ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411802 · 2017-02-02 00:00:00 — Fråga 2016/17:802 Otydlighet i skollagen av (M) till Utbildningsminister (MP) I flera kommuner har det uppstått oro och konflikt vad gäller regler om syskonförtur i . I skollagen 10 kap. 30 § framgår att en elev ska placeras i den skolenhet som vårdnadshavaren önskar. I de fall placeringen medför att en annan elevs krav på placering nära hemmet genom denna syskonförtur åsidosätts ska dock kommunen placera denna elev (syskonet) i en annan skola. Det vill säga rätten att få gå i skolan nära hemmet går före syskonförtur. Men skollagen hindrar inte, enligt mitt sätt att läsa den, att kommunerna inför regler om syskonförtur så länge någon annan elevs rätt till närhet till sin skola inte åsidosätts. Att ha sina barn på olika skolor innebär olägenheter för föräldrarna, till exempel att behöva hämta två barn på två olika fritis. Därför bör man naturligtvis i möjligaste mån placera eleverna efter vårdnadshavarnas önskemål. hävdades det i minst en kommun att regler om syskonförtur innebär att elevers rätt åsidosätts, och man röstade därför mot införande av syskonförtur. Rimligen kan det inte röra sig om särskilt många elever; det vill säga i de allra flesta fall borde problemet gå att lösa. Det är enligt min mening olyckligt att skollagen tolkas på så sätt att kommunerna anser sig förhindrare att införa syskonförtur i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsministern: Är ministern beredd att skyndsamt ta initiativ till ett förtydligande av skollagen, så att lagen inte kan tolkas på så sätt att det är förbjudet med syskonförtur?
fr · H411803 · 2017-02-03 00:00:00 — Fråga 2016/17:803 Uppehållstillstånd för utländska forskarstuderande av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) Vid våra universitet finns internationell uppdragsutbildning, som är viktig för vårt forskningssamarbete med andra länder. Här finns hinder för de studenter som vill komma hit och ta del av uppdragsutbildningen. De får vänta på uppehållstillstånd – så länge att utbildningen är aktuell. När de får uppehållstillstånd gäller det , men 13 månader behövs för att de ska kunna bli folkbokförda och få personnummer så att de kan öppna bankkonto och ta del av barnomsorg och skola. Ett ytterligare problem för studenterna är den fördröjning av beslut som är fallet då de söker förlängning av uppehållstillståndet för sig själva och familjen, när studierna sträcker sig . Det här ger en negativ bild av i den internationella forskarvärlden, utöver den förlust gör i det internationella forskarsamarbetet. Men värst är det för de forskarstuderande som ville ta del av den utbildning kan ge. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsministern: Vad avser ministern och regeringen att göra för att lösa de problem som nämns ovan om möjlighet för forskarstuderande från andra länder att ta del av vår internationella uppdragsutbildning?
fr · H411804 · 2017-02-02 00:00:00 — Fråga 2016/17:804 Barnpornografibrott av (M) till Statsrådet (S) utförde SvD och en granskning av mängder av män som laddat ned och delat barnpornografi på nätet. Detta är vidriga brott, då det är grova våldtäkter på små barn som utförs och filmas. Sedan sprids dessa filmer och bilder över hela världen. I en artikel i uppgav åklagare att man skulle kunna gripa 20–30 nätpedofiler bara i om det hade funnits tillräckligt många utredare till dessa brott. Men dessa utredare saknas, och Rinsell anser också att straffen är extremt låga och inte visar allvaret i dessa brott. Rinsell tar upp ett fall där en nätpedofil hade filmade grova övergrepp på barn. Mannen dömdes till två månaders fängelse och skyddstillsyn. Min fråga till statsrådet är därför: Tänker statsrådet och regeringen vidta några åtgärder för att dessa nätpedofiler ska lagföras i en högre utsträckning?
