ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H4111010 · 2017-03-06 00:00:00 — Fråga 2016/17:1010 A-traktorer av (M) till Statsrådet (S) Att färdas över landsbygden är för unga människor en ökad frihet. Det är inte alltid så att kollektivtrafiken räcker till utanför tätorter. Därav är ungas intresse och komplement till färdmedel avgörande för deras möjlighet att kunna förverkliga sina drömmar, utveckla fritidsintressen och jobba extra utöver studier, såsom på sportlov, påsklov och sommarlov. ska nya besiktningskrav för A-traktorer börja gälla . har A-traktorer inte behövt besiktigas efter den registreringsbesiktning som görs när fordonen ska tas i bruk första gången, men från det att de nya kraven börjar gälla ska A-traktorer besiktigas med undantag efter det att fordonet registreringsbesiktigades första gången. De nya kraven på kontinuerlig besiktning är ur trafiksäkerhetshänseende och säkerhet för de unga en förbättring. Men borde även regeringen göra det möjligt att komplettera dessa ökade trafiksäkerhetskrav med komplettering av ökad hastighetsbegränsning. Alltför länge har till exempel A-traktorer och EPA-traktorer inte kunnat framföras i mer än 30 kilometer . är det tillåtet att framföra ekipage med lantbrukstraktor på upp till i . till trafiksäkerhet för föraren blir det därtill svårmotiverat att en betydligt mycket mer krockkänslig mopedbil eller EU-moped får framföras i , när , eller , är mycket längre. I samband med tillämpningen av de nya besiktningsreglerna bör man även se över regler för hur A-traktorerna ska strypas. För att värna om miljön och maskinerna måste en lösning finnas som medför att man inte behöver köra på fullt varvtal för att uppnå den tillåtna maxhastigheten. Nuvarande lösning med höga varvtal för låg effekt sliter onödigt mycket på motorer, medför ljudföroreningar, drar mer bränsle än nödvändigt och påverkar på så vis miljön på ett sätt som går att undvika. har stor betydelse för många unga, och kan vara det transportmedel man tar till skola, jobb eller fritidssysselsättning. Genom att endast skärpa kraven och inte komma med förslag för att väga upp dessa skärpningar begränsar regeringen landets unga, inte minst på landsbygden. Jag undrar när regeringen avser återkomma till med frihetsförslag för unga som både har hög trafiksäkerhet och är miljövänligare än , och jag vill därför fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att ta initiativ till högre hastighetsbegränsningar för A-traktorer och EPA-traktorer i kombination med moderniserade regler för effektbegränsning i syfte att minska miljöpåverkan?
fr · H4111011 · 2017-03-06 00:00:00 — Fråga 2016/17:1011 Nedläggning av Arbetsförmedlingens lokala kontor av (C) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Arbetsförmedlingen aviserade 2015 att 100 kontor ska läggas ned. Ett exempel på hur en planerad nedläggning av kontor drabbar kommuner är kommun. är en av de kommuner som frivilligt tagit emot ett stort antal flyktingar som ska ta steget ut i etablering och skaffa jobb. I stället för att låta vara kvar och hjälpa kommunen med en lyckad integration så kommer kontoret att läggas ned och de arbetssökande får i stället ta sig till närmaste AF-kontor i . I den parlamentariska landsbygdskommitténs slutbetänkande (SOU 2017:1) uppmanar en enig kommitté Arbetsförmedlingen att stoppa nedläggningen av kontor, bland annat då det ännu inte finns tillräckligt väl utvecklade alternativa digitala kanaler. Regeringen pratar sig varm om att statliga myndigheter måste finnas i hela landet och att centraliseringen av statliga arbetstillfällen måste stoppas. låter regeringen denna nedläggningsvåg fortgå. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Är ministern och regeringen beredda att vidta åtgärder för att stoppa nedläggningen av AF-kontoren till dess att konsekvenserna av nedläggningarna och införandet av alternativa digitala kanaler för arbetssökande har utvärderats?
