ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H4111594 · 2017-06-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:1594 Preskriptionstiden för sexualbrott mot barn av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Barn som utsätts för grova övergrepp tvingas leva med det resten av sitt liv. Det kan dröja långt in i vuxen ålder innan man orkar, vågar eller får möjlighet att bearbeta händelserna och vill anmäla dem. Många gör det aldrig. En förövare går fri. Även om en anmälan görs är det inte säkert att förövaren hinner få sitt straff. Ett av de vallöften som Socialdemokraterna gav innan valet var att helt slopa preskriptionstiden för sexualbrott mot barn. Men ingenting har hänt. Justitie- och migrationsminister medger att lagstiftningen är problematisk. Det räcker inte. uppdagades det i medier att en man som misstänks för grova sexualbrott mot sin då 13-åriga elev slipper rättegång. Han har lyckats hålla sig gömd så länge att preskriptionstiden har hunnit gå ut. Ministern har uttalat en ambition om göra en översyn av lagen, men tiden går och fler barn ser sin förövare slippa undan rättvisan. Detta är otroligt kränkande för alla de barn som utsatts för sexuella övergrepp och som i vuxen ålder haft möjlighet att kunna berätta om det. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : När kan vi se konkreta lagförslag om en slopad preskriptionstid för sexualbrott mot barn?
fr · H4111595 · 2017-06-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:1595 Det kustnära fisket i av (L) till Statsrådet (S) är oroliga för fiskepolitiken i . Det kustnära fisket som har stark förankring i bygden riskerar att slås ut av industrifiske och trålning i . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att värna det kustnära fisket i ?
fr · H4111596 · 2017-06-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:1596 Den nationella av (L) till Kultur- och demokratiminister (MP) I det förslag till nationell strategi för mänskliga rättigheter (skr. 2016/17:29) som regeringen överlämnade till föreslås att en nationell rättigheter inrättas enligt Parisprinciperna. Institutionen ska inrättas som en egen myndighet under . Den nationella institutionens uppdrag ska vara att oberoende granska efterlevnad av mänskliga rättigheter. har och enda politiska kommitté för mänskliga rättigheter. Kommitténs uppdrag är att stödja utvecklingen av ett systematiskt arbete för de mänskliga rättigheterna i hela regionorganisationen, samt att lyfta fram fördelarna för organisation och individ av rättighetsbaserat arbete. Genom inrättandet av kommittén för mänskliga rättigheter har byggt upp unik kompetens i mänskliga rättigheter och rättighetsbaserat arbetet. Den nationella bör därför bygga vidare på dessa erfarenheter och dra fördel av den struktur, de nätverk och de forum som finns på plats i . Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Avser ministern och regeringen att placera den nationella i ?
fr · H4111597 · 2017-06-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:1597 Tandhygienistutbildning av (V) till Statsrådet (S) Tandhygienistutbildningen kommer snart att helt försvinna i –sjukvårdsregion. Landstings- och regionföreträdare från , , , och har därför tillskrivit berörda departement och högskolor. Bristen på bland annat tandhygienistutbildning innebär att tandvården inte kan arbeta efter bästa effektiva omhändertagande. Följden av det blir att tandläkare får göra tandhygienisternas arbete. Det är i förlängningen ohållbart. Att stora regioner ställs utan till exempel tandhygienistutbildning är inte en rimlig ordning. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att säkerställa att till exempel tandhygienistutbildningar och andra bristyrken finns tillgängliga i och i de övriga berörda regionerna och landstingen?
fr · H4111598 · 2017-06-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:1598 Körkortstillstånd för före detta drogmissbrukare av (V) till Statsrådet (S) Vid förnyelse av körkort efter återkallelse på grund av exempelvis drogpåverkan kan enbart läkarräkningar för att påvisa man inte längre missbrukar i vissa fall nå upp till en summa av 20 000–för den enskilde. Därtill tillkommer själva körkortskostnaderna. Det är självfallet fullt befogat för trafiksäkerheten att noggranna kontroller ska genomföras av före detta drogmissbrukare innan körkortillstånd åter kan ges efter ett trafikbrott. Det är även rimligt att en betydande kostnad blir effekten för den enskilde och inte samhället. finns det inte några rimliga samhällsskäl att onödigt försvåra för människor som kan påvisa drogfrihet att åter få tillgång till körkort. Många personer som lämnat ett tidigare drogberoende befinner sig i en ekonomiskt utsatt position och vittnar om att körkortstillståndet inte endast är förenat med stora kostnader utan även att dessa på grund av regelverket är svåra att överblicka. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder för att förenkla regelverk och förutsättningar för att personer åter ska få körkortstillstånd efter en lång tids oberoende av droger utan att ge avkall på de trafiksäkerhetsmässiga aspekterna?