fr · H411805 · 2017-02-06 00:00:00 — Fråga 2016/17:805 Dopingjourens framtid av (M) till Statsrådet (S) ger staten inte längre några medel till Dopingjouren och 2016 halverades de statliga medlen. Detta gör nu att verksamheten hotas och enligt Dopingjouren själva måste de nu se över hur de ska göra med exempelvis telefonrådgivningen, något som de har arbetat offensivt med . Det finns ännu ingen samlande aktör som kan arbeta brett i samhället, även utanför idrottsrörelsen, för att komma åt dopningsproblematiken. Statsrådet har ännu inte kunnat sätta ned foten kring förslaget om ett nationellt oberoende antidopningsinstitut (Nado). I vår senaste debatt svarade statsrådet att han ännu inte är beredd att lämna något besked om ett ställningstagande. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att agera för att det samlade dopningsarbetet i samhället generellt inte ska hotas av de indragna medlen till Dopingjouren?
fr · H411806 · 2017-02-06 00:00:00 — Fråga 2016/17:806 Missbruk av svenska pass av (M) till Statsrådet (S) Nya siffor visar på ett fortsatt mycket stort antal svenska pass som anmäls som borttappade eller stulna till polisen. rörde det sig om totalt 63 628 pass, vilket i princip är exakt samma höga antal som . Detta är ett orimligt stort antal. Självklart används vissa av dessa pass i illegala syften. Det kan handla om människosmuggling. Det kan också handla om att personer med kopplingar till organiserad brottslighet eller terrororganisationer som använder andras pass för att kunna resa anonymt och kringgå reseförbud. De åtgärder som vidtagits på området har uppenbarligen inte haft tillräcklig effekt. Trots den nya lagstiftning som infördes är antalet anmälda borttappade och stulna pass mycket stort. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att komma till rätta med det i fortsatt mycket stora antalet anmälda borttappade och stulna pass?
fr · H411807 · 2017-02-06 00:00:00 — Fråga 2016/17:807 Rättssäkerheten för skogsägare av (KD) till Miljöminister (MP) gäller artskyddsförordningen (2007:845). har myndigheterna tolkat denna förordning alltmer extremt. Enligt artskyddsförordningen är det bland annat förbjudet att avsiktligt störa vilda fåglar och andra djur som listas i förordningen, och att skada eller förstöra dessa djurs fortplantningsområden eller viloplatser. Emellertid finns häckningslokaler för fåglar i princip överallt i skogen. Fåglar och andra djur störs om man bedriver skogsbruk. Utifrån artskyddsförordningen så som den är skriven är det därför möjligt för en myndighet att stoppa i princip alla skogsbruksåtgärder. Artskyddsförordningen är utfärdad av regeringen med stöd av . Därigenom anses eventuella myndighetsinskränkningar i markägares rådighet som görs med stöd av artskyddsförordningen vara att betrakta som betingade av miljöskyddsskäl. Huvudregeln när det gäller ersättning till markägare är att vid inskränkningar utifrån miljöskyddsskäl ska ersättning inte utgå i normalfallet. Resultatet blir alltså att myndigheterna kan inskränka skogsägares användning av sin mark i princip obegränsat och ändå inte vara skyldiga att betala ersättning. Detta är inte enbart ett teoretiskt resonemang; har denna Kafkasituation blivit verklighet för många enskilda skogsägare. De enskilda skogsägarna, som utgör ryggraden i det svenska skogsbruket, har ofta genom långsiktigt förvaltarskap skapat eller bibehållit höga naturvärden. Dessa skogsägare hotas nu med att berövas möjligheten till ekonomisk nytta av sina arbetsinsatser. Det finns exempel på att enskilda förlorat av sina intäkter och inte heller fått någon statlig ersättning. I den statliga utredningen vid rådighetsinskränkningar (SOU 2013:59) konstaterar utredaren att rådighetsinskränkningar utifrån hälsoskydds- miljöskydds- och säkerhetsskäl låg utanför utredningens uppdrag. skrev utredaren att det fanns två sådana områden där det finns ett behov av en översyn: vattenskyddsområden och rådighetsinskränkningar med stöd av artskyddsförordningen. Frågan är om ministern är beredd att ta något initiativ för att skapa rättvisa villkor för skogsägare. Med anledning av detta vill jag fråga miljöminister : Avser ministern att ta initiativ till ändringar i regelverket kring rådighetsinskränkningar med stöd av artskyddsförordningen för att komma till rätta med den situation för skogsägarna som beskrivs ovan?
