ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411644 · 2017-01-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:644 Åtgärder mot den ökande hemlösheten av (M) till Statsrådet (MP) Det råder en stor bostadsbrist i , och bristen på bostäder har utvecklats till en av allra största samhällsutmaningar. uppskattar att det behövs 710 000 nya bostäder fram , och 240 av landets 290 kommuner uppger själva att det råder bostadsunderskott i den egna kommunen. Det vilar därför ett stort ansvar på regeringen att agera med kraft och vidta flera nödvändiga åtgärder för att lyckas vända på utvecklingen. Utmaningarna är enorma. Ett resultat av den skriande bostadsbristen är att antalet hemlösa ökar. Nya grupper som inte riskerat att hamna i hemlöshet drabbas, och situationen har blivit alltmer oroande. En av orsakerna är att byggtakten är lägre än befolkningsutvecklingen och att det byggs för få billiga bostäder, vilket slår hårt mot nya grupper i samhället. Fler och fler hamnar därför i situationer där man under längre eller saknar tak över huvudet. Kommunerna har ett stort ansvar för att förebygga hemlöshet och att ansvara för att de hemlösa som finns får den hjälp och det stöd som behövs, men även regeringen måste naturligtvis agera och ta sitt ansvar för den rådande bostadsbristen och den ökande hemlösheten som sker i dess spår. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta inom ramen för sitt ansvarsområde för att komma till rätta med den ökande hemlösheten, och i så fall när?
fr · H411645 · 2017-01-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:645 Julbelysning i glesbygd av (KD) till Statsrådet (S) ställde jag en skriftlig fråga till infrastrukturministern angående beskedet om att julbelysningen på gatulyktstolpar dras in på många ställen i mindre orter och att detta kommer att drabba fler orter framöver. I sitt svar anförde statsrådet: ”Om gör bedömningen att befintliga stolpar inte har tillräcklig hållfasthet för att medge att julpynt hängs upp så förutsätter jag att verket gjort en korrekt bedömning.” Vid mina kontakter med har framkommit att det inte finns några dokumenterade olyckor till följd av julbelysning. Det har också framkommit att det inte finns någon information om att sådana lyktstolpar där julbelysning hängs upp skulle nötas mer än andra lyktstolpar. har inte heller presenterat något annat underlag som ger anledning att anta att stolpar som används för att hänga upp julbelysning skulle löpa större risker än andra stolpar. Min slutsats är att inte har något konkret underlag för sitt beslut att sätta stopp för julbelysningen. Detta bekräftar min initiala bedömning att nya policy, att inte bevilja julbelysning, har sitt upphov i formella snarare än tekniska omständigheter, närmare bestämt överförandet av huvudmannaskapet för vägarna genom de mindre orterna. Jag anser att det är olyckligt att julbelysningen i berörda mindre orter dras in utifrån rent organisatoriska grunder. Det är beklagligt att julbelysning därigenom omöjliggörs i de orter där detta tidigare funnits och där man önskar fortsätta med denna tradition. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att möjliggöra julbelysning i gatulyktstolpar även i mindre orter?
fr · H411646 · 2017-01-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:646 Sexualbrott mot barn av (S) till Statsrådet (S) Internets framväxt är en informationsrevolution som förändrat samhället och tagit oss framåt i utvecklingen. Det råder ingen tvekan om de övervägande positiva effekterna. har utvecklingen fört med sig stora nya problem med bland annat brottslighet. Ett sådant stort problem har uppmärksammats i såväl lokala som nationella medier. Globala pedofilnätverk sprider dokumenterade sexuella övergrepp på barn via internet, och förövare finns såväl i som i andra länder. Det är spridning av bilder på sexuella övergrepp på barn, det är grooming där män tar kontakt med unga för att sedan utnyttja dessa. Arbetet med att skydda våra barn och unga och ge dem en trygghet har därmed flyttat ut på internet. Polisregion under ledning av har som ett steg i att bättre bekämpa nätbaserade sexualbrott mot barn bildat ett nytt utredningsteam för internetrelaterade sexbrott mot barn och unga. En gjord granskning av UNT visar att detta nya utredningsteam varit framgångsrik och att arbetet har lett till en fördubbling av antalet domar. har vi kunnat höra om regionala skillnader i polisens arbete med att utreda nätbaserade sexualbrott. Den framgång av teamarbetet vi sett i behöver spridas till andra regioner i . Min fråga till statsrådet är: Hur kan och Uppsalapolisens kunskap och framgångsrika arbete med att bekämpa nätbaserade sexualbrott spridas till andra polisregioner?
