ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H4111062 · 2017-03-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:1062 Den albanska minoriteten i av (L) till Statsrådet (S) Den vilande konflikten i mellan den albanska minoritetsbefolkningen och makedonierna riskerar att förvärras. resulterade den i en militäraktion där uppemot 70 000 människor var tvungna att fly från sina hem och 100 människor dog. har samma konflikt orsakat stora protester runt om i landet. Situationen riskerar att urarta om inte något görs. Protesterna utbröt efter att de albanska partierna fick ett ökat stöd vid senaste valet och försökte driva igenom utökade rättigheter för den albanska minoriteten. Albanerna anklagas därför för att försöka ta över , och den etniska konflikten är återigen aktuell. Om protesterna fortsätter kan situationen snabbt bli farlig för minoritetsbefolkningen. EU har länge haft ett tätt samarbete med på grund av grannskapspolitiken. Detta ger unionen en unik möjlighet, och skyldighet, att stödja de mänskliga rättigheterna i landet. I den här situationen blir det särskilt viktigt att medlemsstaterna bistår med hjälp för att landet ska fortsätta att utvecklas demokratiskt och ekonomiskt. Med rätt stöd skulle kunna bli en av unionens medlemmar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt avser statsrådet att agera för att EU ska arbeta med att lugna situationen och säkerställa den albanska minoritetens rättigheter i ?
fr · H4111063 · 2017-03-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:1063 Övningskörning under studier av (M) till Statsrådet (S) Åkeribranschen har ett stort behov av nya förare. En viktig kanal för att kunna rekrytera framtida förare är gymnasieskolans fordonsprogram. Dessa elever har möjlighet att få ett digitalt förarkort . Det är ett kort som används för att kunna logga in i fordons färdskrivare men som framför allt ger möjlighet att kunna övningsköra då eleverna praktiserar ute på företag. Enligt uppgift vill Transportstyrelsen nu stoppa denna möjlighet. Det väntas sänka kvaliteten på utbildningarna och dessvärre även elevernas anställbarhet. Enligt utbildningsanordnarna finns inte någon historik som tyder på att elevernas övningskörning skulle kunna utgöra en trafikfara. Transportstyrelsens förslag känns därför som ett onödigt och försvårande hinder för den framtida tillgången på kvalitativa förare. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : På vilket sätt ämnar statsrådet se till att kvaliteten och kompetensen hos fordonsprogrammets elever inte försämras om Transportstyrelsens förslag att dra in det digitala förarkortet blir verklighet?
fr · H4111064 · 2017-03-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:1064 Upplåtelseform i detaljplan av Nooshi Dadgostar (V) till Statsrådet (MP) Frågan om att kunna definiera upplåtelseform i detaljplan finns med i regeringens 22-punktsprogram för bostadspolitiska reformer som ska genomföras. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : När avser statsrådet och regeringen att genomföra ett sådant förslag?
fr · H4111065 · 2017-03-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:1065 Ett särskilt sändebud för fredsprocessen i av (M) till Utrikesminister (S) meddelade utrikesminister att kommer att utse ett särskilt sändebud att på heltid arbeta med konflikten mellan och . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur har initiativet mottagits av och och hur ser processen framåt ut?
fr · H4111066 · 2017-03-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:1066 Välfärdsfinansierade terrorresor av (M) till Statsrådet (S) En färsk rapport från Försvarshögskolan, som presenteras av , visar att gemensamma skattemedel från myndigheten , avsedda för bland annat assistansersättning, har använts för att bekosta terrorkrigsresor. Regeringen och ansvarig minister anser dock att kontroll över att statliga bidrag inte ska kunna finansiera terrorresor är tillräcklig. upplever att man har god kontroll, säger ministern, efter sitt möte med myndigheten. Ministern slår fast att inga nya åtgärder är nödvändiga. Ansvarigt statsråd för utbetalningar av assistansersättning har enligt protokoll i en debatt om personlig assistans uttalat följande angående utbetalningar av assistansersättning: ”Regeringen styr riket och har myndigheterna till sin hjälp att göra det. Det gäller att ta ansvar här, och det har vi gjort. Jag vill att intentionerna i lagstiftningen ska kunna upprätthållas, men det går inte om vi är passiva och inte vågar ta i de svåra sakerna. Jag vidhåller att det är ett problem att kanske av används till reklam och sponsring.” Det är oroande att när en rapport från Försvarshögskolan beskriver att delar av skattebetalarnas resurser, avsedda att hjälpa funktionshindrade, använts till terrorkrigsresor så verkar inte regeringen via ministern ta frågan på tillräckligt stort allvar. Gäller detta regeringen som helhet? Anser statsrådet , som är ansvarig för utbetalningar av assistansersättning, att alla utbetalningar kring assistansen sker korrekt? Det kan finnas ett mörkertal, och denna verksamhet kan förekomma. Att hänvisa till en statlig utredning som presenteras duger inte. är det bara regeringen som har ifrågasatt Försvarshögskolans rapport. Assistansersättning ska användas till att stödja funktionshindrade. Allt annat är oacceptabelt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilken analys gör statsrådet och regeringen av att assistansersättning förefaller ha finansierat terrorresor, samt att det har förekommit fusk, missbruk och så vidare, och vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta nu för att detta inte ska kunna fortsätta hända, här och ?
