ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H512222 · 2017-11-15 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:222 av (L) Svenske medborgaren frisläppande från har frågat mig om regeringen fört samtal med diktaturstyre om att de ska låta lämna , och vad regeringen i övrigt gör för att sätta press på dikaturstyre för att släppa fri. Jag vill börja med att framhålla med vilket allvar jag och regeringen ser på fall. Som anger i sin fråga, har vi tidigare fått besked från kinesiska myndigheter att kunnat lämna fängelset. Det finns dock fortfarande utestående frågor om situation. För att följa upp dessa står vi i fortsatt nära kontakt med kinesiska företrädare, såväl i som i . Jag vill också ta detta tillfälle i akt och nämna att UD står i nära kontakt med anhöriga.
frs · H512223 · 2017-11-15 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:223 av (L) Förmyndarskap i har frågat mig om jag avser att agera för att kräva ett avskaffande av mäns förmyndarskap över kvinnor i . Regeringen ser mycket allvarligt på situationen för mänskliga rättigheter i , i synnerhet avseende kvinnors och flickors åtnjutande av sina mänskliga rättigheter och mäns förmyndarskap över kvinnor. Detta tas också upp i UD:s rapport om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i som publicerades . har inom ramen för för mänskliga rättigheter och dess universella granskningsmekanism (, UPR), uppmanat att avskaffa förmyndarskapet över kvinnor. har accepterat och således åtagit sig att implementera rekommendationen, även om så inte skett. utfärdades också ett dekret i om att avskaffa förmyndarskapet. Arbetet för att stärka respekten för och skyddet av mänskliga rättigheter internationellt, inklusive att motarbeta diskriminering på grund av bland annat kön, är högt prioriterat av regeringen. Dessa frågor, inklusive avskaffande av förmyndarskapet, lyfts kontinuerligt i dialog med . Så gjordes även vid statsministerns besök och vid statsrådet besök . Regeringen kommer även fortsättningsvis att ta upp dessa frågor med .
frs · H512224 · 2017-11-15 00:00:00 — S2017/06268/FS Svar på fråga 2017/18:224 Nationell strategi för att eliminera hepatit C (M) har frågat mig om det inte är dags för en nationell strategi för att eliminera hepatit C, där även stora grupper hepatit C-smittade som inte uppfyller kraven för att få behandling mot hepatit C får tillgång till behandling. har det kommit flera nya läkemedel mot hepatit C som är mycket effektiva och ger möjlighet att bota sjukdomen. Det är en stor framgång. Regeringen har också, bland annat i syfte att fler ska kunna ta del av dessa läkemedel, läkemedelsöverenskommelser med SKL bidragit med en omfattande delfinansiering av kostnaden för läkemedlen – utan att detta är en formell förpliktelse för staten. Detta är viktigt då läkemedlen är kostsamma, om än mindre så än vid introduktionen. Precis som skriver beräknas kostnaderna för läkemedelsbehandling av hepatit C minska , jämfört med utfallet . skriver i sin prognos av läkemedelsförsäljningen (Dnr 5.3-24047/2017) att kostnaden för läkemedel som används mot hepatit C beräknas uppgå till , vilket kan jämföras med . Enligt beror minskningen huvudsakligen på att antalet behandlade patienter börjar minska eftersom de svårt sjuka redan har fått behandling, men även på att priserna för läkemedlen har sjunkit. Värt att notera är att i sin prognos endast inkluderar de officiella så kallade listpriserna, och därmed inte tar hänsyn till eventuella återbäringsavtal som innebär att kostnaden för att använda läkemedlen i praktiken är lägre. () är den myndighet som fattar beslut om pris och subvention för de läkemedel som omfattas av högkostnadsförmånen, där företagen ansöker om att få ingå. TLV fattar sina beslut om pris och subvention utifrån lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. finns det förmånsbegränsningar för de nya läkemedlen mot hepatit C, som innebär att subventionen inte omfattar de med lindrigast sjukdom. Detta är ett beslut som myndigheten äger, och som regeringen inte har möjlighet att överpröva. Det finns inte någon nationell strategi avseende behandling mot hepatit C, och har överlag få nationella strategier som hanterar särskilda sjukdomsdiagnoser. Det är kopplat till hur hälso- och sjukvården är organiserad i . Det är enligt hälso- och sjukvårdslagen landstingen som har ansvar för att bedriva hälso- och sjukvård. De ska göra de bedömningar och prioriteringar som de anser lämpliga utifrån de förutsättningar som råder inom respektive landsting, för att erbjuda en god vård. Jag kan glädjande nog konstatera att vi i har fått en tidig introduktion av dessa läkemedel jämfört många andra länder.
