ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H512106 · 2017-10-23 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:106 av (L) agerande i har frågat mig vad jag och regeringen gör för att strider i ska upphöra och samtal inledas mellan parterna, samt hur agerar i FN och EU. Jag delar oro för situationen i norra . Sedan den kurdiska folkomröstningen om självständighet har läget varit spänt. Detta gäller särskilt de omstridda områdena, vilka inkluderar . Dessa områden ligger formellt utanför kurdiska region men kontrolleras av kurderna sedan kampen mot Daesh inleddes . Områdena präglas av en hög koncentration av olika militära styrkor och vapen. Risken för missförstånd och sammandrabbningar har därmed varit stor. Irakiska säkerhetsstyrkor inledde en trupprörelse med syfte att återta kontrollen över delar av staden . I samband med detta utbröt stridigheter mellan irakiska enheter och delar av den kurdiska peshmergan, med ett tiotal dödsfall som följd. Vi följer utvecklingen av denna situation mycket noga. har, både före och efter den kurdiska folkomröstningen, gjort gällande att frågan om den kurdiska regionens status enbart kan lösas genom dialog mellan den kurdiska regionens regering och federala regering i , inom ramen för den irakiska konstitutionen. stöder FN:s ansträngningar att få till stånd en sådan dialog, särskilt genom generalsekreterarens särskilda sändebud . Vi har uppmanat alla parter, både inom och utanför , att iaktta återhållsamhet och att inte hemfalla till våld. Dessa budskap har vi konsekvent framfört i samtal med irakiska och kurdiska motparter samt i och i EU.
frs · H512107 · 2017-10-24 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:107 av (L) Villkoren för polisens verksamhet i har frågat mig vilka konkreta åtgärder regeringen kommer att vidta för att , som enligt har drabbats negativt av omorganisationen, ska återfå en bättre förmåga när det gäller polisverksamheten. Ombildningen av svensk polis är en av de mest omfattande organisationsförändringarna inom staten . Erfarenheter från tidigare myndighetsreformer visar att genomförandet ofta är mer komplicerat och tar än vad som har förutsetts. omfattande uppdrag innebär ofta svåra avvägningar när det gäller resursfördelning mellan olika angelägna arbetsuppgifter och geografiska områden. Det är likväl viktigt att lever upp till sina åtaganden i hela landet. Regeringen anser att det behövs väsentligt fler polisanställda, både poliser och civilanställda, för att polisverksamheten ska kunna stärkas och utvecklas. Därför har regeringen föreslagit historiskt stora resurstillskott till för de kommande tre åren. Regeringen har gett förutsättningar att öka antalet platser på nuvarande polisutbildning och planerar dessutom för polisutbildning vid ytterligare två lärosäten. Det börjar ge resultat. har det antagits nästan dubbelt så många studenter till polisutbildningen jämfört med genomsnittet . Regeringen har också gett i uppdrag att skapa förutsättningar för ytterligare förbättringar av arbetsmiljön samt fler karriärvägar för polisanställda. Regeringen har således vidtagit flera åtgärder för att förbättra förutsättningarna för polisen. Det är emellertid som avgör hur resurser ska fördelas internt inom organisationen och vilka åtgärder som behöver vidtas för att fullgöra de arbetsuppgifter som myndigheten har.