fr · H411647 · 2017-01-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:647 Förbättrade villkor för familjehemmen av (M) till Statsrådet (S) De allra flesta barn växer upp i kärleksfulla och omtänksamma familjer, och det är nästan något som de flesta människor tar för givet. Tyvärr gäller det inte alla. Det finns vissa barn som föds in i och lever under olyckliga omständigheter som missbruk, dåliga sociala förutsättningar, bristande ekonomiska möjligheter och så vidare, vilket omöjliggör en normal uppväxt i ens egen familj. Detta är givetvis en tragedi för alla inblandade, och därför är det oerhört värdefullt att det finns eldsjälar som inte bara öppnar sina armar utan även öppnar sina hem och familjer för dessa utsatta barn. För dessa familjehemsplacerade barn kan uppbrottet från deras biologiska föräldrar bli svårt och kämpigt, och detta ställer naturligtvis stora krav på familjerna i familjehemmen. Därför borde samhället göra sitt bästa för att underlätta tillvaron för barnen i familjehemmen. Även om mycket redan görs finns tyvärr en hel del att kvar att göra. De familjer som ställer upp som familjehem får viss ekonomisk ersättning som ska täcka de omedelbara merkostnader som uppstår. Däremot utgår inga förmåner som är normala för vanliga löntagare – som till exempel sjuk- och föräldrapenning, semesterersättning, tjänstepension och så vidare. Dessutom är, även om kostnadsersättningen är tillfredsställande, arvoderingen i underkant. Sammantaget medför denna ekonomiska snedfördelning problem att behålla och attrahera nya familjehem. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att vidta några åtgärder för att förbättra situationen för familjehemmen och de placerade barnen?
fr · H411648 · 2017-01-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:648 Godstrafik av (C) till Statsrådet (S) Jag noterade i propositionsförteckningen att regeringen skulle presentera en proposition om godstrafikfrågor . Särskilt såg jag fram emot att det skulle föreslås en ny bärighetsklass, BK4, som möjliggör färd med tyngre fordon och fordonskombinationer än vad som är möjligt . Att öppna för tyngre transporter som är mer transport- och klimateffektiva är önskvärt och något länge efterfrågat, eftersom det leder till effektivare transporter och lägre utsläpp per ton transporterat gods. lyste dock propositionen med sin frånvaro, och när vi nu läser propositionsförteckningen så hittar vi den inte där. Min fråga till statsrådet är: När avser statsrådet att lägga fram propositionen om en samlad politik för de viktiga godstrafikfrågorna?
fr · H411649 · 2017-01-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:649 Bristen på socialsekreterare av (M) till Statsrådet (S) Det är kris i . Vad gör regeringen och ansvarigt statsråd ? Enligt aktuella uppgifter i form av enkätsvar, sammanställda av tidningen , saknas det nära 1 000 socialsekreterare inom ! Därtill uppger åtta av tio kommuner att de har svårt att rekrytera socialsekreterare. Denna bild förstärker intrycket av att krisen i håller på att fördjupas. är satt under fortsatt starkt tryck. Det leder till omfattande påfrestningar rörande kvalitet, säkerhet och arbetsmiljö. Många socialsekreterares vardag präglas av hög arbetsbelastning, en känsla av otillräcklighet och en hög personalomsättning. Det är inte rimligt att socialsekreterare – enligt uppgifter i – endast hinner träffa sina klienter i genomsnitt . Resterande arbetstid går till administrativa uppgifter. Fyra av tio chefer inom barn- och ungdomsvården uppger att de inte förmår leva upp till socialtjänstlagens intentioner. Många socialsekreterare upplever att det blir långa utredningstider och att det tillkommer nyanställda som blir utan introduktion. Dessutom slutar många på egen begäran. Alliansregeringen tillsatte 2014 en nationell samordnare som lyssnat in och delgivit ett flertal förslag och konkreta åtgärder. har i lämnat förslag om att en nationell handlingsplan ska tas fram för att stärka i dess helhet. Personalflykten från måste upphöra. När regeringens propositionslista för vårens presenterades fanns det inte en enda proposition om och om hur kompetensförsörjningen långsiktigt ska kunna lösas. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga ansvarigt statsråd : Vilken analys gör statsrådet av att det saknas omkring 1 000 socialsekreterare, och vilka nya konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att vända den oroande personalutvecklingen inom ?