fr · H411808 · 2017-02-07 00:00:00 — Fråga 2016/17:808 Åtgärder för att förhindra bortförande av barn av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) förs flera flickor och unga kvinnor ut ur landet för att i utlandet giftas bort mot sin vilja. I äktenskapen får de sedan ofta utstå svåra umbäranden, våld och förtryck. Myndigheters möjligheter att hjälpa dessa flickor och unga kvinnor när de väl har förts bort är väldigt begränsade. I de allra flesta fall har familj och släkt samverkat för att föra bort de drabbade, vilket innebär att de står helt värnlösa och utan några möjligheter till hjälp och stöd. För många av dem innebär äktenskapet att de tvingas in i ett livslångt beroendeförhållande. I åtskilliga fall då flickor och unga kvinnor förts bort har svenska myndigheter känt till deras situation och livsvillkor innan bortförandet genomförts. Det har funnits både orosanmälningar och riskbedömningar, men trots detta har ett bortförande inte kunnat hindras. När det finns riskbedömningar och tidigare anmälningar borde svenska myndigheter kunna agera mer kraftfullt i syfte att förhindra bortförande av individer mot deras vilja. I exempelvis finns möjligheten för myndigheter att utfärda så kallade ”protection orders”, vilka ställer krav på att en viss individ som löper risk att föras bort mot sin vilja inte får föras utomlands. Fängelsestraff kan bli följden av att bryta mot en protection order av det här slaget. Med anledning av det som ovan anförs vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad avser ministern och regeringen att vidta för åtgärder för att förhindra att personer förs bort mot sin vilja i de fall då det finns tydliga indikationer på att det föreligger en risk härför?
fr · H411809 · 2017-02-08 00:00:00 — Fråga 2016/17:809 Grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna av (L) till Utrikesminister (S) Under det har 13 000 personer dödats under fruktansvärda förhållanden i fängelset norr om . rapporterar att människor inte fick veta att de skulle hängas förrän de kände snaran runt halsen och att de med förbundna ögon torterades innan de dödades. Ett vittne berättar att han utsattes för tortyr med kedjor, bildäck, elektricitet och sexuellt våld. Det har länge varit känt att använt sig av brutala metoder mot sin egen befolkning. Den som följt rapporteringen om anfallen med oljefatsbomber inser att detta är en man som inte skyr några medel. har FN-utredare rapporterat om hur säkerhetstjänsten dödat hundratals barn. Kommissionen för internationell rättvisa och ansvarsskyldighet (CIJA) kom över ett stort material som också det stöder de anklagelser som riktats mot den syriske diktatorn om krigsbrott och brott mot de mänskliga rättigheterna. Enligt folkrättsexperter innebär detta den starkaste bevisningen för krigsbrott sedan . Efter att den arabiska våren nådde ska särskilda specialceller ha skapats, med uppgift att krossa uppresningen mot den auktoritära regimen. Sjukhus ska ha gjorts om till tortyrcentraler, där oppositionella systematiskt plågats och mördats. När bårhusavdelningen fyllts ska man ha travat de massakrerade kropparna på toaletter och i badrum. Enligt uppgiftslämnare har själv varit delaktig i alla säkerhetstjänstens beslut om alla operationer. Amnestys rapport pekar på samma sak. Denna och annan dokumentation kan komma att användas som bevis i en framtida rättegång i internationell domstol. Processen kommer att vara komplicerad, inte bara för att blockerat förslag om en utredning i utan också för att mängder av material finns kvar i det sönderfallna . Att utreda de fruktansvärda brott som gjort sig skyldig till är inte bara en uppgift för de människor som levt under hans förtryckardiktatur. Det är en uppgift för alla demokratier. CIJA:s viktiga arbete stöds ekonomiskt av den brittiska regeringen. Jag vill med bakgrund av ovan fråga utrikesminister : Är ministern beredd att i driva på för en internationell brottmålsdomstolsprocess mot ?