frs · H512108 · 2017-10-25 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:108 av (M) Påverkansförsök genom artificiellt ljud har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit för att stärka motståndskraften mot påverkansförsök där artificiellt ljud kan förekomma. Ansvaret för frågekomplexet falska och förvanskade nyheter, desinformation och påverkansoperationer delas av flera statsråd. Området spänner över civilt försvar, säkerhetspolitik, juridik och rättsväsende och utrikespolitik men även över utbildningsområdet och mediepolitiken. Flera myndigheter under olika departement är berörda. Inom mitt ansvarsområde som kultur- och demokratiminister finns viktiga pusselbitar. En fungerande demokrati förutsätter en informerad befolkning som kan ta del av, granska och debattera samhällsfrågor. Det är av avgörande betydelse att vi har en mångfald av starka oberoende och ansvarstagande medier. Den fria pressen i följer de pressetiska reglerna. För public service gäller bl.a. kraven på saklighet och opartiskhet. Utifrån medieutredningens förslag ser regeringen över hur ett nytt mediestöd kan förbättra förutsättningarna för den oberoende nyhetsförmedlingen, inte minst den lokala granskande journalistiken. En parlamentarisk kommitté har lämnat förslag på hur public service ska kunna garanteras goda finansiella förutsättningar genom en ny finansieringsmodell. I nästa steg har samma kommitté i uppdrag att utarbeta ett förslag om hur en ändamålsenlig reglering av public service kan formuleras. Utöver mediepolitiska reformer görs även ökade insatser för digital kompetens och medie- och informationskunnighet. har fått ökade medel för att stärka barn och unga som medvetna medieanvändare. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att medel tillförs för ett digitalt kompetenslyft inom bibliotekssektorn riktat till hela befolkningen. Inom utbildningspolitiken har regeringen beslutat om ändringar i samtliga läroplaner i syfte att stärka alla elevers digitala kompetens och kunskaper i medie- och informationskunnighet. Regeringen har också fattat beslut om en nationell digitaliseringsstrategi för skolväsendet. Den innehåller bland annat att elever ska ges möjlighet att utveckla ett kritiskt och ansvarsfullt förhållningssätt till digital teknik, för att kunna se möjligheter och förstå risker och för att kunna värdera information.
frs · H512109 · 2017-10-25 00:00:00 — Dnr M2017/02513/Ee Svar på fråga 2017/18:109 av (M) Möjligheterna att nå Miljömålsberedningens mål har frågat ministern för internationellt ut-vecklingssamarbete och klimat, och vice statsminister vad hon och regeringen gör för att säkerställa att för förnybara bränslen inte kommer att försvåra det svenska arbetet med att sänka våra utsläpp. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Bakgrunden till frågeställningen är en farhåga om att en ökad efterfrågan på biodrivmedel i , som ett resultat av det nya förnybartdirektivet, kan leda till att tillgången till biodrivmedel i begränsas då dessa i stället används i andra europeiska länder. Jag instämmer i frågeställarens konstaterande om att vi i har ambitiösa målsättningar för trans-portsektorn. I diskussionerna om det nya förnybartdirektivet verkar vi för en hög ambition även på EU-nivå. Såväl tjänstemän från som jag själv har en kontinuerlig dialog med Kommissionen och andra medlemsstater kring förslagen. Vi betonar särskilt våra positiva erfarenheter som föregångare i energiomställningen. Befintlig produktion av biodrivmedel kommer inte att täcka de förväntade behoven i EU, men ett tydligt europeiskt regelverk är det som behövs för att industrin ska fatta de nödvändiga besluten om investeringar i ny produktionskapacitet, inte minst för avancerade biodrivmedel från nya hållbara råvarubaser såsom skogliga restprodukter. Då förutsättningarna för sådan produktion är särskilt goda i bör en ökad europeisk efterfråga på biodrivmedel betraktas som en möjlighet och inte ett hot.
