ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H4111212 · 2017-04-06 00:00:00 — Fråga 2016/17:1212 Regeringens arbetslöshetsmål av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Den svenska arbetslösheten ligger på (SCB), säsongsrensat och utjämnat, vilket kan översättas till ungefär 366 000 personer. Regeringen har ett mål om EU:s lägsta arbetslöshet , vilket med dagens arbetslöshetssiffror i EU endast nås om till dess minskar arbetslösheten med flera procentenheter. Statsministern har mot bakgrund av det lanserat ett löfte om att arbetslösheten i ska ned . När Europeiska unionens statistikorgan publicerade siffror över arbetslösheten i unionens 28 medlemsländer framkom det att inte ens ligger på den övre halvan utan på en 15:e plats. Både och har en arbetslöshet . Reformer för att nå en liknande nivå i lyser med sin frånvaro. I det sammanhanget kan nämnas att arbetslösheten består av flera delar. Dels den som påverkas av konjunkturen och dels den som påverkas av politiken. Den första delen sjunker i tack vare högkonjunktur, medan den andra står nästan helt still – förutom att regeringens politik minskar arbetskraftsdeltagandet. skrev i sin prognos att ”den samlade bedömningen är att effekterna av alla reformer tar ut varandra vad gäller antalet sysselsatta . Arbetskraften sänks dock med , motsvarande cirka 25 000 personer. Jämviktsarbetslösheten är därmed lägre 2019 än vad den skulle varit utan reformerna. Även medelarbetstiden och produktiviteten, och därmed BNP, blir lägre”. Den rödgröna regeringen har alltså inte påverkat arbetslösheten nämnvärt utan skördar enbart frukterna av att befinner sig i en högkonjunktur. till regeringens aviserade reformer är resultaten nedslående. Regeringen har i egna budgetar slagit fast att den föreslagna ekonomiska politiken leder till att sysselsättningen dämpas. De 32 000 traineejobb som utlovades i valrörelsen resulterade i endast 300 jobb . De 5 000 beredskapsjobb som utlovades på första har bara resulterat i 300 jobb, varav de flesta har uppkommit på Arbetsförmedlingen, som har ansvar för att förmedla beredskapsjobben. Den utlovade 90-dagarsgarantin för unga verkar inte bli verksam . Kort sagt verkar regeringens politik missa målet om lägst arbetslöshet i EU eftersom den inte påverkar arbetslösheten nämnvärt, och dessutom verkar regeringen oförmögen att komma i mål med sina egna löften om enkla jobb. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Anser arbetsmarknadsministern att det är möjligt för regeringen att uppnå målet om EU:s lägsta arbetslöshet?
fr · H4111213 · 2017-04-05 00:00:00 — Fråga 2016/17:1213 Den svenska statsbudgeten och EU-budgeten av (M) till Finansminister (S) EU:s nästa budgetram planeras gälla åren 2021–2027, och förhandlingarna lär bli svårare än vanligt i och med att lämnar EU. Finansminister redogjorde för regeringens ståndpunkter inför kommande förhandlingar för finans- och skatteutskotten, och det framkom inga egentliga konstigheter. I detta sammanhang är det en styrka att vi partipolitiskt är helt överens om regeringens ståndpunkter. Då har regeringen ett starkt mandat i . Vi svenskar anser att EU ska omprioritera utgifter i stället för att föreslå ny finansiering och nya intäktskällor. Vi är till exempel emot att EU får utökad beskattningsrätt. Det intressanta är regeringens uppenbara inkonsekvens när man ser till motsvarande situation inrikespolitiskt. Det som är helt självklart i EU vill S-MP-V inte alls kännas vid när det gäller den svenska budgeten. Här är det lika självklart att man höjer skatter, även sådana som endast ger negativ effekt utan att inbringa några egentliga skatteintäkter. Det är nog fler än jag som undrar hur detta går ihop. Varför resonerar inte ministern på samma sätt när det gäller den svenska statsbudgeten som hon gör gällande EU-budgeten angående skattehöjningar och vikten av prioriteringar av offentliga åtaganden? Med anledning av det som anförts ovan vill jag fråga finansminister : Är ministern beredd att i arbetet med den svenska statsbudgeten agera utifrån samma synsätt som hon redovisat inför EU-budgeten när det gäller skattehöjningar och vikten av prioriteringar av offentliga åtaganden? Om inte, av vilka skäl?