fr · H4111012 · 2017-03-06 00:00:00 — Fråga 2016/17:1012 Åtgärder för människor med sällsynta diagnoser av (L) till Statsrådet (S) Åter har vi passerat sällsynta dagen, . Åter konstaterar vi att alltför lite har hänt för att tillgodose behoven hos människor med sällsynta diagnoser. Primärvården kan alltför lite om de här tillstånden. Alltför få barn och ungdomar får den diagnostik, behandling och habilitering de behöver. De vuxna får inte heller den medicinska vård, rehabilitering och expertvård de behöver utifrån sin diagnos. Det är bra att det nu byggs upp regionala medicinska centra för sällsynta diagnoser (CSD) vid universitetssjukhusen, men med tanke på att diagnoserna är så många skulle olika CSD behöva vara inriktade på olika sjukdomar så att diagnoser med likartade vårdbehov samlas på samma ställe. CSD tvingas utgå från det egna sjukhusets, eller regionens möjligheter och inte utifrån vad som vore bäst för patienter i ett nationellt perspektiv. Det behövs en bättre nationell styrning av uppbyggnaden av centra och det som länge efterlysts: en nationell plan för sällsynta diagnoser som utgår från patientens behov. Frågan är hur länge till vi ska behöva vänta på att människor med sällsynta diagnoser ska få den diagnostik, vård, behandling och habilitering/rehabilitering de behöver. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta, och när, för att människor med sällsynta diagnoser ska få den diagnostik, vård, behandling och habilitering/rehabilitering de behöver?
fr · H4111013 · 2017-03-07 00:00:00 — Fråga 2016/17:1013 Lägre värdering av åländska gymnasiebetyg av Per Lodenius (C) till Statsrådet (S) Värderingen av utländska betyg för sökande till svenska universitet och högskolor har ändrats. värderas därför åländska gymnasiebetyg inte lika högt som . Det har gjort det svårare för studerande från att bli antagna till svenska högskolor och universitet. Antagningskriterierna och antagningssystemen har förändrats och justerats . Även olika kvoter har införts och ändrats. Åländska ungdomars möjlighet att studera i har lett till att numera är på samma nivå som övriga när det gäller andelen högskolestuderande. I och med den senaste förändringen vad gäller utländska betyg för sökande till svenska universitet och högskolor har det dock blivit svårare för studerande med åländska betyg att bli antagna till studier i . språkliga status har sin grund i Nationernas förbunds beslut om statstillhörighet och självstyrelse så som det stadgades i den första självstyrelselagen och Ålandsöverenskommelsen 1921. Syftet med Ålandsöverenskommelsen är ett skydd för den åländska befolkningens språkliga och kulturella förhållanden och lokala traditioner, en typ av nationalitetsskydd. Ålandsöverenskommelsen tillkom som en garanti för att och tillsammans ska verka för att de överenskomna förpliktelserna ska uppfyllas. För detta finns ett protokoll daterat , där och representanter medverkat, bestyrkt av en medlem från Nationernas förbunds råd. Ålandsöverenskommelsen gäller alltjämt. Det har bekräftats av utrikesminister till riksdag så sent som (svar på skriftlig fråga 2015/16:54). Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet och beredda att vidta för att ge ålänningar samma möjlighet till studier på svenska universitet och högskolor som , med hänvisning till Ålandsöverenskommelsen?