frs · H512110 · 2017-10-24 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:110 av (S) Situationen i har frågat mig vad kan bidra med för att minoriteter, däribland den utsatta gruppen hazarer, ska få stärkt skydd i . Jag delar oro över situationen i . Den väpnade konflikten har fortsatt att förvärras i omfattning och intensitet och utgör det största hindret för utveckling. Säkerhetssituationen skiljer sig åt mellan olika delar av landet. Antalet civila våldsoffer är högst i de södra och centrala delarna av landet. Även den humanitära situationen i har fortsatt försämrats . Diskriminering av personer som tillhör minoriteter är ett problem i . Hot och godtyckligt våld mot hazarer förekommer. Detta belyses särskilt i den rapport om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i , som publicerade . engagemang i är långsiktigt. är en av de största mottagarna av svenskt utvecklingssamarbete. Regeringens åtagande om utvecklingssamarbete med uppgår till 8-8,. Nuvarande strategi för utvecklingssamarbete med gäller 2014-2019 och uppgår i genomsnitt till ca . Syftet med utvecklingssamarbete med är att bidra till en demokratisk, fredlig och hållbar utveckling med långsiktig ekonomisk tillväxt. Svenskt utvecklingssamarbete i har inget geografiskt fokus och gör inte skillnad mellan olika etniska eller religiösa grupper, utan genomförs med utgångspunkt i var biståndet kan göra störst nytta och bidra till varaktiga resultat. stödjer genom fond för återuppbyggnad flera nationella program, som levererar bland annat hälsa, utbildning och infrastruktur till hela landet. Därutöver finansierar Sida även () som bl.a. bedriver skolor i Bamyan, där hazarer är den dominerande minoriteten, och har även verksamhet i andra hazara-befolkade områden. På så sätt bidrar svenskt bistånd till att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor och möjligheter för fattiga människor att bidra till och dra nytta av ekonomisk tillväxt. Konflikten i är komplex med många internationella och regionala intressenter. För att skapa framtidstro och motverka grundorsaker till konflikt är det nödvändigt att arbeta med freds- och statsbyggnad, inklusive stärkt skydd för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer, samt att främja förtroendet mellan medborgare och stärka de aktörer i som vill se en fredlig lösning på konflikten.
frs · H512111 · 2017-10-23 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:111 av (M) Exitstrategin för den svenska styrkan i har frågat mig vilken exitstrategi har för att snabbt föra hem det svenska styrkebidraget i vid ett ytterligare försämrat säkerhetsläge i landet. utbildar, på inbjudan av och inom ramen för den globala koalitionen, irakiska försvarsstyrkor i kampen mot Daesh. Utbildningsbidraget utgör en del i breda engagemang för . Som jag även har svarat på hans fråga 2017/18:106 om agerande i , så har regeringens position inför och efter den kurdiska omröstningen om självständighet varit tydlig. Frågan om den kurdiska regionens status kan enbart lösas genom dialog mellan den kurdiska regionens regering och federala regering i . stöder FN:s ansträngningar att få till stånd en sådan dialog, särskilt genom generalsekreterarens särskilda sändebud . Försvarsmakten analyserar säkerhetssituationen i insatsområdet löpande och gör hot- och riskanalyser kopplade till insatsen. Under försämrade säkerhetsförhållanden har Försvarsmakten möjlighet att tillfälligt förstärka de militära insatser som genomför genom att tillföra en förstärknings- eller evakueringsstyrka. Det är Försvarsmakten som gör bedömningen om det föreligger sådan risk för personalen. Extra resurser i form av en förstärknings- eller evakueringsstyrka kan tillföras med mycket kort varsel och finns med i Försvarsmaktens planering för de väpnade insatserna. Regeringen följer noga den fortsatta utvecklingen i .
frs · H512112 · 2017-10-25 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:112 av (M) Samarbete mellan polis och militär har frågat mig om jag eller regeringen avser vidta åtgärder för att militär under polisens ledning ska kunna utföra vissa polisiära uppgifter i syfte att lindra polisens väldigt ansträngda arbetssituation i vissa delar och vissa områden av landet. Regeringen har inte för avsikt att vidta några sådana åtgärder. Orsakerna till problemen i de utsatta områdena är komplexa och utvecklingen har pågått . Problemen måste lösas genom åtgärder som minskar sociala klyftor, ökar tryggheten och som bidrar till att återupprätta förtroendet för det civila samhället bland den överväldigande majoritet av laglydiga personer som bor i dessa områden. Det är som ska upprätthålla allmän ordning och säkerhet och bekämpa brott, även i utsatta områden. Det är en svår uppgift som kräver långsiktigt och strategisk polisarbete. Den innefattar riktade insatser mot kriminella individer och nätverk som man förstärker det brottsförebyggande och trygghetsskapade arbetet. Arbetet måste bedrivas i samverkan med lokala aktörer, med beprövade metoder och genomföras av kompetenta och välutbildade polisanställda. Regeringens långsiktiga reformprogram för minskad segregation syftar till att lyfta utsatta områden och att bryta segregationsmekanismer strukturellt genom åtgärder som svarar mot den faktiska problembilden. Regeringen föreslår också en satsning för att lyfta socioekonomiskt utsatta områden och kommuner. För detta avsätts 2018, 2019 och . Därutöver har regeringen aviserat en historisk satsning som kommer att medföra kraftfulla resursförstärkningar till , inte minst i utsatta områden. Det finns inga genvägar för att bryta utvecklingen och det finns inga militära lösningar på problemen.