fr · H411650 · 2017-01-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:650 Trafiksäkerheten på av (L) till Statsrådet (S) har betydande sjöfart, som dessutom utvecklas i snabb takt. finns sjötransporter till , , Ventspils samt internationella kryssningsfartyg. pågår även utvecklingen av nya containerhamnen . Sjöfarten påverkar vägnätet, och den tunga trafiken ökar. Närmaste vägen för transporter på väg till E4 och E20 är väg 225. Tunga godstransporter från hamn, som kommer stötvis i klungor, bidrar till en otrygg miljö längs stråket. Det kan komma uppemot 10–15 lastbilar efter varandra. Vissa delar av vägen har flera skarpa kurvor, och vägbredden är bitvis mindre än . Väg 225 är utpekad som primär väg för farligt gods på en del av sträckan. Stora delar av väg 225, som trafikeras av kollektivtrafik, har en för låg standard för att kunna trafikeras av en framtida stomlinjebuss. Vid flertalet korsningar är trafiksäkerheten bristfällig då det saknas trafiksäkra passager. Gående och cyklister har svårt att använda väg 225 och undviker således att göra det. Omkring 400 barn som bor längs sträckan är berättigade till skolskjuts. Ändå skjutsas barn i stor utsträckning. Enligt olycksdatabasen (Transportstyrelsen) visar olycksstatistik att väg 225 har lett till flera dödsolyckor och svåra olyckor. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att öka trafiksäkerheten på ?
fr · H411652 · 2017-01-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:652 Ökad andel klimatrelaterade investeringar hos av (V) till Finansminister (S) presenterade sin handlingsplan för klimatet (Climate Change Action Plan). I handlingsplanen har man bland annat målsättningen att de klimatrelaterade investeringarna ska öka från av totala investeringar till 2020, till en total summa av i årliga klimatvänliga investeringar. Det är bra att man höjer målsättningen, men måste alla investeringar vara klimatsäkrade. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister följande: Kommer ministern att verka för att successivt höja målsättning för klimatrelaterade investeringar?
fr · H411653 · 2017-01-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:653 Definition av klimatinvesteringar hos av (V) till Finansminister (S) presenterade sin handlingsplan för klimatet (Climate Change Action Plan). I handlingsplanen har man bland annat målsättningen att de klimatrelaterade investeringarna ska öka från av totala investeringar till 2020, till en total summa av i årliga klimatvänliga investeringar. Men det är oklart hur man definierar en klimatrelaterad investering. och finansministern kan, som ledamot av , verka för en robust definition av klimatrelaterad investering. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister följande: Avser ministern att verka för att tar fram en robust och tydligt uppföljningsbar definition av klimatrelaterade investeringar?
fr · H411654 · 2017-01-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:654 Dubbelreglering vid byggnation av cisterner av (C) till Statsrådet (MP) interpellerade jag med dåvarande bostadsminister om problematiken kring dubbelreglering vid byggnation av cisterner. Dubbelregleringen innebär att det i praktiken är omöjligt att bygga en cistern i enlighet med det ena regelverket utan att det strider mot det andra. Bostadsministern lovade då att skynda på arbetet med att lösa de problem som dubbelregleringen innebär. Frågan har dock inte hanterats så snabbt, men har den ena av de två reglerande myndigheterna, , lagt fram ett förslag som innebär att de drar tillbaka delar av sina obligatoriska föreskrifter. Som en följd av detta kommer tyvärr vissa frågor även fortsättningsvis att förbli olösta, trots åtgärder. I vissa fall medför detta att nya, och delvis oroande, konsekvenser uppstår. Det är oroande att den myndighet som kommer att ha det övergripande ansvaret för reglering av byggnation av cisterner, (genom regelverket EKS10), inte har för avsikt att ersätta indragna föreskrifter med egna föreskrifter om fristående kontroll. menar att det krävs ändringar i PBL för att detta ska kunna ske. Några initiativ från för att lösa frågan eller påvisa behovet av en förändring av PBL har såvitt jag känner till inte ännu tagits. I de remisser som har skickats in till inför regleringsförändringen framgår att det finns en uppenbar oro för att kontrollansvaret för cisterner flyttas från ackrediterade kontrollorgan till den enskilda byggherren. Det innebär i så fall en väsentlig försämring i den samhälleliga kontrollen. Cisterner används inom ett flertal branscher i . När cisternerna innehåller brandfarliga eller explosiva ämnen faller verksamheten under MSB:s (Myndigheten för samhällsskydd och beredskap) regelverk. Men när det gäller andra ämnen som kan utgöra person- eller miljöfara, till exempel svavelsyra, saltsyra och lut, har det varit regelverk som styrt verksamheten. Det gäller även andra farliga verksamheter, till exempel hetvattensackumulatorer vid fjärrvärmeverk, som kan innehålla 90-gradigt vatten under tryck. Om nuvarande förskrifter upphör att gälla kommer kontrollen enbart att utföras av den enskilde byggherren. Visserligen efter att den kommunala godkänt en kontrollplan i enlighet med kraven i PBL, men ingen kommun har beredskap eller kunskap om hur en cistern ska konstrueras för att uppfylla lämpliga säkerhetskrav. Om nu drar tillbaka sina obligatoriska föreskrifter kommer det alltså att uppstå ett allvarligt tomrum när det gäller säkerhetsföreskrifter vid konstruktion av cisterner. Till dessa oklara regelverk, med avseende på kontroll av cisterner, finns det kopplat sanktionsavgifter om reglerna inte anses följas. Alltså kan en byggherre riskera att straffas på godtyckliga grunder. Det kan knappast anses lämpligt att en myndighet drar in sitt regelverk om fristående kontroll utan att den nya myndigheten har tagit emot ansvaret, och min fråga till statsrådet är därför: Vilka åtgärder eller initiativ föranleder det från statsrådets sida att det nu saknas reglering på området?