fr · H4111599 · 2017-06-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:1599 Lindrigare straff vid förflyttning från av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) mördades 17-åriga i i . Ett mord som uppmärksammades och lämnade få oberörda. Tusentals människor hjälpte till att leta efter den unga kvinnan under de som gick efter att hon anmäldes försvunnen . dömdes för mordet till livstids fängelse. Enligt hovrättsdomen gjorde han sig skyldig till ett ”lömskt angrepp på en ödslig plats mot en person som måste ha varit intet ont anande” när han dödade den unga kvinnan. Bilevicius har sedan han började avtjäna sitt straff i fängelse begärt att få förflyttas till sitt hemland för att avtjäna resterande straff där. Som skäl anger han språkliga svårigheter samt det långa avståndet till sina föräldrar och sin fru. Vid en förfrågan från Kriminalvården i till litauiska myndigheter meddelade de att en eventuell flytt till skulle kunna leda till att strafftiden reducerades från livstid till ett tidsbegränsat straff fängelse. Huruvida det blir någon flytt, samt om straffet i sådant fall reduceras eller inte, är ännu ej klargjort. Det är inte ovanligt att utländska medborgare som döms i begär förflyttning för att få avtjäna sitt straff i sitt hemland. Att sedan dömda använder detta som ett sätt att få ett lindrigare straff är mycket beklämmande. Det är upprörande för alla inblandade men inte minst för familj och vänner, särskilt efter ett brutalt brott. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att säkerställa att påföljder utdömda i gäller lika för alla även vid överflyttning till ett annat land?
fr · H4111600 · 2017-06-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:1600 Könsstympning av Boriana (M) till Statsrådet (S) uppskattade att det fanns ungefär 38 000 könsstympade kvinnor i , men har en ny sammanställning gjorts för alla länder i som visar att det är en grov underskattning. Sammanställningen visar att är ett av de länder som har störst andel kvinnor från länder i där könsstympning är vanligt. Mörkertalet är stort eftersom långt ifrån alla drabbade berättar om vad de blivit utsatta för. Många kvinnor tvingas uppsöka sjukvården för de svåra komplikationer som kvinnlig omskärelse ofta innebär. Stympningen upphör inte även om barnen bor i . Många föräldrar åker till hemlandet eller något annat land för att genomföra ingreppet på sina döttrar, trots att det är förbjudet enligt svensk lag. När de väl kommer tillbaka är det svårt för myndigheter att upptäcka att stympning har skett om flickorna inte tvingas söka läkarvård. Kvinnlig omskärelse är en del av det hedersförtryck som regeringen har haft svårt att se, förstå och åtgärda. Trots vackra ord om en feministisk politik på alla områden fortsätter stympningarna. Det är hög tid att regeringen tar problemen på allvar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förhindra att flickor och kvinnor blir könsstympade?
fr · H4111601 · 2017-06-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:1601 Myndigheternas it-beredskap av (M) till Statsrådet (S) kraschade , telefonupplysning och de e-tjänster som myndigheten tillhandahåller. , , låg sidan fortfarande nere, vilket är anmärkningsvärt. släcktes även Kronofogdens webbplats ned och polisens telefonnummer 114 14 gick inte att ringa. I medier kan vi läsa intervjuer med it-ansvarige som uppger att detta är orsakat av en hårdvarukrasch och att de säkerhetssystem som finns inte fungerade den här gången. Man kan inte se några spår av sabotage eller intrång, utan man hänvisar till att det var mycket som gick fel och att det var oturligt. Man har fortfarande, i skrivande stund, inte fått alla funktioner att fungera på , men man uppger att ingen information ska ha försvunnit. Det är dock oroande att en myndighet som sitter på så mycket viktig och känslig information som verkar ha mycket bristfälliga säkerhetssystem för it. Den här gången verkar vi haft tur och ingen med ont uppsåt verkar ha velat sabotera, men om en hårdvarukrasch orsakar så här stora problem väcks frågan hur väl förberedd myndigheten är för möjliga framtida it-angrepp. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka krav ställer statsrådet på våra myndigheters it-beredskap?