fr · H4111214 · 2017-04-05 00:00:00 — Fråga 2016/17:1214 Höjning av skatten på motorcyklar av (M) till Finansminister (S) Regeringen planerar att kraftigt höja skatten för motorcyklar. Förslaget innehåller bland annat en fördubbling av fordonsskatten, vilket innebär att grundavgiften för en motorcykel blir densamma som för bilar och lätta lastbilar. Utöver höjningen av grundbeloppet vill regeringen även införa en koldioxidbaserad skatt på nya motorcyklar. Sammantaget innebär höjningen och den nya koldioxidskatten en mångdubbling av skatten för många motorcyklister. Motorcyklar straffbeskattas, trots att de tar upp mindre plats i trafiken, kräver mindre parkeringsplatser och drar mindre bränsle än personbilar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilka vinster ser ministern med att höja skatten på ett fordon som har små utsläpp och minskar trängseln i trafiken?
fr · H4111215 · 2017-04-03 00:00:00 — Fråga 2016/17:1215 Sänkt moms på guidning av naturområden av (M) till Finansminister (S) Regeringen vill att mervärdesskatten ska sänkas från på guidning av naturområden. Förslaget har fått stöd av och väntas minska skatteintäkterna med , om det införs. ska ha lägst arbetslöshet i EU, enligt regeringens egna mål. Därför vore det angeläget att undersöka hur effektivt eller ineffektivt förslaget kan tänkas bli. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister följande: Vilka effekter på arbetslösheten kommer den föreslagna momsändringen att medföra enligt ministerns bedömning?
fr · H4111216 · 2017-04-06 00:00:00 — Fråga 2016/17:1216 Ansvarsfördelningen enligt socialtjänstlagen av (M) till Statsrådet (S) I många kommuner finns det inga, eller råder brist på, HVB-hem. Detta har lett till att flera kommuner har hyrt platser på HVB-hem i andra kommuner, där ensamkommande flyktingbarn och ungdomar placeras. Trots att barnen och ungdomarna bor i en annan kommun kvarstår ansvaret hos den mottagande kommunen enligt socialtjänstlagen. Det är endast den mottagande kommunen som kan ingripa när någon misstänkts för ett brott. Detta blir problematiskt om brott begås av ensamkommande ungdomar i en annan kommun. Denna ansvarsuppdelning har i flera fall, bland annat i , varit problematisk när ingripanden har behövt göras. Regeln leder till ett oönskat bollande mellan kommunerna och ibland till att den misstänkta måste släppas. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ändra ansvarsfördelningen enligt socialtjänstlagen för att det ska bli lättare för kommuner att ingripa vid misstanke om brott?
fr · H4111217 · 2017-04-06 00:00:00 — Fråga 2016/17:1217 Gasattacken i av (M) till Utrikesminister (S) Gasattacken i är ett fruktansvärt brott, som vi kraftigt fördömer. måste agera direkt så att de skyldiga ställs till svars. Dessvärre är läget låst i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vilka initiativ och åtgärder avser utrikesministern att vidta för att få slut på dessa brott samt ställa de skyldiga inför rätta med tanke på det nuvarande låsta läget i ?
fr · H4111218 · 2017-04-06 00:00:00 — Fråga 2016/17:1218 En polis närmare medborgarna av (M) till Statsrådet (S) Man ska vara försiktig med vilka ord man använder, men tyvärr blir det alltmer berättigat att använda ordet kris för att beteckna det tillstånd svensk polis befinner sig i just . Uppklarningsprocenten ligger på rekordlåga nivåer. Från att ha varit en attraktiv arbetsgivare som många söker sig till har nu allt större problem med att fylla sina platser. I vissa områden i har skjutningar och olika typer av våldsbrott nästan blivit en del av vardagen. Otryggheten breder ut sig, och allt fler människor tappar förtroendet för myndigheten. Ett av syftena med polisreformen var att polisen skulle komma närmare medborgarna. I stället säger allt fler poliser upp sig, och detta i ett för myndigheten redan ansträngt läge. Regeringen har inte presenterat några lösningar för att vända utvecklingen, som tyvärr verkar fortsätta att förvärras utan någon ljusning i sikte. Med anledning av det som ovan anförs vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att vidta för åtgärder för att säkerställa att polisreformens mål om en polis närmare medborgarna ska förverkligas?