fr · H4111067 · 2017-03-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:1067 Miljösmarta hastighetsbeslut av (M) till Miljöminister (MP) Att kunna färdas över landsbygden innebär för unga människor en ökad frihet. Det är inte alltid kollektivtrafiken räcker till utanför tätorter. Därför är ungas tillgång till komplement till dessa färdmedel avgörande för deras möjligheter att förverkliga sina drömmar, utveckla fritidsintressen och jobba extra utöver studier, såsom på sportlov, påsklov och sommarlov. ska nya besiktningskrav för A-traktorer börja gälla . har A-traktorer inte behövt besiktigas efter den registreringsbesiktning som görs när fordonen ska tas i bruk första gången, men från det att de nya kraven börjar gälla ska A-traktorer besiktigas , med undantag efter det att fordonet registreringsbesiktigats första gången. De nya kraven på kontinuerlig besiktning är ur trafiksäkerhetshänseende och i fråga om säkerhet för de unga en förbättring. Men borde regeringen även göra det möjligt att komplettera dessa ökade trafiksäkerhetskrav med ökade tillåtna hastigheter. Alltför länge har till exempel A-traktorer och epatraktorer inte kunnat framföras mer än i . är det däremot tillåtet att framföra ekipage med lantbrukstraktor på upp till i . till trafiksäkerhet för föraren blir det därtill svårmotiverat att en betydligt mer krockkänslig mopedbil eller EU-moped får framföras i , när A-traktorer och epatraktorer är mycket längre. I samband med tillämpningen av de nya besiktningsreglerna bör man även se över reglerna för hur A-traktorerna ska strypas. För att värna om miljön och maskinerna måste en lösning finnas som medför att man inte behöver köra på fullt varvtal för att uppnå den tillåtna maxhastigheten. Nuvarande lösning med höga varvtal för låg effekt sliter onödigt mycket på motorer, medför ljudföroreningar, drar mer bränsle än nödvändigt och påverkar på så vis miljön på ett sätt som går att undvika. har stor betydelse för många unga och kan vara det transportmedel man tar till skola, jobb eller fritidssysselsättning. Genom att endast skärpa kraven och inte komma med förslag för att väga upp dessa skärpningar begränsar regeringen landets unga, inte minst på landsbygden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : När avser ministern och regeringen att fatta smarta miljöbeslut för unga på landsbygden som både värnar miljö och hög trafiksäkerhet utan att i onödan begränsa de ungas frihet, till exempel genom ökade tillåtna hastigheter för fordon såsom A-traktorer eller epatraktorer och genom moderniserade regler för effektbegränsning i syfte att minska miljöpåverkan?
fr · H4111068 · 2017-03-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:1068 Läget i av (M) till Utrikesminister (S) I en intervju i påstod utrikesministern att ”läget i har lugnat ner sig”. Både statsministern och utrikesministern har talat om att förbättra relationen med , och strategin är att ha ett kortsiktigt och ett långsiktigt perspektiv på relationen. Det är naturligtvis eftertraktansvärt med goda relationer till länder i närhet men förutsättningarna att uppnå avspänning i relationerna till är små så länge landet inte respekterar andra länders territoriella integritet och deras rätt att göra sina egna säkerhetspolitiska vägval. Det är sant att det inte har förekommit några kränkningar av svenskt luftrum och vatten men det betyder inte som utrikesministern påstår att ”spänningarna har lättat”. Enligt bedriver dels en betydande underrättelseverksamhet i , dels vad Säkerhetspolisen betecknar som krigsförberedande åtgärder. I skenet av det kan utrikesministerns uttalade uppfattas som ett tecken på att dessa kränkningar accepteras. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vad menar utrikesministern med att ”läget i har lugnat ner sig” och hur ser utrikesministern på den underrättelseverksamhet som bedriver i ?