fr · H4111602 · 2017-06-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:1602 Utredning om fackliga stridsåtgärder av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Konflikten i hamn har pågått , och någon lösning tycks fortfarande inte vara i sikte. Trots att det finns ett gällande kollektivavtal som reglerar hamn- och stuveriarbete i har stridsåtgärder tagits till, och har konflikten inneburit svåra ekonomiska konsekvenser för hamnen och dess kunder när leveranser har försenats eller uteblivit. Av de containrar som kommer till och från går via . Konflikten påverkar kunder som får lägga mycket arbete på att lösa sina transportbehov. Exempelvis flyttas stora godsmängder från fartyg till lastbil, vilket ger stora extra kostnader och en ökad miljöpåverkan. Konflikten har också pågått så pass länge att varumärket påverkas och skadas. besökte arbetsmarknads- och etableringsminister och gav då besked om att regeringen planerar att utse en utredare för att se över konflikträtten. kom också ett pressmeddelande från regeringen där följande beskrivning gavs: ”En särskild utredare kommer därför att få i uppdrag att se över reglerna för att vidta stridsåtgärder i en situation där arbetsgivaren redan är bunden av kollektivavtal eller där skälet för att vidta stridsåtgärder är något annat än att uppnå ett kollektivavtal.” Nästan en månad senare har fortfarande ingenting hänt. Ingen utredare har tillsatts, och ingen utredning har påbörjats. fortsätter konflikten med mycket stora effekter på företag och samhället i övrigt. Därför vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : När förväntar sig ministern att regeringens utredare som ska se över stridsåtgärdsrätten kan vara på plats och påbörja sitt arbete?
fr · H4111603 · 2017-06-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:1603 IVO:s handläggningstider för tillstånd av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Kvaliteten i välfärden måste alltid stå i fokus, och vi måste ställa hårda kvalitetskrav. beslutade att alla privata entreprenader inom ska omfattas av tillståndsplikt . Tillstånd från ska endast lämnas om verksamheten uppfyller kraven på god kvalitet och säkerhet. Det är mycket bra. Vi moderater tycker dock att all välfärd, oavsett utförare, ska leverera på hög nivå. Därför är det positivt att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör återkomma till med förslag som innebär att samma krav på tillstånd som gäller för en enskild för att yrkesmässigt bedriva verksamhet inom även ska gälla för offentligt driven verksamhet. Tillståndsplikten gäller alltså bolag, föreningar, samfälligheter, stiftelser och enskilda individer som har ett avtal, eller ingår ett avtal, med en kommun om att bedriva verksamhet inom . Tillståndsprövning innebär att prövar en enskild verksamhets förutsättningar att leva upp till de krav som ställs i regelverket. Det kan dock konstateras att tillståndsprövningen hos präglas av besvärande långa handläggningstider. De långa handläggningstiderna hämmar och i vissa fall blockerar på ett olyckligt sätt etableringen av viktiga verksamheter. Vi har även sett fall där bolag har påbörjat sin verksamhet i väntan på tillstånd, vilket har varit mycket olyckligt för dem som faktiskt ska få hjälp och stöd, nämligen brukarna. Det måste finnas en plan och en strategi för hur på ett effektivt sätt ska arbeta med ansökningarna för att minska handläggningstiderna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : Vad avser ministern och regeringen att konkret göra för att minska de långa handläggningstiderna?
fr · H4111604 · 2017-06-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:1604 Förtroendet för rikspolischefen av Boriana (M) till Statsrådet (S) Antalet ”särskilt utsatta områden” i ökar. var de 15, har de ökat till 23. Enligt uppgifter till planerade den högsta polisledningen att offentliggöra den nya listan redan för en månad sedan när de fick informationen. Men rikspolischefen ska av oklar anledning ha sagt nej. Det här väcker frågor. Om det stämmer att rikspolischefen valt att undanhålla informationen för allmänheten är det allvarligt. Helt klart är att utvecklingen i vårt land med allt fler utsatta områden där otryggheten sprider ut sig och där gäng, sociala problem och skjutningar dominerar innebär ett stort misslyckande. Därtill har närmare 400 poliser bara också lämnat sin tjänst och rikspolischefen är ytterst ansvarig för polisens övergripande arbete och inriktning. En undersökning bland allmänheten visade att har stort förtroende för rikspolischefen. För att återupprätta stödet och förtroendet för polisen måste det därför omgående ske en förändring. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet fortsatt förtroende för rikspolischefen ?