fr · H4111219 · 2017-04-06 00:00:00 — Fråga 2016/17:1219 Smuggling av vapen via posten av Boriana (M) till Statsrådet (S) Insmugglingen av illegala skjutvapen till är omfattande. har över 1 000 illegala vapen hittats av tullen, och sju av tio smugglades in med vanliga postförsändelser. Mörkertalen är stora, och det går inte att med säkerhet veta hur många illegala vapen som faktiskt tas in i landet. Kombinationen av att det enkelt går att införskaffa vapen i andra delar av och att det är relativt riskfritt att smuggla in dem i gör att tillgången är god. Resultatet av detta ser vi i våra storstäder. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stoppa insmuggling av vapen till via posten?
fr · H4111220 · 2017-04-07 00:00:00 — Fråga 2016/17:1220 Den omänskliga behandlingen av flyktingar på av (L) till Statsrådet (S) Flyktingkrisen pågår fortfarande. Många människor har i sin förhoppning att kunna starta ett nytt liv i tagit den så kallade Balkanrutten. I stället har de fått utstå det exakt motsatta. och flera andra välgörenhetsorganisationer berättar om hur flyktingar systematiskt utsätts för tortyr, omänskligt behandlande och illegala utvisningar när de når . Vissa vittnar om att flyktingar fått sitta i utan mat i en liten cell, andra om hur flyktingar tvingats ut nakna i snön och sedan fått kallt vatten hällt över sig. Återkommande är att de under våld och hot tvingas korsa gränser för att länderna vill att de ska bli någon annans problem. Det handlar om länder såsom , och , det vill säga EU-medlemsstater. Mänskliga rättigheter är en av Europeiska unionens grundplåtar. Ändå ser vi hur vissa medlemsstater gång på gång väljer att bryta mot dem. I stället för att följa flyktingkonventioner väljer de att göra flyktingarnas liv så omänskligt som möjligt, med förhoppningen att det ska avskräcka fler från att komma. Det är helt oförenligt med de värderingar som EU grundades på. Med bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt avser statsrådet att agera för att stoppa den omänskliga behandlingen av flyktingar på ?
fr · H4111221 · 2017-04-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:1221 Svenskt deltagande i Joint Expeditionary Force av (M) till Försvarsminister (S) har lyft frågan om att bör delta i den brittiskledda multinationella snabbinsatsstyrkan Joint Expeditionary Force (JEF). Detta för att bidra till säkerhet och stabilitet i närområde. Regeringen ställde sig dessutom positiv till ett svenskt deltagande i JEF i den försvarspolitiska inriktningspropositionen , vilken utgjorde underlaget till det försvarsbeslut som fattade . I propositionen skrev regeringen att aktivt bör söka deltagande i bilaterala och multilaterala samarbeten med tyngdpunkt i norra , och JEF framhålls som ett exempel på detta. signalerade försvarsminister att ett deltagande i JEF var aktuellt och att han uppdragit åt Försvarsmakten att redovisa förutsättningarna för ett sådant deltagande. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga försvarsminister följande: Kommer att delta i Joint Expeditionary Force, och hur kommer ett sådant deltagande i så fall att se ut?