fr · H4111069 · 2017-03-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:1069 Byggande på jordbruksmark av (M) till Miljöminister (MP) Två domar, dels P4987-15, dels P4848-16, från Mark- och () tycks innebära att tolkningen av begreppet ”brukningsvärd jordbruksmark” och tillämpningen av bestämmelserna om hushållning av jord- och skogsbruksmark, i 3 kap. 4 § i , nu har skärpts. Detta innebär potentiellt stora konsekvenser för möjligheten att bygga på jordbruksmark och därmed för möjligheten till landsbygdsutveckling. Domarna innebär också ytterligare inskränkningar i äganderätten. De båda domarna rör två fall där markägare har önskat bygga på jordbruksmark men där MÖD i båda fallen har kommit till slutsatsen att marken är att betrakta som brukningsvärd jordbruksmark och att bebyggelse på denna mark inte kan tillåtas då bebyggelse på sådan mark bara tillåts ”om det behövs för att tillgodose väsentliga samhällsintressen och detta behov inte kan tillgodoses på ett från allmän synpunkt tillfredsställande sätt genom att annan mark tas i anspråk”. I det förstnämnda fallet rör ansökan ett enda enbostadshus. Då kan man förstå att domstolen inte finner att ett undantag är motiverat utifrån väsentliga samhällsintressen. är det knappast rimligt att en markägare inte ska tillåtas bygga ens ett enskilt hus på en liten del av den egna marken. I det andra fallet vill markägaren upplåta sin sämsta jordbruksmark, mark som inte ens brukas, till att bli tomter i anslutning till tidigare bebyggelse. Att MÖD anser att marken som skulle tas i anspråk utgör brukningsvärd trots att markägaren inte brukar marken visar hur strikt domstolen tolkar begreppet. MÖD tolkar uppenbarligen också begreppet "väsentligt samhällsintresse" strikt när man inte anser att byggandet av flera bostäder är att betrakta som ett väsentligt samhällsintresse, trots att bostadsbristen är stor i landet. Bevarandet av jordbruksmark som inte brukas är enligt MÖD:s dom viktigare än betydande investeringar och fler bostäder. Därav finns anledning att fråga sig om inte dagens bestämmelser om hushållning av jord- och skogsbruksmark behöver ses över. Jag undrar hur ministern ser på de två nämnda domarna från Mark- och och på deras påverkan på äganderätten och möjligheterna att bo och bygga på landsbygden. Jag vill därför fråga miljöminister följande: Tänker ministern ta något initiativ för att förändra lagstiftningen eller vidta någon annan generell åtgärd med anledning av de två domarna från Mark- och och deras påverkan på äganderätten och möjligheterna att bo och bygga på landsbygden?
fr · H4111070 · 2017-03-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:1070 Nya villkor för nystartsjobben av (C) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Nya villkor för nystartsjobben införs . I villkoren har kraven höjts, längden på stödet för anställningen har kortats och ersättningen ska räknas ut på ett annat sätt. Det står självklart varje regering fritt att ändra regler för stödanställningar, men det blir olyckligt för både nystartsjobbarna och för företagen när det förändrar villkoren för redan ingångna anställningsavtal. Som ett exempel kan nämnas ett företag som anställde en äldre person med utlovat stöd till 2021, vilket motsvarade de år som hen hade kvar till pensionen. Företaget har meddelats ändrade förutsättningar. Beskedet lämnades dagen före 2016 och gäller från . har enligt Arbetsförmedlingens tolkning redan gått. Detta har skett så snabbt att det inte finns någon möjlighet att parera i företagets budget när stödet helt har dragits in. Hur menar regeringen att reglerna ska tolkas? Ska tidigare löften gälla eller inte? Är det regeringens mening att det ska tolkas som att det är från och med , när de nya villkoren träder i kraft, som ska gälla även för dem som har tagit in nystartsjobbare? Min fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister är: Ska de nya reglerna även omfatta anställningsavtal som har ingåtts före , och vilka åtgärder avser ministern i så fall att vidta för att mildra effekterna för de företag och nystartsjobbare som tidigare fått löfte om stöd än ?