frs · H512225 · 2017-11-15 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:225 av (M) Internationella kriminella nätverk i har frågat mig vilka initiativ jag avser att vidta för att motverka och bekämpa internationella kriminella nätverk i . Internationella brottsnätverk som kommer till för att begå organiserade tillgreppsbrott är ett betydande och alltjämt växande problem i landet. Insatser mot den här brottsligheten är ett viktigt utvecklingsområde i brottutredande verksamhet. Exempelvis införde en nationell modell för brottssamordning, som bedöms ha ökat polisens förmåga att identifiera och ingripa mot mobil organiserad brottslighet som rör sig över stora områden. Det finns dock skäl att öka ansträngningarna på området och försvåra för de internationella nätverken att bedriva sin brottsliga verksamhet i . Regeringen arbetar därför med att ta fram ett åtgärdspaket på området.
frs · H512226 · 2017-11-15 00:00:00 — Dnr U2017/04418/S Svar på fråga 2017/18:226 av (M) Likvärdig undervisningstid för alla elever har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser vidta för att möjliggöra likvärdig undervisningstid för alla elever i svenska skolor. Låt mig börja med att säga att jag delar ståndpunkt att det är viktigt att elever ges den undervisningstid de har rätt till. Jag kan också konstatera att glädjande nog har beslutat i enlighet med regeringens proposition En stadieindelad timplan i och närliggande frågor(prop. 2016/17:143). De nya bestämmelserna träder i kraft . Syftet med en stadieindelad timplan är bl.a. att säkerställa att alla elever får den undervisningstid de har rätt till och därmed bidra till en mer jämlik skola. Regeringen har i promemorian En stadieindelad timplan i och närliggande frågor (U2016/03475/S) föreslagit att antalet undervisningstimmar i matematik utökas i årskurs 7–9 fr.o.m. . Regeringen avser även att göra en ändring i bilaga 1 till skolförordningen (2011:185) med innebörden att undervisningstiden i idrott och hälsa i utökas . I 10 kap. 5 § skollagen (2010:800) anges att den totala undervisningstiden för varje elev i ska vara minst . Motsvarande angivelser finns även för grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. I 3 kap. 2 § skolförordningen anges att läsåret ska ha minst och minst . Det är skolhuvudmännen som ansvarar för att organisera verksamheten i enlighet med gällande bestämmelser så att eleverna ges möjlighet att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. I Statens skolverks promemoria Planerad undervisningstid i 2016/17 (dnr. 2016:1320) redovisas den planerade undervisningstid som skolorna har angett för /17. Av statistiken framgår t.ex. att skolhuvudmännen i snitt lagt ut mer tid än den garanterade undervisningstiden i svenska och mindre tid i språkval. Detta pekar på att jämlikheten i skolan ännu inte är tillräcklig, men bortfallet av undervisningstid kan inte sägas vara av den omfattning som exemplifieras i fråga. Undervisningstiden har betydelse, men forskning pekar också på lärarens undervisningsskicklighet som den enskilt viktigaste faktorn för elevernas kunskapsinhämtning och resultat. Kvaliteten i undervisningen är alltså minst lika viktig som kvantiteten. Regeringens satsning på en nationell samling för läraryrket syftar till en positiv utveckling av läraryrkets status och attraktivitet. Detta vill vi uppnå genom att vidta åtgärder för att höja lärarnas löner och också göra satsningar på kompetensutveckling för lärare. De åtgärder som regeringen vidtagit och avser att vidta visar att vi vill stärka kvaliteten i undervisningen och höja kunskapsnivån i bl.a. genom att garantera och utöka undervisningstiden.