fr · H4111224 · 2017-04-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:1224 Situationen i av Amineh Kakabaveh (V) till Utrikesminister (S) Situationen i blir alltmer bisarr. President har drivit fram en folkomröstning om en förändring av den turkiska konstitutionen. Om konstitutionsändringen går igenom kommer Erdoğan praktiskt taget att bli enväldig. Denna folkomröstning genomförs under ett av honom själv proklamerat undantagstillstånd. För att vinna framgång i folkomröstningen har presidenten använt undantagstillståndet till att inskränka yttrandefriheten och tysta kritiska röster i medierna. Han har låtit sätta en stor del av sina kritiker, bland annat journalister, författare och oppositionella parlamentariker, i fängelse. Partiledarna för HDP, Selahattin Demirtaş och Figen Yüksekdağ, som var de enda demokratiska utmanarna till Erdoğan, greps . Demirtaş har dömts till fängelse i över . Yüksekdag har blivit av med sin plats i parlamentet och väntar på sin dom. Brottsrubriceringarna är dunkla och oklara. Anklagelserna mot dem är uppenbart påhittade. De omständigheter under vilka denna så kallade folkomröstning genomförs är självklart oacceptabla. På många håll i världen har allt detta väckt omfattande protester. Många av de fängslade oppositionella politikerna från HDP – ett parti som försvarar alla turkiska medborgares rättigheter, inkluderat kvinnors, kurders, armeniers och andra nationella minoriteters rättigheter – hungerstrejkar i fängelset. Många har i skrivande stund strejkat , och deras liv och hälsa är i fara. Det krävs snara ingripanden från alla demokratiska krafter i världen för att rädda deras liv och försvara demokratin mot dem som bakom en alltför genomskinlig fasad försöker att med odemokratiska manipulationer införa diktatur i . Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att som stöd till och försvar för en demokratisk utveckling i kräva att de fängslade parlamentarikerna och partiordförandena från HDP försätts på fri fot och ges möjligheter att verka politiskt?
fr · H4111225 · 2017-04-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:1225 Regelverk för småskaliga vattenkraftverk av (M) till Miljöminister (MP) Under interpellationsdebatten om tillståndsprocessen för småskalig vattenkraft (2016/17:387 och 391) nämnde miljöminister (MP) att hennes förhoppning är att en lagrådsremiss ska kunna beslutas . signaler från har varit att en färdig proposition ska lämnas , men kan den väntas först . Med andra ord förväntas den förenkling av tillståndsprocesserna som många kraftägare väntat på bli ytterligare försenad, trots tidigare tillkännagivanden och den energipolitiska överenskommelsen. Det krävs handling och ett snabbt införande av ett regelverk om tillståndsprocesser för vattenverksamheter som är flexibelt och anpassat till hur verkligheten ser ut för många småskaliga verksamheter. Medan regeringen drar ut är det den enskilde som drabbas. Ofta ägs de små vattenkraftverken av privatpersoner eller små företag som har mycket begränsad ekonomi och inte har resurser att invänta resultatet av den beredning som regeringen ständigt återkommer till. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : När ämnar miljöministern och regeringen, i enlighet med tillkännagivanden och den energipolitiska överenskommelsen, genomföra en förenkling av tillståndsprocesserna för den småskaliga vattenkraften?
fr · H4111226 · 2017-04-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:1226 Reduktionsplikt för bensin och diesel samt skattesänkning på biodrivmedel av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har aviserat att man avser att införa ett system med så kallad reduktionsplikt för bensin och diesel. Reduktionsplikten fokuserar på att minska utsläppen av klimatgaser från transporterna utan att slå mot transporterna i sig, vilket är positivt. Statsrådet svarade på min fråga om förutsättningarna för reduktionsplikten (2016/17:1087) att förslaget till reduktionsplikt och den föreslagna beskattningen av de bränslen som ingår i reduktionsplikten inte utgör statligt stöd och därför inte behöver godkännas av Europeiska kommissionen. Regeringen ämnar införa reduktionsplikten för bensin och diesel kombinerat med en skattesänkning för höginblandade och rena biodrivmedel, något som kan beröras av EU-reglerna gällande dubbla styrmedel. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt har statsrådet och regeringen säkerställt att accepterar reduktionsplikten i kombination med en skattesänkning på biodrivmedel?