fr · H411810 · 2017-02-08 00:00:00 — Fråga 2016/17:810 Korruptionen i av (L) till Statsrådet (S) Tre ynka veckor efter att Sorin Grindeanu tillträtt som premiärminister fylldes gatorna med demonstranter. Det rumänska folket har fortsatt att protestera, även efter att anledningen till protesterna – ett förslag som skulle sabotera den välbehövliga och efterlängtade antikorruptionskampanj som antagits – dragits tillbaka. demonstrerade så många som en halv miljon människor, i runt 50 städer i landet. Regeringen har skyllt protesterna på dålig kommunikation och politiska motståndare. Många rumäner är trötta på politiker som använder makten för att tjäna sina egna, i stället för folkets, intressen. Trots flera försök att rå på korruptionen har den inte förbättrats särskilt mycket. är ett av de mest nytillkomna länderna i EU. Vi har sett hur flera medlemsstater går bakåt vad gäller demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer – trots att krav på att detta fungerar ställs för att man ska få gå med. Detta gäller både och . För att inte fler länder ska gå populismens och nationalismens väg krävs snabba åtgärder. Det är nu otroligt viktigt att bidrar till att tar steg i rätt riktning och utvidgar arbetet mot korruption och inte, som regeringen försökt, att backa det. Det gäller både i bilaterala kontakter och på EU-nivå. Med bakgrund mot ovan vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att stötta korruptionsbekämpningen i ?
fr · H411811 · 2017-02-08 00:00:00 — Fråga 2016/17:811 Biståndsmedel för att stötta CIJA av (L) till Statsrådet (MP) Under det har 13 000 personer dödats under fruktansvärda förhållanden i fängelset norr om . rapporterar att människor inte fick veta att de skulle hängas förrän de kände snaran runt halsen och att de med förbundna ögon torterades innan de dödades. Ett vittne berättar att han utsattes för tortyr med kedjor, bildäck, elektricitet och sexuellt våld. Det har länge varit känt att använt sig av brutala metoder mot sin egen befolkning. Den som följt rapporteringen om anfallen med oljefatsbomber inser att detta är en man som inte skyr några medel. har FN-utredare rapporterat om hur säkerhetstjänsten dödat hundratals barn. Kommissionen för internationell rättvisa och ansvarsskyldighet (CIJA) kom över ett stort material som också det stöder de anklagelser som riktats mot den syriske diktatorn om krigsbrott och brott mot de mänskliga rättigheterna. Enligt folkrättsexperter innebär detta den starkaste bevisningen för krigsbrott sedan . Efter att den arabiska våren nådde ska särskilda specialceller ha skapats, med uppgift att krossa uppresningen mot den auktoritära regimen. Sjukhus ska ha gjorts om till tortyrcentraler, där oppositionella systematiskt plågats och mördats. När bårhusavdelningen fyllts ska man ha travat de massakrerade kropparna på toaletter och i badrum. Enligt uppgiftslämnare har själv varit delaktig i alla säkerhetstjänstens beslut om alla operationer. Amnestys rapport pekar på samma sak. Denna och annan dokumentation kan komma att användas som bevis i en framtida rättegång i internationell domstol. Att utreda de fruktansvärda brott som gjort sig skyldig till är inte bara en uppgift för de människor som levt under hans förtryckardiktatur. Det är en uppgift för alla demokratier. CIJA:s viktiga arbete stöds ekonomiskt av den brittiska regeringen. Jag vill mot bakgrund av ovan fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att avsätta biståndsmedel till stöd för CIJA och att stärka CIJA:s samarbete med svenska åklagare?