fr · H4111014 · 2017-03-07 00:00:00 — Fråga 2016/17:1014 Pengar till myggbekämpning vid nedre av (C) till Miljöminister (MP) Stora delar av nedre drabbas återkommande av omfattande problem med översvämningsmyggor. För att motverka myggförekomsten och möjliggöra för människor och djur att kunna bo, leva och vistas i området behövs biologisk bekämpning med Vectobac G. Området är unikt, då regeringen via FN-organet utnämnde området vid nedre till ett biosfärområde, Biosfärområde Älvlandskapet – ett modellområde för hållbar utveckling. Utmärkelsen från bekräftar att nedre har unikt värdefulla natur- och kulturmiljöer och att det pågår ett aktivt samarbete för hållbar utveckling. Med utgångspunkt i nedre unika och höga natur- och kulturmiljökvaliteter samt det centrala och strategiska läget i landet är målet att övergripande ge regionen en positiv profilering Ska man kunna leva upp till ovanstående är det nödvändigt att kunna bekämpa översvämningsmyggorna vid exakt rätt tidpunkt. Forskare är mycket kunniga i att bedöma just när den tidpunkten är. Men finns inga medel avsedda för bekämpningsverksamheten. Staten har bidragit med via och via . Dessa anslag ser nu ut att ha dragits in. Det finns i årets budget inte angivet någon summa eller något annat som har med myggbekämpningen att göra. Det enda som finns i budgeten finns bara nämnt under budgetområde 20 Allmän miljö- och naturvård och under avsnittet Levande sjöar och vattendrag. Men inte några budgeterade pengar. Med hänvisning till ovanstående är min fråga till miljöminister : Vad tänker ministern göra åt detta?
fr · H4111015 · 2017-03-07 00:00:00 — Fråga 2016/17:1015 Företagsamheten i av (M) till Närings- och innovationsminister (S) En undersökning av hur många personer som driver företag i har presenterats . Den visar tyvärr att ligger hela 4 000 företagsamma personer under rikssnittet. Att uppmuntra fler att bli företagare är ett steg mot ett bättre samhälle med mindre arbetslöshet och fler lösningar på befintliga och framtida samhällsutmaningar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister följande: Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att presentera för att möjliggöra fler företagare i och i landet som helhet?
fr · H4111016 · 2017-03-07 00:00:00 — Fråga 2016/17:1016 Ungas företagsamhet av (M) till Närings- och innovationsminister (S) En undersökning av hur många personer som driver företag i har presenterats . Den visar tyvärr att yngres företagsamhet (andelen företagsamma i åldersgruppen 16–) har minskat till . Att uppmuntra fler att bli företagare är ett steg mot ett bättre samhälle med mindre arbetslöshet och fler lösningar på befintliga och framtida samhällsutmaningar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister följande: Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att presentera för att vända den negativa trenden gällande unga företagare?
fr · H4111017 · 2017-03-08 00:00:00 — Fråga 2016/17:1017 Utredning om särskilda persontransporter av (V) till Statsrådet (S) Regeringen beslutade att tillsätta en utredare som ska analysera reglerna för särskilda persontransporter, exempelvis färdtjänst och sjukresor. Syftet med utredningen är att identifiera problem som utgör hinder för kommunala och regionala myndigheter att åstadkomma en effektiv samordning. Utredaren ska även föreslå lösningar. anser att det finns ett stort och brådskande behov av att stärka samordningen och kvaliteten för både resenärer och utförare när det gäller till exempel färdtjänsten. Dagens regelverk har betydande brister, och för den enskilde resenären är dagens system med många aktörer och splittrat ansvar svårt att överblicka. Därutöver leder den bristande samordningen till att samhällseffektiva transporter inte uppnås. Vi välkomnar därför att regeringen tagit beslut om utredning kring detta. Uppdraget ska redovisas . Enligt vår kännedom har dock ännu inte, trots att över gått sedan beslutet, någon utredare utsetts för uppdraget. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : När bedömer statsrådet att en utredare kommer att utses för samordning av särskilda persontransporter?