fr · H411655 · 2017-01-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:655 Internationella förskolor av (M) till Utbildningsminister (MP) Alla världens länder konkurrerar om att attrahera nya, och behålla befintliga, talanger. är kompetensrörligheten över gränserna i sig viktig. För att kunna vara en relevant aktör på denna globala kunskapsmarknad är det viktigt att erbjuder konkurrenskraftiga och förutsägbara villkor för talanger, experter, forskare och företag. Då ökar också förutsättningarna för utländska investeringar i . Minst lika viktigt för att attrahera internationell kompetens är goda livsvillkor i form av tillgång till bostäder, jobb till medföljande och inte minst: barnomsorg och engelskspråkiga skolor. välkomnade därför den proposition om internationella skolor som röstade om i . Den utvecklar möjligheten för kommuner att driva internationella skolor, förtydligar regelverket och ser till att det också blir klart och tydligt hur detta ska drivas och göras. Detta är både god utbildningspolitik och god näringspolitik. Attraktiviteten för att placera sitt företag här i , eller att söka anställning här, stiger när ens barn också får möjlighet att gå i en skola med en läroplan som matchar det land man kommer ifrån eller som passar en väl. Däremot utelämnade regeringen och dess proposition de internationella förskolorna helt. Detta är mycket olyckligt, eftersom även familjer med barn i förskoleålder behöver goda villkor för att vilja söka sig till . I den riksdagsdebatt som behandlade internationella förskolor uppmanade därför regeringen att återkomma med ett förslag som förbättrade förutsättningarna även för de internationella och engelskspråkiga förskolorna. Detta har även framfört i direkta samtal med regeringen. Regeringen svarade att sådana förändringar skulle behöva utredas vidare. har det nu gått nästan ett 1 ½ år och regeringen verkar fortfarande inte ha startat någon utredning för att underlätta för internationella och engelskspråkiga förskolor. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : När avser ministern och regeringen att initiera en utredning eller vidta de åtgärder som möjliggör och klargör för engelskspråkig förskoleverksamhet?
fr · H411656 · 2017-01-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:656 Ledtider vid bostadsbyggande av (M) till Statsrådet (MP) Regeringen presenterade för ett bostadspolitiskt paket med förslag till 22 steg för fler bostäder. Ett av stegen fanns under rubriken ledtider och handlade om en utvecklad översiktsplanering. Regeringen skrev själv att ska ses över, med inriktningen att den kommunala översiktsplanen delvis ska göras bindande. Regeringen skrev vidare att inom områden där staten och kommunerna är överens om markanvändningen bör kravet på att förändringar i markanvändningen ska prövas genom en detaljplan reduceras, så att fler åtgärder kan prövas direkt mot översiktsplanen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag därför fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit eller kommer att vidta för att få till stånd en mer utvecklad översiktsplanering med kortare ledtider och i så fall när?