fr · H411812 · 2017-02-08 00:00:00 — Fråga 2016/17:812 Återuppbyggnaden av förstörda områden i av (KD) till Utrikesminister (S) tvingades ursprungsbefolkningen, de kristna folkgrupperna syrianer, kaldéer, assyrier och mandéer, med våld bort från sina hem i Nineveslätten och . Flera hundra tusen tvingades på flykt. De ställdes inför ett ultimatum: att konvertera till islam eller bli dödade. Så gott som alla valde att fly. En del till irakiska , andra till angränsande länder och till . Många av dem som inte lyckades fly har blivit brutalt dödade, kidnappade och fått sin egendom konfiskerad. Den internationella militära koalitionen har tillsammans med den irakiska och kurdiska militären och kristna miliser lyckats befria byar och städer i det kristna området Nineveslätten. Även är framgångsrik. De kristna invånarna som flytt har fått hoppet tillbaka. De vill återvända hem. Många har redan varit tillbaka och sett hur IS förstört deras egendom, kyrkor och kloster. Dessa ligger i ruiner. Vi ser biskopar, präster och hela församlingar hjälplöst gråta över förödelsen. De ber omvärlden om stöd för att återuppbyggda dessa religiösa och kulturhistoriska byggnader som är över . Den syrisk-ortodoxa biskopen för , Nicodemos , har besökt den syrisk-ortodoxa katedralen i , S:t Ephrem, som IS totalförstört. Likaså är kyrkor, kloster och privategendom på förstörda av IS. Invånarna i och Bashiqa med flera behöver stöd och hjälp med att bygga upp det som är förstört. En återuppbyggnad kommer att bringa de drabbade hopp om ett nytt liv och påskynda återvändandet. är ordförande för . Det finns stora förhoppningar på att ska återskapa förtroendet för FN och bidra till att förebygga konflikter och verka för fred, säkerhet och demokrati. Denna utveckling kräver ett försvar för alla människors lika och okränkbara värde, byggt på de mänskliga fri- och rättigheterna. Min fråga till utrikesminister är: På vilket sätt kommer , till exempel via och EU, att bidra till att hjälpa till att påskynda återuppbyggandet av kristna och andra etnoreligiösa minoriteters samhällen i ?
fr · H411813 · 2017-02-08 00:00:00 — Fråga 2016/17:813 Skärpta krav på återvinningsindustrin av (L) till Miljöminister (MP) Att återvinna plast en är insats för klimat och miljö, det minskar koldioxidutsläppen och sparar energi. Svenskar har alltid haft ett högt förtroende för återvinning, och därför lägger miljontals svenskar ned tid och engagemang på att källsortera. Återvinning har varit självklart för dem som vill spara på naturens resurser och värna vårt klimat. Det har framkommit att en stor del av den plast som svenskar noggrant sorterat inte har återvunnits utan i stället eldats upp. Detta är negativt för klimatet och för miljön. Dessutom påverkar det människors förtroende för återvinningen, vilket kan leda till att färre tar sig tid att återvinna. Det aktuella företaget som granskats har lovat att av plastskräpet materialåtervinns, men det visar sig att återvanns 2015. Företaget har således inte hållit vad man lovat. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga miljöminister : På vilket sätt avser ministern att agera för att skärpa kraven på återvinningsindustrin att återvinna mer?
fr · H411814 · 2017-02-08 00:00:00 — Fråga 2016/17:814 , Joint Expeditionary Force och Nato av (V) till Försvarsminister (S) förnekade försvarsministern offentligt all kännedom om att skulle vilja ha med i Joint Expeditionary Force (JEF) – den styrka som ska vara Natos Joint Task Force (VJTF). En snabbinsatsstyrka som – på order av Natos ÖB – ska kunna utplaceras och efter beslut av Natoländerna sättas in i strid. Förnekandet tedde sig märkligt mot bakgrund av att det i regeringens försvarsproposition stod att ”aktivt bör söka deltagande i bilaterala och multilaterala samarbeten i norra ”. Joint Expeditionary Force nämns inom parentes som ett exempel. Förnekandet tedde sig än märkligare när det avslöjades att det på Försvarsdepartementet fanns en hemlig promemoria skriven av , försvarsattaché vid ambassaden i . Vid fråga uppgav han att det fanns en pågående dialog om vad det här innebär för . kan man dock få ta del av information där samma försvarsminister uttalar klart intresse av att ska gå med i JEF. Mot bakgrund av att JEF ska vara bidrag till Natos spjutspetsstyrka, som alltså efter beslut av ÖB – Natos ÖB – kan utplaceras och efter beslut av Natoländerna – inte eller riksdag – kan sättas in i strid, är detta intresse klart oroväckande. Jag vill därför fråga försvarsminister : Hur avser ministern, vid ett svenskt deltagande i JEF, att hantera detta dilemma?