fr · H4111018 · 2017-03-07 00:00:00 — Fråga 2016/17:1018 Situationen på Nationellt forensiskt centrum av (M) till Statsrådet (S) Nationellt forensiskt centrum, NFC, är polisens nationella laboratorium. Det är till huvudkontoret i som bland annat vapen och kulor från grova brott kommer för analys. Hit skickas också blod eller saliv från brottsplatsutredningar för att fastställa en misstänkt gärningsmans DNA. Programmet Kaliber i har granskat arbetet hos NFC. Granskningen visar orimligt långa handläggningstider på kriminaltekniska undersökningar, vilket försvårar utredningar av grova brott. I värsta fall kan de långa väntetiderna leda till att misstänkta gärningsmän går fria. Granskningen har visat att det till exempel har tagit för att få svar på DNA när en ung kille misshandlades så svårt att skallen spräcktes. I ett annat exempel var handläggningstiden efter en våldtäkt. Enligt polisens årsredovisning var drygt 10 000 ärenden öppna på NFC . Trots en ökad produktionstakt klarar inte NFC att avsluta lika många ärenden som kommer in. , chef för , säger i programmet: ”Problemet bottnar i att vi i grund och botten är för få.” Konsekvenserna av de orimligt långa handläggningstiderna kan vara allvarliga och påverka rättssäkerheten. En åklagare skriver exempelvis i ett svar till Kaliber: ”Grova brottslingar blir försatta på fri fot på grund av att häktningstiden blir för lång till slut när vi inväntar svar från NFC.” Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ tänker statsrådet ta för att säkerställa att handläggningstiderna vid Nationellt forensiskt centrum kraftigt minskas?
fr · H4111019 · 2017-03-08 00:00:00 — Fråga 2016/17:1019 Viltförvaltningsdelegationernas sammansättning av (M) till Miljöminister (MP) Vid regeringens sammanträde beslutades att länsstyrelsernas viltförvaltningsdelegationer får ändrad sammansättning. Det så kallade miljö- och naturvårdsintresset får därigenom ett ökat inflytande över viltförvaltningsdelegationernas beslut. Det orsakar en skev proportionalitet gentemot jakt- och viltvårdsintresset, som fortsatt bara har en representant i viltförvaltningsdelegationerna. Detta är orimligt med tanke på att jakt- och viltvårdsintresset, liksom markägarna, representerar de grupper som lever närmast viltet, påverkas av det i sin vardag och också ansvarar för att förvalta det. Syftet med att inrätta viltförvaltningsdelegationerna var att stärka den lokala förankringen i beslut om jakt och viltvård bland de människor som berörs av framför allt rovviltet. Skogsägare som råkar ut för betesskador på nyplanterad skog, jordbrukare som får åkrar uppbökade och djurägare som förlorar boskap till rovdjuren kommer genom regeringens agerande att få sämre möjligheter att i viltförvaltningsdelegationerna få gehör för sina behov. Viltförvaltningsdelegationerna blir genom regeringens agerande mer av diskussionsklubbar, i vilka samsyn och pragmatiska lösningar för beslut om viltförvaltning knappast kommer att kunna uppnås. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Vilka åtgärder har ministern för avsikt att vidta för att stärka den lokala förankringen i viltförvaltningen?
fr · H4111021 · 2017-03-07 00:00:00 — Fråga 2016/17:1021 Utrikesministerns möte med samt syn på situationen i av (M) till Utrikesminister (S) En orolig omvärld med upptrappade konflikter och ökade geopolitiska risker ställer krav på svensk utrikespolitik och säkerhetspolitik. har sedan annekteringen av haft en tydlig linje i relationen till , både bilateralt och genom att vara pådrivande i EU för en gemensam linje och för sanktioner. och EU:s dialog med måste fortsatt vara tydlig och principfast. Utrikesminister besökte för överläggningar med utrikesminister . På regeringens hemsida står det: ”och är båda medlemmar i under 2017-2018. Utrikesministern har direkt till utrikesminister framfört syn på situationen i , och framhållit behovet av vapenvila, humanitärt tillträde och en politisk lösning på konflikten. Vid överläggningarna diskuterades även situationen i i stort, inklusive fredsprocessen (MEPP).” Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Hur mottogs syn på situationen i , och då framför allt behovet av vapenvila, humanitärt tillträde, en politisk lösning på konflikten samt lagföring av ansvariga för krigsbrott i krigets ?