frs · H512229 · 2017-11-15 00:00:00 — Dnr S2017/06270/FS Svar på fråga 2017/18:229 av (L) Donation och transplantation av organ har frågat mig vilka lagstiftningsåtgärder regeringen avser att genomföra för att möjliggöra fler organtansplantationer i och därmed rädda fler människor till livet. Jag vill inledningsvis understryka att detta är en angelägen fråga, men också peka på att det finns fler åtgärder än lagstiftning som bidrar till ett ökat antal organtransplantationer. statistik visar att rapporterades det högsta antalet avlidna organdonatorer i . Totalt 185 avlidna personer blev faktiska genom att ett eller flera organ togs tillvara och transplanterades. Det innebär en ökning med jämfört med året innan, vilket är glädjande. Donationsveckan är ett utmärkt exempel på en insats som Socialstyrel-sen gör för att bidra till att öka antalet donationer. statistik visar att antalet registreringar i ökar när veckan pågår. Som exempel kan nämnas att det under Donationsveckan 2015 inkom cirka 7 000 anmälningar till donationsregistret, vilket kan jämföras med 400–1000 anmälningar under en "vanlig" vecka. Vi har en hög donationsvilja i och genom att se över hur vi arbetar med frågan på nationell nivå, är jag övertygad om att vi kommer att fortsätta höja antalet donationer. Donationsfrågan är emellertid svår och komplex och det är viktigt att vi får en långsiktig lösning som både underlättar och främjar ett ökat antal donationer. Regeringen har nogsamt analyserat det underlag som utredningen om Organdonation - En livsviktig verksamhet (SOU 2015:84) lämnade och kommit fram till att frågan kräver ytterligare utredning och överväganden. Problemen vi ser är kopplade till den grundlagsskyddade rättighet att samtycka till den vård som ges. Det finns undantag när det handlar om att rädda liv, men det är individens liv det avser. Inte någon annans genom organdonation. Det tar inte utredningens förslag hänsyn till och därför är det inte möjligt att gå vidare med just dessa delar. Regeringen ser nu över möjligheten att ta fram ett underlag till de lagstiftningsåtgärder som det finns behov av för att få till fler donationer, men även andra insatser kan övervägas, som att utveckla uppdrag på nationell nivå.
frs · H512230 · 2017-11-14 00:00:00 — Dnr Ju2017/08675/ Svar på fråga 2017/18:230 av Boriana (M) Restriktionerna för transport av farligt gods genom Öresundstunneln Boriana har frågat infrastrukturministern vilka åtgärder han avser att vidta med anledning av Öresundsbrokonsortiets ansökan om lindring av restriktionerna för transport av farligt gods genom Öresundstunneln. Frågan har överlämnats till mig. Efter att danska myndigheter beslutat om lindring av restriktionerna för transport av farligt gods på den danska delen av Öresundsförbindelsen har Öresundskonsortiet ansökt hos i län om motsvarande lindring på den svenska sidan. i län beslutade om nya lokala trafikföreskrifter om transport av farligt gods i kommun (12TFS 2017:101). De nya föreskrifterna träder i kraft och innebär bl.a. att de svenska restriktionerna för transport av farligt gods på Öresundsförbindelsen motsvarar de danska reglerna. Det är viktigt att restriktionerna för transport av farligt gods harmonierar mellan länderna för att underlätta transporter på väg inom EU och att transporter av farligt gods kan dirigeras till sådana vägar där den sammantagna risken för olyckor minimeras.