fr · H411815 · 2017-02-09 00:00:00 — Fråga 2016/17:815 Nedstängningen av kopparnätet av (V) till Statsrådet (MP) har arbetat med att ersätta det gamla kopparnät som används för fast telefoni och ADSL. har gått in i en ny fas där delar av nätet stängs ned mer aktivt. De telefonkunder som är anslutna till de gamla delarna av kopparnätet måste försöka beställa nya tjänster, antingen via eller via någon annan mobiloperatör. För en del kan detta bli ett reellt problem vid nedsläckningen av kopparnätet. Anledningen till avvecklingen är att kopparnätet har en begränsad livslängd. Det gamla nätet är inte tillräckligt driftsäkert och klarar inte av de nya kapacitetskrav som följer med fler och mer avancerade digitala tjänster. Teknikutveckling är nödvändigt, och många på landsbygden har länge väntat på fungerande bredband (fiber) och en snabbare uppkoppling. Därför är regeringens nya mål om bredband mycket välkommet. Förändringen medför dock problem och en oro för människor som bor i områden där det gamla kopparnätet avskaffas, till exempel i Harkskär, Axmarby och Mårtsbo i kommun, utan att de nya lösningarna är helt utbyggda och finns tillgängliga. Många upplever dålig täckning och en osäker uppkoppling. Det komplement med särskild antenn och signalförstärkning som ska garantera att uppkopplingen är tillräcklig fungerar . Nedstängningen av kopparnätet går på många platser helt enkelt för snabbt i förhållande till utbyggnaden av fiber eller mobil teknik. Som största ägare i har regeringen möjlighet att påverka nedstängningen av kopparnätet så att den sker i en bättre avvägd takt och inte drabbar människor som bor på landsbygden negativt. Enligt lag har alla hushåll med permanent adress rätt till telefoni och bredband med /s. En höjning av SOT-nivån (samhällsomfattande tjänster) i till EU:s målsättning på /s skulle dessutom i praktiken innebära att inte kan stänga ned kopparnätet innan fullgoda alternativ finns. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att kopparnätet ska ersättas först i takt med att fullgoda alternativ byggs ut och för att människor på landsbygden inte ska stå utan fungerande telefoni eller bredband?
fr · H411816 · 2017-02-09 00:00:00 — Fråga 2016/17:816 Dödsstraff i av (L) till Statsminister (S) Forskaren i katastrofmedicin Ahmadreza Djalali sitter just nu fängslad i . Han är anklagad för spioneri och riskerar dödsstraff. Fallet har inte prövats i en rättvis rättegång. Djalali har kopplingar till . Hans familj har permanent uppehållstillstånd och han har själv arbetat här. är en diktatur. Rättsstatens principer saknas. Flera människorättsorganisationer har uttryckt oro över utvecklingen i landet. Djalali är inte ensam om att ha utsatts för orättvisa processer och att riskera att avrättas. har larmat om att tortyr, piskning och annan brutal misshandel används i stor utsträckning. Den 11–reser statsminister med en näringslivsdelegation till . Han har en unik möjlighet att påverka Ahmadreza Djalalis öde, vilket vi liberaler kräver att han tar vara på. Det ska framgå för den iranska regimen att det sätt man behandlar Djalali och andra på är ett hinder i de upptinade relationerna mellan våra länder. Mot bakgrund av ovan vill jag fråga statsminister : Är statsministern beredd att under besöket sätta press på den iranska regeringen att släppa Ahmadreza Djalali?