fr · H4111022 · 2017-03-08 00:00:00 — Fråga 2016/17:1022 Studenters ekonomi av (V) till Statsrådet (S) () publicerar en studentbudget bland annat baserad på siffror för skälig levnadsstandard. Den senaste budgeten visar precis att studenter går back ekonomiskt. Dessutom visar SFS egen beräkning att den siffra de anger för boendekostnad är lägre än vad av studenter betalar. Det finns visserligen bostadsbidrag att söka, men regelverket är dåligt utformat efter studenters situation, och få studenter ansöker därför om bostadsbidrag. Ett för lågt studiemedel riskerar att missgynna studenter från arbetarklassen, som inte har samma möjligheter att få ekonomiskt stöd hemifrån som de med akademikerföräldrar. Min fråga till statsrådet är: Tänker statsrådet ta några initiativ för att utvärdera om studiemedlet är anpassat efter studenters faktiska utgifter?
fr · H4111023 · 2017-03-08 00:00:00 — Fråga 2016/17:1023 Åtgärder efter haveriutredning om fallande vindkraftverk av (SD) till Statsrådet (S) Under 2015 kollapsade ett av vindkraftverken i Lemnhults vindkraftspark, som är belägen i kommun. Detta har varit under utredning av , som nu i dagarna kom med sin rapport om orsaken. Den orsaksförklaring som man lägger fram är att de skruvar som hade hållit samman det brustna skruvförbandet hade utmattningsskador som medförde att de inte längre kunde tåla den belastning de utsattes för, vilka orsakats av för liten förspänningskraft. En av rekommendationerna från är nu att ska fördjupa sina kontroller och inspektioner i enlighet med maskindirektivet, så att man kan säkerställa att maskinen under hela sin livstid, innefattande till exempel design, montering, drift och nedmontering möter kraven på säkerhet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Tänker statsrådet verka för att sådana kontroller och inspektioner som föreslås av nu införs för att minimera sannolikheten för att något liknande inträffar igen?
fr · H4111025 · 2017-03-08 00:00:00 — Fråga 2016/17:1025 Kritik mot flygskatten av (M) till Finansminister (S) I styr Socialdemokraterna med bland annat , och i sitt remissvar till ifrågasätter regeringens planer på en flygskatt. Det är den rödgröna regeringen som driver frågan om flygskatt, och därför är det anmärkningsvärt att motståndet regionalt är så kraftfullt från samma partier. Att det råder ett starkt motstånd mot en möjlig flygskatt råder inga tvivel om. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga finansminister följande: Kommer finansministern och regeringen att beakta de synpunkter som framfört?
fr · H4111026 · 2017-03-08 00:00:00 — Fråga 2016/17:1026 Villkorat bistånd av (M) till Statsrådet (MP) är en humanitär stormakt och ligger högt i biståndsligan. Således är en mycket viktig del av den internationella biståndsverksamheten. generositet och vilja till att bidra och hjälpa fler till ett bättre och hälsosammare liv ska hanteras med största respekt för det ansvar som även biståndet ska vägas mot vad gäller dess uppdragsgivare, skattebetalarna. Biståndet bör därför ytterligare vägas för att vid varje enskilt tillfälle både hjälpa länder och människor i behov. ska utvärdering och uppföljning tydligt påvisa för skattebetalare och beställare resultat som uppnås. Ytterligare ett sätt att använda de enorma biståndsresurserna mer ansvarsfullt och effektivt skulle kunna vara att utöka villkoren för delar av biståndet. Därför bör man se över huruvida exempelvis bistånd till länder som inte tar sitt ansvar när det gäller återtagande av individer som fått avslag på uppehållstillståndsansökningar eller begår brott kan villkoras mot ett ansvarstagande. är och bör vara ett land som bidrar till att hjälpa människor i nöd. behöver regeringen säkerställa att svenskarnas skattemedel inte villkorslöst delas ut till länder som inte fullföljer överenskommelser eller internationella åtaganden och fullföljer ansvaret för sina medborgare. Med anledning av ovanstående vill jag fråga regeringen och ansvarigt statsråd : På vilka sätt avser statsrådet att återkomma till för att säkerställa ett ansvarsfullt förfarande med skattebetalares pengar när det gäller bistånd, och avser statsrådet att komma med förslag om till exempel återtagandevillkorat bistånd eller liknande när länder inte fullföljer internationella åtaganden?