frs · H512231 · 2017-11-15 00:00:00 — Dnr U2017/04426/F Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2017/18:231 av Boriana (M) Sjöfartsforskning Boriana har frågat mig om regeringen ämnar se över möjligheterna till utökat samarbete mellan industri, akademi och offentlig sektor gällande sjöfartsforskning. Jag instämmer med Boriana att det finns ett behov av ökat samarbete mellan industri, offentlig sektor samt universitet och högskolor inom sjöfartssektorn. Detta var orsaken till att regeringen i forskningspropositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) valde att inrikta ett av fem samverkansprogram på nästa generations resor och transporter. Verket för innovationssystem () har fått i uppdrag att fördela bidrag till samverkansprogrammen som uppgår till och successivt ökas till . arbetar bl.a. med att stärka och utveckla samarbetet mellan universitet och högskolor, företag och andra samhällsaktörer. Myndigheten har med dessa medel möjlighet att stärka forskningen inom sjöfartsområdet på det sätt som föreslagits i rapporten hänvisar till.
frs · H512232 · 2017-11-15 00:00:00 — Dnr S2017/06286/FS Svar på fråga 2017/18:232 av (V) Väntan på organdonation har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska antalet dödsfall som sker på grund av utebliven donation och på grund av köer. Jag vill inledningsvis understryka att detta är en angelägen fråga, men också peka på att det finns fler åtgärder än lagstiftning som bidrar till ett ökat antal organtransplantationer. statistik visar att rapporterades det högsta antalet avlidna organdonatorer i . Totalt 185 avlidna personer blev faktiska genom att ett eller flera organ togs tillvara och transplanterades. Det innebär en ökning med jämfört med året innan, vilket är glädjande. Donationsveckan är ett utmärkt exempel på en insats som Socialstyrel-sen gör för att bidra till att öka antalet donationer. statistik visar att antalet registreringar i ökar när veckan pågår. Som exempel kan nämnas att det under Donationsveckan 2015 inkom cirka 7 000 anmälningar till donationsregistret, vilket kan jämföras med 400–1000 anmälningar under en "vanlig" vecka. Vi har en hög donationsvilja i och genom att se över hur vi arbetar med frågan på nationell nivå, är jag övertygad om att vi kommer att fortsätta höja antalet donationer. Donationsfrågan är emellertid svår och komplex och det är viktigt att vi får en långsiktig lösning som både underlättar och främjar ett ökat antal donationer. Regeringen har nogsamt analyserat det underlag som utredningen om Organdonation - En livsviktig verksamhet (SOU 2015:84) lämnade och kommit fram till att frågan kräver ytterligare utredning och överväganden. Problemen vi ser är kopplade till den grundlagsskyddade rättighet att samtycka till den vård som ges. Det finns undantag när det handlar om att rädda liv, men det är individens liv det avser. Inte någon annans genom organdonation. Det tar inte utredningens förslag hänsyn till och därför är det inte möjligt att gå vidare med just dessa delar. Regeringen ser nu över möjligheten att ta fram ett underlag till de lagstiftningsåtgärder som det finns behov av för att få till fler donationer, men även andra insatser kan övervägas, som att utveckla uppdrag på nationell nivå.
frs · H512233 · 2017-11-15 00:00:00 — Dnr A2017/02121/A Svar på fråga 2017/18:233 av (M) Arbetsförmedlingens flytt har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att säkerställa att kostnaderna kopplade till flytten av Arbetsförmedlingens huvudkontor inte ska öka ytterligare. Enligt förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen bestämmer myndigheten själv över sin organisation utöver att det vid myndigheten bl.a. ska finnas ett huvudkontor. Att myndigheten väljer att flytta sitt huvudkontor från , där myndigheten hyr lokaler på fyra adresser, till innebär att Arbetsförmedlingens nya huvudkontor kan rymmas under ett och samma tak samt att lokalerna blir mer verksamhetsanpassade. Det är också positivt, vilket även konstaterar, att Arbetsförmedlingen kommer att spara pengar på de nya lokalerna när flytten väl är genomförd. Kostnadsutvecklingen och effektiviteten på Arbetsförmedlingen följs upp löpande. Jag avser därför inte vidta några åtgärder utan förutsätter att Arbetsförmedlingen hushållar väl med statens medel.
