frs · H51250 · 2017-10-11 00:00:00 — Dnr U2017/03874/S Svar på fråga 2017/18:50 av (M) Gymnasiebehörighet har frågat mig hur jag och regeringen avser att stävja utvecklingen där allt färre niondeklassare uppnår grundläggande behörighet till gymnasieskolan. Av officiella statistik framgår att behörigheten till gymnasieskolans nationella program har förbättrats något i den största gruppen, elever med svensk bakgrund (från till 90,8). Bland nyanlända elever har behörigheten förbättrats en dryg procentenhet (från 27,1 till 28,4), medan den försämrats något bland elever med utländsk bakgrund som inte är nyanlända. Försämringen varierar där mellan i de grupper som dessa elever statistiskt delas in i. Elever som är så nyanlända att de ännu inte har personnummer när de lämnar nionde klass missar fortfarande ofta behörigheten, men fler når det nu än . pekar de internationella mätningarna 2015 och TIMSS i positiv riktning när det gäller svenska elevers studieresultat. Men såväl de internationella kunskapsmätningarna som den nationella betygsstatistiken illustrerar ojämlikheten. Av Statens skolverks promemoria om slutbetygen i (dnr 2017:01232) framgår bland annat att andelen årskurs 9-elever som fick behörighet till gymnasieskolan är för elever födda i med föräldrar med lång eftergymnasial utbildning. Motsvarande andel för elever födda i med föräldrar med förgymnasial- eller gymnasial utbildning är . Av de årskurs 9-elever som invandrade till före skolstart, dvs. som då de kom till ännu inte fyllt , fick gymnasiebehörighet, men av de elever som var eller äldre när de invandrade. Tendensen är likartad i 2015. Regeringens slutsats är tydlig och är i linje med slutsatserna i slutbetänkandet från , som regeringen tillsatte 2015 (SOU 2017:51): ska vi höja kunskaperna måste ojämlikheten brytas. Detta är regeringens främsta prioritet. Regeringen föreslår i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1, utgiftsområde 16) en kraftig förstärkning av den statliga finansieringen av skolan i linje med förslag. Med en infasning föreslås att avsätts för detta syfte. Det statliga stödet för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling ska fördelas så att resurserna viktas med hänsyn till elevernas socioekonomiska bakgrund. Bidraget ska vara villkorat så att de tillförda medlen leder till insatser för ökad likvärdighet och kunskapsutveckling. Andra åtgärder som regeringen redan har vidtagit för att stärka jämlikheten i skolan är bl.a. Samverkan för bästa skola (U2015/03357/S) och uppdraget att genomföra insatser för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända barn och elever (/00300/S) där arbetar med riktade insatser i samverkan med ett urval av huvudmän och skolor. Regeringen har även föreslagit en åtgärdsgaranti i läsning, skrivning och matematik i förskoleklassen och lågstadiet för att säkerställa att alla elever i behov av extra anpassningar eller särskilt stöd får rätt stöd i rätt tid (prop. 2017/18:18) samt utökad undervisningstid i matematik för årskurs 7-9 (U2016/03475/S). tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdrag att föreslå hur utbildningen för elever som kommer till under senare årskurser kan anpassas för att öka elevernas möjligheter att nå behörighet till gymnasieskolans nationella program (dir. 2016:67). Utredningen har i betänkandet Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasiet (SOU 2017:54) bl.a. lämnat förslag om en förstärkt rätt till studiehandledning på modersmålet. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att medel avsätts för genomförande av detta och andra förslag från utredningen. Efter förslag från regeringen har beslutat om en skyldighet för huvudmän att erbjuda lovskola till elever i årskurs 8 och 9 som riskerar att inte nå kunskapskraven för betyget E i ett eller flera ämnen (prop. 2016/17:156). Ett införande av denna skyldighet skapar en högre grad av jämlikhet mellan skolor, eftersom alla skolor inte erbjöd denna möjlighet till undervisning under skollov. Regeringen har således vidtagit ett stort antal åtgärder för att förbättra jämlikheten i svensk skola och det är en uppgift som kommer att fortsätta vara prioriterad för regeringen.