fr · H4111605 · 2017-06-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:1605 Lagreglering av estetiska kroppsbehandlingar av (M) till Socialförsäkringsminister (S) överlämnades betänkande Kroppsbehandlingar – åtgärder för ett stärkt konsumentskydd (SOU 2015:100). En mycket efterlängtad utredning som tydligt visar på nödvändigheten av att skärpa kvalitetskraven i skönhetsbranschen. Men tyvärr, efter att inte ha presenterat konkreta förslag och åtgärder för att inte fler ska drabbas meddelar i stället regeringen med dess ansvariga minister via medierna att det inte blir någon lagreglering av skönhetsbehandlingar – trots att dessa ibland kan innebära väsentliga risker och trots att den som genomgår behandling har ett svagt konsumentskydd. Vi talar inte om hundratals, utan tusentals, som drabbas . Estetiska kroppsbehandlingar för att förändra utseendet som människor själva väljer att göra anses inte vara hälso- och sjukvård. Det utbud som finns präglas av ett brett spektrum av olika aktörer, behandlingar och regelverk. Det är, i princip, fritt fram att bedriva verksamhet där man utför kroppsbehandlingar i syfte att förändra utseendet utan att man behöver ha några särskilda medicinska kunskaper. Det är vanskligt att ha en bestämd uppfattning om hur vanligt förekommande dessa varierande kroppsbehandlingar för att förändra utseendet är, men enligt bedömning och beräkning rör det sig om mellan 60 000 och 65 000 behandlingar . Det som går att slå fast är att antalet behandlingar, ingrepp och aktörer ökar. Många människor riskerar att råka illa ut. har i sitt betänkande lagt fram ett antal konkreta förslag till åtgärder. I all korthet föreslås exempelvis en ny lag om kroppsbehandlingar i syfte att stärka konsumentens skydd genom högre krav på den som är utförare av dessa behandlingar. Av denna utredning framkom också att drygt hälften av alla tillfrågade i en undersökning kan tänka sig att genomföra estetiska skönhetsingrepp. Att låta detta område fortsätta att vara så oreglerat är mycket oansvarigt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : På grundval av vilken analys väljer ministern och regeringen att inte lägga fram konkreta förslag och en proposition om lagreglering av estetiska kroppsbehandlingar för att få ordning och reda och stärka kvaliteten för kunderna, och vilka nya konkreta åtgärder, förutom ytterligare utredningsuppdrag till , avser ministern att vidta för att säkerställa ett rimligt skydd för alla dem som genomgår estetiska kroppsbehandlingar?
fr · H4111606 · 2017-06-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:1606 Tandvårdsstöd till äldre av (M) till Socialförsäkringsminister (S) När vi blir äldre ökar risken för försämrad hälsa och munhälsa. Det finns ett samband mellan munhälsa och den allmänna hälsan. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys visar i sin rapport tandvårdsstöd att endast en liten andel av de äldre som har rätt till tandvårdsstöd tar del av dessa stöd. Därtill är skillnaderna mellan olika landsting/regioner betydande när det gäller hur tandvårdsstöden erbjuds. Allt detta får till följd att risken för försämrad munhälsa hos äldre ökar. Det är oroande. Det är viktigt att se att tandvårdspatienter är klart mest nöjda i jämförelse med alla andra patienter och brukare av vård, äldreomsorg och hemtjänst. Nöjdheten med tandvården minskar dock något , beroende på att Folktandvården får lägre betyg av patienterna. har nöjdheten med privat tandvård aldrig varit högre än . Detta enligt Svenskt Kvalitetsindex 2017. Tandvårdsstöden måste ses över noga och utvärderas grundligt. Det handlar särskilt om följande stöd: särskilt tandvårdsbidrag, tandvård vid långvarig sjukdom eller funktionsnedsättning, uppsökande verksamhet samt nödvändig tandvård. De mest sjuka äldre är i behov av en sammanhängande vårdkedja. Tandvården ska vara en viktig del av denna kedja. Det är centralt att stöden som ges till äldre når fram och bidrar till förbättrad munhälsa. Regeringen har aviserat att en utredning ska tillsättas, bland annat med uppdrag att analysera och föreslå åtgärder som kan bidra till att minska de socioekonomiska skillnaderna i tandhälsa. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : Vilken analys gör ministern av att tandvårdsstöden inte når fram till äldre så som det var avsett, och vilka nya konkreta åtgärder, förutom aviserad utredning som inte specifikt sagts fokusera på äldre, avser ministern att vidta för att vända den negativa utvecklingen?
fr · H4111607 · 2017-06-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:1607 Värnskatten av (M) till Finansminister (S) Debatten om värnskattens vara eller icke vara har pågått . Regeringen pratar sällan om de höga skatternas följdeffekter på samhället och medborgarnas levnadssätt. En höjd eller införd skatt kan faktiskt medföra lägre skatteintäkter i slutändan. Ett flertal nationalekonomer har uttryckt sina tankar och publicerat forskning om värnskatten. är doktorand i nationalekonomi, och han har publicerat en undersökning som visar att värnskattens avskaffande skulle finansiera sig självt. Även professor förespråkar ett avskaffande av värnskatt i sin rapport om det svenska skattesystemet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister följande: Bedömer finansministern och regeringen att ett avskaffande av värnskatten skulle vara självfinansierande?