frs · H512113 · 2017-10-23 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:113 av (M) ambassadör på samt fråga 2017/18:116 av (C) Uttalanden från ambassadör på har, med hänvisning till en artikel i , frågat mig om jag anser att ambassadör är en lämplig företrädare för och att det är ett problem att inte vill komma till för att delta på de arrangemang, exempelvis på UD, som förväntas av en ambassadör. har frågat mig om jag är beredd att återkalla uppdraget för ambassadör med hänvisning till det uppenbara ointresse som han uttryckt för kontakt med eller att vidta andra åtgärder med anledning av de uttalanden som gjorts av den som regeringen utsett att företräda . Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. Alla chefer för utlandsmyndigheter, inklusive , är föremål för regelbundna återkopplingssamtal. diskuteras och utvärderas myndighetschefens sammantagna och övergripande prestationer som företrädare för . Därutöver sker löpande dialog mellan hemmaenheterna och utlandsmyndigheternas chefer om deras uppdrag. Även vid det återkommande chefsmötet i , i vilket deltagande är obligatoriskt, berörs bland annat frågor om verksamheten och företrädarrollen. Med anledning av formuleringarna i artikeln har dessutom en dialog förts med som stöd i hans fortsatta arbete som ambassadör på .
frs · H512114 · 2017-10-24 00:00:00 — Dnr N2017/06366/TIF Svar på fråga 2017/18:114 av (S) Trafiksituationen på har frågat mig hur jag ser på förslaget att styra godstrafik från väg till järnväg på liknande sätt som redan görs i till exempel och . I regeringens arbete med den pågående planeringsprocessen för transportinfrastrukturen är överflyttning av godstransporter från väg till järnväg och sjöfart en viktig fråga, inte minst ur ett klimatperspektiv. Regeringen angav i infrastrukturpropositionen (prop. 2016/17:21) ambitionen att främja överflyttning av långväga gods från väg till järnväg och sjöfart. Kapaciteten i transportsystemet, inte minst när det gäller järnvägen behöver fortsatt förstärkas. Sjöfarten spelar också en viktig roll för näringslivets transporter. Effektiva, hållbara och kapacitetsstarka godstransporter är en prioriterad fråga för regeringen. beslutade regeringen om direktiv till om att ta fram ett förslag till en nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2029. I direktiven gav regeringen i uppdrag att redovisa en tydlig och motiverad beskrivning av vilka åtgärder som är samhällsekonomiskt effektiva för att åstadkomma en överflyttning av gods från väg till järnväg och sjöfart. överlämnade sitt förslag till ny nationell trafikslagsövergripande plan för perioden –2029 till regeringen. Förslaget har gått ut på en bred remiss och kommer att beredas på sedvanligt sätt inom . Hur den slutliga planen kommer att se ut tar regeringen beslut om . Regeringen har påbörjat ett arbete med att ta fram en nationell godstransportstrategi, som ska ge en sammanfattande bild av nuläget och tydliggöra övergripande inriktningar för gods- och logistikområdet. Syftet är att bidra till att de transportpolitiska målen nås, stärka näringslivets konkurrenskraft, samt främja en överflyttning av godstransporter från väg till järnväg och sjöfart. Regeringen avser att presentera strategin . Regeringen har även i budgetpropositionen avsatt resurser för att införa en miljökompensation för godstransport på järnväg. Sammantaget ser jag därför mycket positivt på det arbete som genomförs för att skapa effektiva, hållbara och kapacitetsstarka godstransporter.
