ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H4111366 · 2017-05-09 00:00:00 — Fråga 2016/17:1366 Hotad rättssäkerhet av (M) till Statsrådet (S) Det har framkommit uppgifter i medierna om att enskilda tjänstemän och handläggare vid utsätts för påtryckningar och hot i samband med granskningar. En typ av påtryckning är ”rättsliga påtryckningsmedel”, som det kallas i en artikel, vilket innebär att handläggaren hotas med olika rättsliga åtgärder om en utredning drivs vidare. Ett exempel som omnämns handlar om en handläggare som stämdes för förtal och kränkning av en dömd ekobrottsling. Den bild som förmedlas är att det är den organiserade brottsligheten som ligger bakom denna typ av hot och påtryckningar och att de ökar i antal. Utöver att detta skadar rättssäkerheten är det en arbetsmiljöfråga för tjänstemän och handläggare inom . Min fråga till statsrådet är därför: Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta med anledning av ökningen av de otillbörliga påtryckningarna?
fr · H4111367 · 2017-05-09 00:00:00 — Fråga 2016/17:1367 Demokrati och mänskliga rättigheter i av (M) till Utrikesminister (S) respekt för självständiga staters gränser har minskat kraftigt och den ryska tröskeln för att använda militärt våld har blivit betydligt lägre. lever det ryska folket under ett alltmer auktoritärt styre. De mänskliga rättigheterna ska vara formellt skyddade av den ryska grundlagen men det finns många exempel där tillämpningen brister. utsattes Putinkritikern och oppositionspolitikern för en fysisk attack som riskerar att göra honom blind. Ungefär förbjöd ryska myndigheter oppositionsrörelsen , som sponsras av , att verka i . Myndigheterna kan nu frysa organisationens tillgångar i och personer som arbetar med organisationen riskerar åtal. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vad har ministern gjort och vad avser ministern att göra för att stärka demokrati och mänskliga rättigheter i ?
fr · H4111368 · 2017-05-09 00:00:00 — Fråga 2016/17:1368 Kapacitetshöjande åtgärder på Västra stambanan av (M) till Statsrådet (S) Västra stambanan, som förbinder två största städer, är ett av landets absolut viktigaste järnvägsstråk med många persontransporter och mängder av gods och natt. har största hamn och en stor del av det gods som skeppas till eller från landet transporteras dit på tåg. Som det ser ut finns det många flaskhalsar som skapar problem och förseningar som sprider sig över stora delar av landet. Både godstrafiken och den stora arbetspendlingen är beroende av en fungerande och punktlig järnväg. Behovet av en utbyggnad för att klara trafikmängden är stort. Den största flaskhalsen är sträckan mellan och , där en kombination av många tåg och låg järnvägskapacitet skapar en ohållbar situation. –2029 ska 622 miljarder satsas på landets infrastruktur. För att vi ska kunna upprätthålla en godkänd standard som klarar av att hantera den mängd gods som transporteras på tåg, samt de människor som arbetspendlar, måste en betydande del av dessa pengar satsas på Västra stambanan. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att bygga bort flaskhalsar och därigenom öka kapaciteten på Västra stambanan?
fr · H4111369 · 2017-05-09 00:00:00 — Fråga 2016/17:1369 Sanktioner mot av (M) till Utrikesminister (S) EU har lättat på sanktionerna gentemot med argumentet att regimen har visat en tendens till att vilja utvecklas i en mer demokratisk riktning med respekt för mänskliga rättigheter. Detta trots att regimen fortsatt är en diktatur. mellan genomförde regimens första avrättning för året, enligt den vitryska Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Är ministern beredd att vid utrikesministrarnas möte i ta upp frågan om att återinföra de borttagna EU-sanktionerna gentemot utifrån att landet fortsatt tillämpar dödsstraff?