fr · H4111071 · 2017-03-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:1071 Förslaget om slopad övernattbefordran och dess konsekvenser för företag på landsbygden av (M) till Statsrådet (MP) kom delbetänkandet till postlagsutredning med titeln brev på posten (SOU 2016:27) i vilket det bland annat föreslås att dagens krav på övernattbefordran av post ska slopas till förmån för ett tvådagarskrav. Förslaget bedöms få mycket negativa konsekvenser för landsbygden och speciellt för företagare inom e-handeln där och därmed svenska arbetstillfällen. Ett flertal landsbygdsorienterade organisationer samt kommuner och regioner har därför kraftig vänt sig emot regeländringarna. Nämnas kan LRF, Småföretagarna, , och Småkom. kommun skriver till exempel att deras företag har krav från såväl leverantörer som kunder på snabba leveranser av produkter eller tjänster. För att de här företagen ska kunna inte bara överleva utan också utvecklas för att kunna anställa, måste deras postgång fungera. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att gå vidare med utredningens förslag kring slopad övernattbefordran?
fr · H4111072 · 2017-03-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:1072 Tillämpning av AP-fondernas etiska riktlinjer av (MP) till Statsrådet (MP) I Sjätte etiska riktlinjer kan man läsa bland annat följande: 1) "En medarbetare ska inte ens kunna misstänkas för att låta sig påverkas av ovidkommande önskemål eller hänsyn i sitt arbete." har som styrelseordförande satt sig i ett konkurrerande fondbolags styrelse. Eftersom själv går in i företag i känsliga skeden sitter hon ibland på mycket känslig information. 2)”Affärsbeslut ska alltid fattas utifrån Sjätte bästa. Medarbetare får aldrig använda sin position eller sitt inflytande för några andra syften än att främja Sjätte intressen.” Ett styrelseuppdrag i annan fond är definitivt något som kan leda till just detta. 3) ”Medarbetarna ska även aktivt samarbeta med alla utredningar av den här typen av brott.” Företaget som hon satt i styrelsen i utreds . 4) ”För att undvika intressekonflikter ska medarbetare inte utföra arbete utanför i någon form (till exempel i annan anställning, på konsultbasis eller i form av styrelsearbete) utan att underrätta och få godkännande från Sjätte vd avseende detta. Även sådant som den anställde inte tjänar pengar på kan vara olämpligt. Föreligger minsta risk för intressekonflikt ska medarbetare omgående informera sin chef om detta.” Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta så att Sjätte styrelseordförande och övriga styrelseledamöter för samtliga AP-fonder fullt ut följer de etiska riktlinjerna och säkerställer att de informerar om eventuella intressekonflikter på förhand, undviker att använda känslig information för privat och fullt ut samarbetar i alla utredningar kring ekobrott och andra brott?
fr · H4111073 · 2017-03-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:1073 Försvarsmaktens användning av reservofficerare av (M) till Försvarsminister (S) Reservofficerarna utgör en viktig del av den svenska försvarsmakten. De är helt oundgängliga under de perioder då förbandens personalbehov går upp. Reservofficerarna är lika viktiga för att klara även plötsligt uppkomna behov av en större tjänstgörande försvarsmakt. Trots detta så använder inte de svenska förbanden reservofficerarna på ett optimalt sätt. Försvarsmakten har visserligen avsatt medel för öka användningen av reservofficerare vid förbanden. förhindras förbanden från att för längre tjänstgöringsperioder kalla in de reservofficerare som bor på en annan ort än förbandsorten. På så sätt sorteras den stora majoriteten tillgängliga reservofficerare bort redan från början. Detta är inte att ta till vara på den kompetens som finns tillgänglig. Från politiskt håll finns det en stor samstämmighet om att reservofficerarna kan och ska vara en central del också av framtidens försvarsmakt. Det bör därför vidtas åtgärder för att detta också ska bli möjligt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att fler reservofficerare ska få möjlighet att tjänstgöra vid de svenska förbanden?
fr · H4111074 · 2017-03-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:1074 befogenheter av (M) till Statsrådet (MP) Det är glädjande att regeringen har tillsatt ett digitaliseringsråd. Hur det framtida samhället kommer att se ut till följd av den ökade digitaliseringen, automatiseringen och robotiseringen är en av våra största utmaningar men också möjligheter. Där gäller det att offentliga i nära samarbete med akademin och näringsliv hänger med. storsatsar inte bara storföretag som Google, Facebook, Microsoft och på ny teknik som artificiell intelligens utan även andra aktörer som myndigheter och offentligheten i såväl vårt land som andra länder har fått upp ögonen för den potential som ligger i denna utveckling. Därför är det viktigt att inte tappar mark utan fortsätter att vara ett av de ledande länderna inom digitaliseringen. Digitaliseringens möjligheter kommer att spänna över hela samhällsutvecklingen – inom det offentliga, i det privata men också i privatpersoners liv. Frågor som rör integritet, säkerhet, skatt och företagande kommer alla att påverkas av utvecklingen, vilket kräver ett samlat grepp från statligt håll och ett tydligt ledarskap. Med tanke på utmaningen och den tvärdisciplinära omfattning som digitaliseringen omfattar kan vi inte arbeta i stuprör i den här frågan. Det är framför allt också viktigt att vi inte hämmar utvecklingen genom att tänka inom ett alltför snävt synfält som gör att vi kan gå miste om den potential som finns inom området. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka befogenheter kommer ha för att kunna påverka beslutsfattandet inom frågor som rör digitalisering?