fr · H4111227 · 2017-04-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:1227 EU-stöd för utbyggnad av tankstationer för vätgas av (M) till Statsrådet (S) Vätgas är ett alternativt drivmedel som kan framställas från förnybara energikällor. Drivmedel för transporter som utgörs av vätgas tillsammans med bränslecellsteknik minskar transporternas utsläpp av såväl koldioxid som partiklar och kväveoxider. Många ser klimatfördelar med vätgas som fordonsbränsle, och länder som , och har ambitiösa planer för utbyggnad av vätgastankstationer. antog regeringen handlingsprogram för infrastrukturen för alternativa drivmedel (i enlighet med direktiv /94/EU). I denna handlingsplan finns det endast fyra meningar om tankstationer för vätgas. Handlingsplanen saknar konkreta förslag gällande stationer, lokalisering och finansiering. Enligt har generaldirektoratet för transport och rörlighet nu flaggat för att inte bör få EU-stöd för utbyggnad av tankstationer för vätgas, då en konkret plan för utbyggnaden saknas. Frågan är om statsrådet och regeringen ämnar korrigera sitt misstag och säkerställa att får EU-stöd för utbyggnad av tankstationer för vätgas. Eller anser inte regeringen att vätgas är ett intressant alternativ för ? Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Bedömer statsrådet och regeringen att vätgas är ett intressant alternativ för , och vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen i så fall vidta för att säkerställa att får EU-stöd för utbyggnad av tankstationer för vätgas?
fr · H4111228 · 2017-04-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:1228 ”parasitlag” och agerande av (KD) till Utrikesminister (S) Den senaste tidens protester i () har varit de största . Runt om i landet har människor gått ut för att manifestera sitt missnöje med den så kallade ”parasitlagen” och situationen i landet. Protester som brutalt slagits ner av regimen, med hundratals arresterade, såväl äldre som unga. I media har vi bland annat kunnat se hur en äldre kvinna med funktionshinder arresterades för att senare slängas ut från polistransporten på gatan. Vad hade dessa människor begått för brott? Den äldre kvinnan hade varit ute för att handla. De andra hade deltagit i en demonstration mot just ”parasitlagen”: lagen som tvingar arbetslösa att betala en straffskatt. Även värnpliktiga har drabbats av lagen. Eftersom de inte är registrerade som anställda är de arbetslösa och ska således betala straffskatt. Det faktum att de är i statens tjänst som värnpliktiga tycks lagstiftningen inte ta hänsyn till. I har utrikesministern svarat på flera frågor rörande . Utrikesministern har bland annat uttryckt att ”kommer att förbli pådrivande i [arbetet med att förbättra situationen i ]” och att gör skillnad i frågan om . arrangerades Belarusdagarna i . Då diskuterades landets nuvarande situation ur ett ekonomiskt och människorättsligt perspektiv. Vid seminariet deltog både journalister, politiker och Belaruskännare. Under seminariet framgick det att Syrienkrisen, flyktingsituationen, och det allmänna omvärldsläget tar stor energi från och att det därmed inte arbetas så mycket med situationen i . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesministern: På vilket sätt är fortsatt pådrivande i arbetet med att förbättra situationen i ?
fr · H4111229 · 2017-04-11 00:00:00 — Fråga 2016/17:1229 Säljakt av (C) till Statsrådet (S) I svenska vatten finns det 25 000 knubbsälar. rapporterade Havs- och vattenmyndigheten att sälar orsakar ekonomiska skador för på infiskningsvärdet. har tagit beslut om skyddsjakt för säl. Beslutet bekymrar dock yrkesfiskarna, eftersom beslutet är mer restriktivt än tidigare och påverkar förutsättningarna för fisket negativt. , 2016, utredde licensjakt på säl åt regeringen, men har ingenting hänt. menar att bollen ligger hos regeringen eftersom licensjakt kräver en förändring i jaktförordningen, vilket kräver ett regeringsbeslut. För att kunna ha ett långsiktigt hållbart fiske är det viktigt att skapa goda förutsättningar för yrkesfiskaren. Forskningen pekar på bekymmer med de växande sälstammarna och att det finns behov av en mer aktiv förvaltning. Min fråga till statsrådet är därför: Vad tänker statsrådet och regeringen vidta för åtgärder för att få en fungerande säljakt och därmed stärka möjligheterna till ett långsiktigt hållbart kustfiske?