frs · H512115 · 2017-10-25 00:00:00 — Dnr U2017/04108/S Svar på fråga 2017/18:115 av (S) Specialpedagogiskt stöd till folkhögskolor har frågat mig om jag är beredd att föreslå en förändring av Specialpedagogiska skolmyndighetens uppdrag så att även folkhögskolor kan få ta del av myndighetens specialpedagogiska stöd till skolor. Jag instämmer i att folkhögskolorna är en oerhört viktig och unik fristående del av det svenska utbildningssystemet. Folkhögskolorna är i stort behov av specialpedagogisk kompetens för det samhällsåtagande de tar för personer med funktionsnedsättning, vilket SPSM konstaterar i den beställda rapporten tillsammans från . Folkhögskolor kan därför söka bidrag ur anslaget Särskilt utbildningsstöd för stödperson, merkostnader för insatser för studerande med funktionsnedsättning och utvecklingsprojekt. Syftet med det särskilda utbildningsstödet är bl.a. att underlätta studier på folkhögskolan för personer med funktionsnedsättning. Skolan ska bland annat ges möjlighet att anställa stödpersoner för att kursdeltagare med funktionsnedsättning ska få möjlighet att klara sin studiesituation. Skolan kan även få bidrag för andra åtgärder, till exempel kostnader för teckentolk eller anpassning av teknisk utrustning och läromedel. Härutöver kan folkhögskolorna, som skriver, söka om ett förstärkningsbidrag. Förstärkningsbidraget är till för pedagogiska insatser som hör till den ordinarie verksamheten, men som det behövs mera av när man vänder sig till studerande med funktionsnedsättning. De insatser folkhögskolorna kan söka bidrag för är ökad lärartäthet och ökade kurator och psykologinsatser. Förstärkningsbidraget administreras av SPSM på uppdrag av som utbetalar bidraget. I de fall då folkhögskolekurser är upphandlade av kommunen och därmed ingår i det offentliga skolväsendet, kan skolan vända sig till SPSM med en förfrågan om specialpedagogiskt stöd. Det special-pedagogiska stödet utgörs av stöd till personalen vid skolan i arbetet med elev eller elever med funktionsnedsättning. ges således folkhögskolorna möjligheter till stöd i arbetet med elever med funktionsnedsättning. Som uppger har täckningsgraden minskat vad gäller det särskilda utbildningsstödet då målgruppen för insatserna ökar och fler folkhögskolor söker bidragen. Regeringen föreslår därför i budgetpropositionen att anslaget för det särskilda utbildningsstödet utökas med . Detta är viktigt för att folkhögskolorna ska ha möjlighet att ge deltagarna det stöd i undervisningen som de behöver.
frs · H512116 · 2017-10-25 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:113 av (M) ambassadör på samt fråga 2017/18:116 av (C) Uttalanden från ambassadör på har, med hänvisning till en artikel i , frågat mig om jag anser att ambassadör är en lämplig företrädare för och att det är ett problem att inte vill komma till för att delta på de arrangemang, exempelvis på UD, som förväntas av en ambassadör. har frågat mig om jag är beredd att återkalla uppdraget för ambassadör med hänvisning till det uppenbara ointresse som han uttryckt för kontakt med eller att vidta andra åtgärder med anledning av de uttalanden som gjorts av den som regeringen utsett att företräda . Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. Alla chefer för utlandsmyndigheter, inklusive , är föremål för regelbundna återkopplingssamtal. diskuteras och utvärderas myndighetschefens sammantagna och övergripande prestationer som företrädare för . Därutöver sker löpande dialog mellan hemmaenheterna och utlandsmyndigheternas chefer om deras uppdrag. Även vid det återkommande chefsmötet i , i vilket deltagande är obligatoriskt, berörs bland annat frågor om verksamheten och företrädarrollen. Med anledning av formuleringarna i artikeln har dessutom en dialog förts med som stöd i hans fortsatta arbete som ambassadör på .