frs · H512234 · 2017-11-15 00:00:00 — Dnr Ju2017/08639/ Migrationsministern och biträdande justitieministern Svar på fråga 2017/18:234 av (C) Möjlighet till spårbyte efter gymnasielagen har frågat mig om regeringen bereder förändringar och när de förväntas vara på plats. fråga avser identitetskrav för de personer som omfattas av de relativt nya reglerna om uppehållstillstånd för studier på gymnasienivå och som efter genomförda studier, om villkoren är uppfyllda, kan få permanent uppehållstillstånd vid egen försörjning. antog propositionen 2016/17:133 om kompletteringar av den tillfälliga lagen för uppehållstillstånd rörande studier på gymnasienivå. Lagändringarna trädde i kraft . Av nämnda proposition framgår bland annat att regelverket med uppehållstillstånd för gymnasiestudier, etablering på arbetsmarknaden och försörjning utgör ett sammanhängande system som är tillgängligt för personer som tidigare fått eller kunnat få uppehållstillstånd på annan grund eller ett beslut om av- eller utvisning med uppskjuten verkställighet. Det framgår av propositionen att det därför är rimligt att vid sin bedömning behandlar regelkomplexet som en helhet och tillämpar samma beviskrav beträffande personers identitet som gällt i övrigt beträffande samma person. Genom antagandet av propositionen antog även ytterligare en tidsbegränsad lag i vilken regleras vad som ska gälla sedan den tillfälliga lagen upphört. Den senare lagen ska träda i kraft och upphöra att gälla . Mot bakgrund av ovanstående avser jag inte att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · H512235 · 2017-11-15 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:235 av (M) Åtgärder mot gängkriminalitet har frågat mig vilka nödvändiga åtgärder, både kortsiktiga och långsiktiga, som jag avser att vidta för att minska gängkriminaliteten. Att det polisiära arbetet stärks och att fler poliser kan bekämpa brottsligheten och öka tryggheten i hela landet är en prioriterad fråga för regeringen. För det krävs ett långsiktigt och strategiskt polisarbete, liksom riktade insatser mot kriminella individer och nätverk. behöver det brottsförebyggande och trygghetsskapande arbetet förstärkas. De senaste årens utveckling i och omvärlden har ställt inför en lång rad krävande utmaningar. För att kunna möta kraven och öka ambitionsnivån i arbetet behöver väsentligt fler anställda. Regeringen har aviserat en historisk satsning som kommer att medföra kraftfulla resursförstärkningar till , inte minst i utsatta områden. Sammantaget handlar det om tillskott till på –2020. Regeringen har presenterat en samlad insats mot organiserad brottslighet, som redan har resulterat i att ett 30-tal bestämmelser har ändrats. Bland annat har försök, förberedelse och stämpling till grovt och synnerligen grovt vapenbrott kriminaliserats. Dessutom kan ledare för kriminella nätverk nu ställas inför rätta för att de inte har förhindrat allvarliga brott som de har haft kännedom om och möjligheterna att förverka brottsvinster från kriminella har utökats. Regeringen har också lämnat förslag till om att skärpa straffen för grova vapenbrott och olaglig hantering av explosiva varor. För att vända utvecklingen, inte minst i våra utsatta områden, krävs breda och långsiktiga insatser från samhällets alla aktörer. Problemen behöver lösas genom åtgärder som minskar sociala klyftor, ökar tryggheten och som bidrar till att återupprätta förtroendet för det civila samhället bland den överväldigande majoritet av laglydiga personer som bor i dessa områden. Det är förstås också viktigt med generella brottsförebyggande insatser. Regeringens brottsförebyggande program, Tillsammans mot brott, riktar sig till en bred målgrupp och även när det gäller denna typ av brottslighet är det viktigt att flera aktörer bidrar i det förebyggande arbetet.