fr · H4111608 · 2017-06-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:1608 Trygghetssystem för företagare av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Trygghet för företagare och entreprenörer är en grundförutsättning för att fler människor ska våga ta steget och starta en egen verksamhet. Den , när den nya verksamheten ska etableras, är givetvis också den svåraste. För att bli berättigad till sjuk- och föräldraförsäkring måste exempelvis den som startar ett aktiebolag ta ut lön , vilket dock kan vara omöjligt för den som precis startat sin verksamhet. Det kan ta innan företaget går ihop ekonomiskt och blir lönsamt. Om man skulle drabbas av sjukdom innebär detta att man som företagare som driver ett aktiebolag inte får någon sjukersättning om man inte tagit ut någon lön. På samma sätt får man vid graviditet endast grundnivån i föräldrapenningen om man inte tagit ut lön från sitt bolag, då det inte finns någon sjukpenninggrundande inkomst att bygga ersättningen på. Brister i trygghetssystem för företagare uppger många, särskilt kvinnor, som ett viktigt skäl till att inte ta steget och starta eget. Om ska få fler entreprenörer är det därför viktigt att se över och förbättra trygghetssystemen för företagare. Därför vill jag fråga socialförsäkringsminister : Avser ministern och den samlade regeringen att se över och förbättra trygghetssystemen för företagare?
fr · H4111609 · 2017-06-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:1609 Straffansvar för spridande av mässling till barn av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Mässling är en mycket smittsam och allvarlig sjukdom. Risken för komplikationer är hög bland de insjuknade. Tack vare att vi har så hög vaccinationstäckning är det lätt att glömma hur svåra följder dessa infektioner faktiskt har. I vissa låginkomstländer är mässling fortfarande en vanlig barnsjukdom. Dödligheten kan vara hög, särskilt hos spädbarn, enligt . bjuder föräldrar i som inte vill vaccinera sina barn in till ”mässlingspartyn”, där de träffas för att medvetet smitta sina barn med mässling. Finns det ett uppsåt att medvetet utsätta sitt barn för sjukdomen kan det till och med vara brottsligt. Barn ska aldrig behöva få livslånga men eller dö på grund av sjukdomar som vi med hjälp av ett välbeprövat och effektivt vaccin kan förhindra. Det är ett kollektivt ansvar att vaccinera sina barn. Är det inte en ynnest att vi har möjligheten att skydda våra barn från dödliga sjukdomar och även att kunna skydda andra barn? Att tro att ens egna val inte påverkar andra när det handlar om smittsamma, livshotande sjukdomar är väldigt problematiskt och oroväckande. varnar sjukvården för att allt fler insjuknar i mässling. Utvecklingen måste stoppas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : Anser ministern att det bör vara brottsligt att medvetet utsätta barn för mässling?
fr · H4111610 · 2017-06-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:1610 Ökning av antalet mässlingsfall i av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Mässling är en mycket smittsam och allvarlig sjukdom. Risken för komplikationer är hög bland de insjuknade. Tack vare att vi har så hög vaccinationstäckning är det lätt att glömma hur svåra följder dessa infektioner faktiskt har. I vissa låginkomstländer är mässling fortfarande en vanlig barnsjukdom. Dödligheten kan vara hög, särskilt hos spädbarn, enligt . bjuder föräldrar i som inte vill vaccinera sina barn in till ”mässlingspartyn”, där de träffas för att medvetet smitta sina barn med mässling. Finns det ett uppsåt att medvetet utsätta sitt barn för sjukdomen kan det till och med vara brottsligt. Barn ska aldrig behöva få livslånga men eller dö på grund av sjukdomar som vi med hjälp av ett välbeprövat och effektivt vaccin kan förhindra. Det är ett kollektivt ansvar att vaccinera sina barn. Är det inte en ynnest att vi har möjligheten att skydda våra barn från dödliga sjukdomar och även att kunna skydda andra barn? Att tro att ens egna val inte påverkar andra när det handlar om smittsamma, livshotande sjukdomar är väldigt problematiskt och oroväckande. varnar sjukvården för att allt fler insjuknar i mässling. Utvecklingen måste stoppas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : Vad gör ministern och regeringen konkret för att förebygga uppkomsten av fler mässingsfall i ?