frs · H512117 · 2017-10-25 00:00:00 — Dnr Ju2017/08072/ Svar på fråga 2017/18:117 av (KD) It-säkerheten på (KD) har frågat mig hur det kan komma sig att och har så olika bild av säkerhetskraven och om det finns risk för att har utsatts för dataintrång. och har i ett gemensamt uttalande meddelat att de återkommande prövar frågor om it-säkerhet och att it-säkerhetschef vid en granskning sommaren gjorde bedömningen att det av it-säkerhetsskäl var motiverat att flytta delar av material till ett eget nät. Myndigheterna har varit överens om att utredningsinformationen ska flyttas till en separat lagringsyta, men gjort olika bedömningar när det gäller tidsplanen. Myndigheterna anger som skäl att de tillämpar försiktighetsprincipen när det handlar om it-säkerhet och att det inte finns någonting som tyder på att information har kommit i orätta händer. Regeringen lägger stor vikt vid frågor som rör informationssäkerhet och kommer att följa frågan framöver.
frs · H512118 · 2017-10-30 00:00:00 — Dnr N2017/06377/D Svar på fråga 2017/18:118 av (L) Digitala samhällets tillgänglighet för årsrika personer har frågat mig vad jag och regeringen gör för att underlätta för årsrika personer som inte har tillgång till internet att kunna genomföra sina bankärenden och andra ärenden som kräver internetåtkomst. Statistiken visar att personer som befinner sig i socioekonomiskt utsatta grupper, de allra äldsta och utrikes födda är mindre digitalt delaktiga och har en lägre digital kompetens än övriga grupper. SCB:s undersökning om privatpersoners användning av datorer och internet 2016 visar att i ålderskategorin 75 – har tillgång till internet hemma och använder internet i stort sett . Detta är betydligt färre jämfört med andra ålderskategorier. I åldrarna 65 – är många digitalt delaktiga men den digitala kompetensen är relativt låg. Kvinnor är dessutom mindre digitalt delaktiga och har lägre digital kompetens än män i dessa grupper. I den allra äldsta gruppen, 75 – står ett stort antal personer långt från det digitala samhället vilket kräver andra åtgärder än för personer i ålderskategorin 65 – 75. Regeringen har antagit strategin För ett hållbart digitaliserat – en digitaliseringsstrategi (N2017/03643/D). Strategin innehåller fem delmål och ett av dem är att i ska alla kunna utveckla och använda sin digitala kompetens. Regeringen anför i budgetpropositionen att åtgärder som leder till att fler kan få den kunskap och de färdigheter som krävs för att vara digitalt delaktiga och kunna känna tillit till digitaliserade samhällstjänster, ska prioriteras. Eftersom det finns olika målgrupper med varierande behov behövs det åtgärder som är anpassade till dessa grupper. I budgetpropositionen föreslår regeringen för genomförande av den nya digitaliseringsstrategin. Regeringen avser att återkomma om vilka åtgärder som kommer att vidtas. I den digitala förnyelsen av det offentliga ska digitala tjänster vara förstahandsvalet. Det finns 103 servicekontor över landet där besökare kan få stöd i att använda , och digitala tjänster. Regeringen avser att säkerställa och stärka tillgången till grundläggande statlig service i hela landet genom att bl. a. utöka antalet servicekontor. På servicekontoren kan medborgarna få information och handledning om hur respektive myndighets e-tjänst fungerar och där kan man få ”hjälp till självhjälp” för respektive myndighets e-tjänst. Många äldre har en funktionsnedsättning med avtagande hörsel och syn som försvårar förmågan att vara digitalt delaktiga. har bl.a. i uppgift att öka tillgängligheten till och användbarheten av elektronisk kommunikation och posttjänster till personer med funktionsnedsättningar och speciella behov. disponerar för detta ändamål.