fr · H4111075 · 2017-03-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:1075 Lönen för poliser av (M) till Statsrådet (S) Det svenska rättsväsendet är beroende av en välfungerande polis och av att medarbetarna inom poliskåren är många och gör ett bra jobb. En viktig del i att göra polisyrket mer attraktivt är att ha attraktiva löner som gör att högpresterande personer söker sig till polisen som arbetsgivare. Inom skolans värld har man vidtaget ett flertal åtgärder för att göra läraryrket mer attraktivt. Det har rört sig om högre löner, ökad lönespridning och att premiera de lärare som gör ett särskilt bra jobb. Det ska gå att göra karriär inom läraryrket. Likheterna mellan polisen och läraryrket vad avser rekryteringsproblem är många. Polisen har en stor utmaning i att få ungdomar att söka sig till på samma sätt som lärarutbildningen har problem att fylla platserna. Det är svårt att göra karriär inom polisyrket i yttre tjänst på samma sätt som det tidigare varit svårt att göra karriär i läraryrket som man ska vara kvar i klassrummet. Båda professionerna har alltså haft problemet att om man vill avancera och höja sin lön måste man övergå till en skrivbordstjänst bortom verksamhetens huvuduppdrag. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att dra lärdomar av arbetet med att göra läraryrket mer attraktivt i sina ansträngningar att få fler att söka sig till jobbet som polis i yttre tjänst?
fr · H4111076 · 2017-03-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:1076 Den svenska ubåtsjaktförmågan av (M) till Försvarsminister (S) territorium har vid upprepade tillfällen kränkts av utländska undervattensfarkoster som befunnit sig i svenska vatten. Det är oerhört allvarligt och det är därför av stor vikt att vi som nation kan försvara oss från den sortens kränkningar som detta innebär. I samband med den uppmärksammade ubåtsjakten i beskrev försvarsministern det som sin ambition att öka den svenska förmågan att lokalisera och bekämpa oidentifierade undervattensfarkoster. Mot bakgrund av detta vill jag fråga försvarsminister : På vilket sätt har det svenska försvarets förmåga att bedriva ubåtsjakt förstärkts ?
fr · H4111077 · 2017-03-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:1077 Ryska spioner på svenskt territorium av (M) till Försvarsminister (S) I sin årsrapport beskriver Säkerhetspolisen att det i finns minst ett tiotal ryska spioner som på olika sätt arbetar för att skada det svenska samhället. Det är vid det här laget väldokumenterat hur man från främmande makt bedrivit verksamhet i i syfte att påverka svensk opinion och svenska demokratiska beslut och i syfte att urholka förtroendet för svenska myndigheter och institutioner. Situationen är allvarlig och motiverar ett tydligt agerande från svenska myndigheter och den . Mot bakgrund av detta vill jag fråga försvarsminister : Vad avser ministern och regeringen att vidta för åtgärder för att komma till rätta med den spionage- och sabotageverksamhet som främmande makt bedriver på svenskt territorium?
fr · H4111078 · 2017-03-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:1078 Tågbärgning av (M) till Statsrådet (S) spårade ett arbetsfordon på Västra stambanan ur med stora förseningar i trafiken som följd. Trots att urspårningen inte var speciellt våldsam tog det innan bärgningsarbetet påbörjades. Enligt uppgifter från P4 var den olycksplatsansvarige som skulle komma till platsen och ge ett röjningsmedgivande försenad. Varför den personen inte var på plats snabbare kan inte svara på. Det är inte rimligt att det tar innan bärgningen ens påbörjas efter en olycka på en så trafikerad sträcka som Västra stambanan. Tvärstoppet orsakade förseningar för stora delar av spårtrafiken i landet och tusentals resenärer drabbades av den långsamma bärgningsprocessen. Det är tydligt att det behövs bättre rutiner kring hur en olycka av den här typen ska åtgärdas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att bärgningsarbetet vid olyckor likt den på Västra stambanan inte ska fördröjas på grund av brister i rutiner runt olyckplatsansvariga och röjningsmedgivande?