fr · H411657 · 2017-01-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:657 Förskola för alla av (S) till Utbildningsminister (MP) Tidningen har visat att flera barn har blivit av med sin förskoleplats med anledning av att deras föräldrar inte har betalat förskoleavgiften. Naturligtvis är det viktigt att familjer sköter sin ekonomi, men det är väldigt oroväckande att konsekvenserna av när det inte sker drabbar barnen. Det är också oroande att kommunerna tycks ha olika sätt att hantera denna situation och att barnets rätt till förskola därmed tycks variera från kommun till kommun. Forskning visar att barn som har gått i en förskola med hög kvalitet blir bättre förberedda för skolan, har bättre språkkunskaper och visar större social kompetens jämfört med barn som inte har deltagit i förskolans verksamhet. Detta gäller särskilt barn som lever under socioekonomiskt tuffa förutsättningar. Vi vet också från tidigare utvärderingar, exempelvis Rambölls rapport , att deltagandegraden i förskolan för barn i många utsatta områden är lägre än för andra barn. Rapporten pekar på att förskolan kan fylla en särskilt viktig funktion för socioekonomiskt utsatta familjer. Verksamheten är inte bara en kompensatorisk insats som främjar barnens kognitiva och språkliga färdigheter. Förskolan fungerar i många fall även som ett stöd för familjerna från ett bredare socialt och praktiskt perspektiv, vilket gynnar föräldrarnas möjligheter att delta i samhällslivet och på arbetsmarknaden och därmed också gynnar barnen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att höja deltagandegraden i förskolan för barn i utsatta områden?
fr · H411658 · 2017-01-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:658 Den iranska diktaturens brott mot de mänskliga rättigheterna av (L) till Statsminister (S) Den 11–reser statsminister med en näringslivsdelegation till . Landet har sedan kärnvapenavtalet påbörjat en långsam process för att kanske närma sig resten av världen. Handel är positivt för öppenheten, men måste MR-brott kritiseras skarpt. När träffar den iranska regeringen ges ett tillfälle att framföra välbehövlig kritik mot regimens grymma behandling av sin befolkning. Mycket går åt fel håll i . Regimen fortsätter att effektivt förvägra landets befolkning dess mänskliga rättigheter. Det saknas yttrandefrihet, föreningsfrihet, rätt till rättvisa rättegångar och rätt till liv. Internet censureras och människor har fängslats för att ha ägnat sig åt ”anti-revolutionära” aktiviteter på sociala medier. Tortyr används flitigt, dödsstraffet likaså. Det förekommer också att människors ögon förstörs eller att andra delar av kroppen amputeras. Kvinnor behandlas som andra klassens medborgare i lagens mening. Företeelser som våld i hemmet, våldtäkt inom äktenskapet och barnäktenskap är inte kriminaliserade. Kvinnor är enligt lag tvingade att bära hijab. Religiösa minoriteter diskrimineras vad gäller religionsfrihet och tillgång till arbete och utbildning. Amnesty rapporterar att medlemmar av olika religiösa minoriteter fängslades . Minoriteter hindrades i utövandet av sina medborgerliga, politiska och kulturella rättigheter. Detta är oacceptabelt. Den iranska ledningen måste visa att man ämnar förbättra sin respekt för de mänskliga rättigheterna, rättsstatens principer samt gör demokratiska eftergifter. Vid statsministerns senaste resa till , ett land som i likhet med är en intressant marknad för svenska företag och som också struntar i de mänskliga rättigheterna, misslyckades han med att tydligt fördöma dess diskriminering av kvinnor, användande av tortyr, fängslande av journalister, samt att uttala att landet – eftersom det saknar rösträtt och övrig rättighetskatalog – är en diktatur. Mot bakgrund av ovan vill jag fråga statsminister : Är det statsministerns ställningstagande att är en diktatur?
fr · H411659 · 2017-01-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:659 Stenkastning mot poliser av Boriana (M) till Justitie- och migrationsminister (S) avkunnade en dom som har fått starka reaktioner. En ung man blev dömd till ett kortare fängelsestraff för bland annat trafikbrott och våldsamt motstånd. Vad han däremot inte blir dömd till är att betala skadestånd till de två poliser som han och ett antal andra kastade sten och glasflaskor mot vid ett ingripande 2014. Trots att händelsen finns dokumenterad på film får poliserna inte de var som de krävt i skadestånd. Tingsrättens motivering är att stenkastning förekommer ofta i det aktuella området och att poliserna därför skulle varit mentalt förberedda på att bli utsatta. I praktiken innebär det här att lagen tolkas olika beroende på vilken geografisk plats i landet som ett brott har begåtts på. Ett brott som begås i något av de utpekade områdena med hög nivå av kriminalitet ska betraktas som mindre allvarligt än samma brott i ett område med låg nivå av kriminalitet. Det är inte acceptabelt i ett rättssamhälle. Svensk lag gäller för alla, och den ska gälla lika för alla. Stenkastning mot polis ska bedömas lika i domstol oavsett var i landet som det inträffar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Är ministern beredd att ta något lagstiftningsinitiativ eller vidta någon annan generell åtgärd med anledning av det anförda?