frs · H512236 · 2017-11-15 00:00:00 — Dnr A2017/02129/A Svar på fråga 2017/18:236 av (M) Arbetsmarknadsutbildningar har frågat mig om jag drar slutsatsen att arbetsmarknadsutbildningarna leder till att fler människor har ett arbete att gå till. Resultatet för arbetsmarknadsutbildningen försämrades kraftigt under den förra regeringen. Arbetsmarknadsutbildningen riktades då till grupper som stod långt ifrån arbetsmarknaden. Denna regering har i större grad riktat arbetsmarknadsutbildningen till de arbetssökande som har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. har utvecklingen vänt och resultatet har förbättrats. För att förbättra resultatet ytterligare är det viktigt att arbetsmarknadsutbildningen anpassas till regionala och lokala behov på arbetsmarknaden. har det publicerats flera rapporter om arbetsmarknadsutbildningens effekt och resultat. Dessa behöver beaktas i det fortsatta arbetet. IFAU lämnade en rapport om arbetsmarknadsutbildningens långsiktiga effekter –2010. Analysen avser effekter på arbetsinkomst upp till efter påbörjad utbildning. Huvudresultatet är att arbetsmarknadsutbildningen leder till en högre arbetsinkomst som kvarstår . Till skillnad från flera tidigare studier då arbetsmarknadsutbildningen uppvisat nolleffekter eller t.o.m. negativa effekter upp till efter programstart, visar IFAU:s rapport positiva effekter på lång sikt under hela mätperioden. lämnade granskningen Effekter av arbetsmarknadsutbildning på regional nivå. Resultaten visar små skillnader i hur väl arbetsmarknadsutbildningen fungerar i olika regioner. Trots det förbättrade resultatet bedömer regeringen att resultatet fortsatt är för lågt. Det är därför viktigt att ansträngningarna fortsätter för att förbättra resultaten för både kvinnor och män. Ett mål i Arbetsförmedlingens regleringsbrev är formulerat till att övergång till arbete efter avslutad arbetsmarknadsutbildning tydligt ska förbättras för kvinnor och män.
frs · H512237 · 2017-11-15 00:00:00 — Dnr S2017/06322/SF Svar på fråga 2017/18:237 av (V) Handikappersättningen har frågat mig vilka förändringar jag avser att göra kring handikappersättningen. I sin fråga hänvisar hon till uttalanden från om att förändringar av handikappersättningen hotar synskadades ekonomi, vardagsliv och personliga integritet. Dagens handikappersättning har rötterna i den blindhetsersättning som infördes . kan en person oavsett arten av sin funktionsnedsättning beviljas handikappersättning. För blinda och gravt hörselskadade gäller emellertid fortfarande särskilda regler i och med att de är garanterade handikappersättning på en viss nivå. För övriga grupper med funktionsnedsättning baseras beslutet om handikappersättning på en individuell bedömning av den enskildes merkostnader och hjälpbehov. Sedan handikappersättningen infördes har den i stort sett förblivit oförändrad. I Ds 2015:58 Reformerade stöd till barn och vuxna med funktionsnedsättning gjordes en översyn av handikappersättningen och vårdbidraget, som är likartade förmåner, och förslag lämnades på ett mer modernt och sammanhållet system för ersättning. I korthet innebar förslagen att handikappersättningen och vårdbidraget utmönstras och ersätts med en renodlad merkostnadsersättning för både vuxna och barn och ett omvårdnadsbidrag till föräldrar som har barn med funktionsnedsättning. I Ds:en föreslogs inte att de nya förmånerna ska innehålla några särskilda regler för blinda och gravt hörselskadade motsvarande de som finns i den nuvarande handikappersättningen. Argumentet var att en särreglering för personer med vissa diagnoser inte stämmer överens med dagens funktionshinderspolitik och att en persons rätt till ersättning, oavsett diagnos, bör fastställas med utgångpunkt i konsekvenserna av hans eller hennes funktionsnedsättning och efter en individuell bedömning. Vidare föreslogs bland annat att ersättningen för merkostnader ska bli mer generös jämfört med dagens stöd. För regeringen är det en viktig utgångspunkt att personer som har behov av ersättning från våra gemensamt finansierade socialförsäkringar behandlas lika. Regeringen anser vidare att de ekonomiska stöden till personer med funktionsnedsättning behöver vara tidsenliga och ha tydliga regler som är både lätta att förstå för sökande och enkla att tillämpa för myndigheter och domstolar. bereder regeringen förslag om att reformera dessa stöd till personer med funktionsnedsättning och ambitionen är att i närtid presentera färdiga förslag.