fr · H4111230 · 2017-04-11 00:00:00 — Fråga 2016/17:1230 Särskilda åtgärder efter terrordådet av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Trots otaliga varningar för att terrorattacker kan och förmodligen kommer att inträffa även i verkar inte regeringen ha tagit detta på fullt allvar, när det i många avseenden redan är . Man har regelbundet och konsekvent röstat ned förslag efter förslag från , som om de hade genomförts sannolikt hade kunnat förhindra den tragedi som inträffade. När vidare polisen genomförde inre utlänningskontroller inom det så kallade fick detta mycket skarp kritik från bland annat MP, vilka nu sitter i regering. menade också innevarande regerings justitie- och migrationsminister att polisen borde prioritera ned avvisningar. Likaså har såväl tidigare som nuvarande nationella samordnare mot våldsbejakande extremism uppvisat en häpnadsväckande aningslöshet. Den för tillfället förordnade stod senast nu i SVT och lyckades knappt svara på en enda konkret fråga under de som intervjun pågick. Detta är nästan lika beklämmande som regeringens sentida uppvaknande, till synes under galgen. Men då detta fasansfulla illdåd likväl har inträffat, på grund av terroristens onda uppsåt men tyvärr även på grund av regeringens flathet och aktiva motstånd mot verkningsfulla preventiva åtgärder, uppstår onekligen väldigt många frågeställningar. Några kommer att ta och kräva stor politisk enighet för att adressera och åtgärda på ett adekvat sätt. Men en fråga där regeringen inte bara torde kunna utan nästan förväntas agera tämligen omgående på egen hand rör vilket stöd man har för avsikt att bistå de drabbade med. Det sista den som antingen själv har skadats i attacken eller behövt se någon närstående fara illa är att nu behöva stöta på något byråkratiskt krångel, negativa ekonomiska konsekvenser eller dylikt. Så min fråga till justitie- och migrationsminister blir: Har ministern och regeringen för avsikt att vidta några särskilda åtgärder för att stödja och hjälpa dem som på ett eller annat sätt har drabbats av terrorangreppet , och i så fall vilka drabbade och med vilka åtgärder?
fr · H4111231 · 2017-04-11 00:00:00 — Fråga 2016/17:1231 Flyttavgifter på pensionsförsäkringskapital av (SD) till Statsrådet (MP) Fri konkurrens är grunden för en effektiv marknad. Om det finns hinder mot eller begränsningar av konkurrensen, vilka de än må vara, är risken att marknaden inte fungerar som den ska, och kostnaden läggs då på konsumenten i form av högre priser. Det finns anledning att diskutera om pensionsförsäkringsmarknaden fungerar på ett tillfredsställande sätt. Exempelvis har medierna rapporterat om inlåsningseffekter som lett till en begränsad kundrörlighet. Ett privatekonomiskt magasin skrev följande om en av de fyra storbankerna: ”Att [de] planerar att chockhöja flyttavgifterna för vissa pensionsförsäkringar har inget annat syfte än att låsa in missnöjda kunder som annars skulle ha lämnat bolaget.” Det är bara ett av många exempel som vittnar om en dysfunktionell marknad. är den myndighet som har till uppgift att arbeta för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet. De har analyserat pensionsförsäkringsmarknaden, och slutsatserna av deras arbete presenterades i rapporten på livförsäkringsmarknaden. Flyttavgifterna innebär en kostnad för kunden som vill byta försäkring och flytta sitt pensionskapital till ett konkurrerande företag. Vidare konstaterar man att de så kallade flyttavgifterna för pensionsförsäkringar dessutom har höjts av flera livförsäkringsföretag . Utöver flyttavgifterna har man identifierat ytterligare barriärer som skapar inlåsningseffekter i form av karens- och handläggningstider, administrativa rutiner samt tilläggsförsäkringar. För att åtgärda problemen föreslår rapporten ett antal förändringar i försäkringsrörelselagen och försäkringsavtalslagen. Med anledning av det vill jag fråga statsrådet : Tänker statsrådet vidta några åtgärder för att förändra lagstiftningen på området i syfte att förkorta och förändra flyttprocessen på pensionsförsäkringsmarknaden?