fr · H4111027 · 2017-03-08 00:00:00 — Fråga 2016/17:1027 Vinterunderhållet på statliga vägar av (M) till Statsrådet (S) Denna vinter, precis som många andra vintrar i , har snöfallen blivit ett problem för både vägtrafik och spårtrafik. Våra transporter är viktiga för att vardagslivet såväl som godstransporterna ska fungera för vanligt folk, och när snön hopar sig ökar risken för olyckor och störningar. Åkeriföretagen skriver i () en debattartikel som på ett tydligt sätt beskriver problemen för godstransporter på väg. De påpekar även att budgeten för plogbilstjänster inte har ökat samt att kostnaderna för dem som utför tjänsterna har ökat med dess. Detta blir i realiteten en tvåprocentig nedskärning på plogbilstjänsterna som trafikvolymerna ökat och vägnätet byggts ut. Effektivitetshöjningar bidrar självklart till bättre snöröjning men kan inte kompensera för detta. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att vidta för åtgärder för att återupprätta en fullt fungerande och väldimensionerad snöröjning på våra statliga vägar?
fr · H4111028 · 2017-03-09 00:00:00 — Fråga 2016/17:1028 Bristen på undersköterskor av (M) till Statsrådet (S) som vården skriker efter fler undersköterskor så sjunker intresset för yrket. Varannan person som arbetar inom äldreomsorgen vill sluta. Det visar en undersökning gjord av . Arbetet har blivit tyngre som man har dragit ned på resurserna. De äldre som får del av äldreomsorgen är sjukare och man har inte ökat personaltätheten så att det motsvarar det. Risken för allvarlig brist på vårdbiträden och undersköterskor inom sjukvården och äldreomsorgen är mycket stor. finns ca 250 000 undersköterskor i landet; de flesta är kvinnor och de flesta arbetar inom äldreomsorgen. Det väntas bli akut brist på undersköterskor när stora pensionsavgångar stundar, i kombination med ett ökat vårdbehov hos fler äldre. Att vilja sluta ett dåligt betalt och slitsamt vårdjobb är helt förståeligt, men oerhört allvarligt och något som måste göras något åt. Undersköterskan är vårdens specialist vad gäller omvårdnad. Vem ska ersätta henne? Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad har regeringen och statsrådet för planer för att stärka yrket som undersköterska och göra det mer attraktivt så att vården kan klara av de utmaningar som vi står inför?
fr · H4111029 · 2017-03-09 00:00:00 — Fråga 2016/17:1029 Företagsamheten i av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Textilstaden har länge präglats av en stark entreprenörsanda med många företag som växt och slagit igenom på både ett nationellt och internationellt plan. har tyvärr ett flertal omtyckta företag flyttat utomlands eller varit tvungna att lägga ned sin verksamhet. Om den dystra utvecklingen fortsätter riskerar det att leda till ökad arbetslöshet och förlorat framtidshopp. Alltmer tilltagande konkurrens från omvärlden kräver att regeringen agerar proaktivt för ett bättre företagsklimat i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister följande: Vilka proaktiva åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att förbättra företagsklimatet i såväl som övriga delar av riket?