fr · H4111370 · 2017-05-09 00:00:00 — Fråga 2016/17:1370 Bostadsbristen i av (M) till Statsrådet (MP) Bostadsbristen i har eskalerat . Från att tidigare framför allt ha varit ett storstadsrelaterat problem är det nu i det närmaste ett nationellt problem. Enligt en undersökning gjord av anser nio av tio kommunpolitiker att byggbehovet är stort. Enligt bedömer 255 av 290 kommuner att det är underskott på bostäder på marknaden. av kommunpolitikerna anser att behovet av att bygga nya bostäder i deras kommun är mycket stort eller stort. Totalt svarar att tillgången till bostäder är mycket dålig eller dålig i deras kommun. menar att den är mycket bra eller bra. Störst behov av nyproduktion anser kommunpolitikerna att det finns i storstäderna. Men den låga tillgången till bostäder oroar i stora delar av landet. Det råder även en betydande oro över hinder för nybyggnation. Uppfattningarna om åtgärder för att komma till rätta med bostadsbristen är varierande, tydligt är dock att byggandet måste öka och det . Problem som kommunpolitiker lyfter fram är bland annat regelkrångel som överklaganden av detaljplaner och bygglov, skydd av riksintressen, strandskyddsregler, energikrav och arbetskraftsbrist. Ytterligare hinder för nybyggnation som nämns är hushållens betalningsförmåga för hyresrätter och bristande möjlighet att ombesörja finansiering vid köp av bostäder. Även bristen på lokal infrastruktur lyfts fram som ett tillväxtproblem av politiker som är verksamma i glesbygdskommuner. undersökning visar tydligt att behovet av nybyggnationer är omfattande och akut. Regeringen har inte visat tillräcklig handlingskraft för att bostadsbristen ska åtgärdas. Det behövs åtgärder per omgående för att göra det möjligt för fler människor att få en bostad. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att omgående agera för att åtgärda bostadsbristen så att fler människor får möjlighet till en egen bostad?
fr · H4111371 · 2017-05-09 00:00:00 — Fråga 2016/17:1371 Näringslivets regelbörda av (M) till Närings- och innovationsminister (S) deklarerade dåvarande näringsminister att jakten på byråkrati och regelkrångel hade börjat. Alliansregeringen lovade att de statliga reglerna för företagande skulle minska . Bland annat infördes krav på konsekvensanalyser, problembeskrivning och att syftet med nya regler förklaras. Dessutom inrättades med uppgift att granska och yttra sig över kvaliteten på konsekvensutredningar. Den socialdemokratiska regeringen har inte avskaffat ; trots detta tillkommer fler regler som utan närmare analys läggs på varandra, och som effektivt stänger dörrarna för allt som uppmuntrar företagsamhet. En undersökning från visar att av företagarna ansåg att det har blivit krångligare att följa statliga regler. minskar andelen företagare som upplever att det har blivit enklare att följa statliga regler. var siffran och var det som ansåg att det hade blivit enklare. Den nedåtgående trenden fångas upp i den andra delrapporten från framtidsprojektet utmanat . Slutsatsen är att regelförbättringsarbetet stannat av och att det måste till en förnyad process för att arbetet med att minska regelbördan åter ska upptas. Det är angeläget att företagare får tid att sälja varor och tjänster och att utveckla sina verksamheter i stället för att ägna sig åt administration och byråkrati. För att företagare åter ska se ljust behöver de uppleva att regeringen genomför en politik som tar fasta på näringslivets behov av regelförenklingar, och jag vill därför fråga närings- och innovationsminister : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta med anledning av det som anförts om näringslivets behov av regelförenklingar?
fr · H4111372 · 2017-05-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:1372 Säkerheten vid landets polisstationer av (L) till Statsrådet (S) I medierna får vi ofta ta del av problemen när det gäller säkerhet vid landets domstolar. Några domstolar har påbörjat arbetet med att skärpa rutinerna kring säkerheten, och en del i detta är att kontrollera vad besökarna tar med sig in. Liberalerna vill uppmärksamma om att situationen också måste förbättras när det gäller polisens verksamheter där allmänheten har tillträde. Det här gäller särskilt när anhöriga, bekanta eller vittnen ska in i de slutna delarna i polisstationen. Med tanke på att en polisstation enligt lag utgör ett skyddsobjekt finns det anledning att se över lagen för att underlätta för att kontrollera vad personer har med sig in vid besök. Förslag som bör övervägas är säkerhetsbåge och rätt för polisen att visitera besökare. Dagens rutiner och regelverk hindrar polisen från att arbeta förebyggande, vilket enligt Liberalerna kräver förändring av lagstiftningen. Mot bakgrund av ovan vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet och regeringen att ta initiativ för att tillåta kontroller av besökare som ska in till polisens slutna eller skyddade delar?
fr · H4111373 · 2017-05-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:1373 Ökande överbeläggningar inom vården av (M) till Socialförsäkringsminister (S) väntar ännu en sommar där personalen på sjukhusen vittnar om att de inte kan garantera säker vård. Siffror från Kommuner och Landsting visar att allt fler patienter på landets sjukhus löper risk att få ligga i korridorer eller behandlas på fel avdelning. Inskrivna patienter vårdas på en plats som inte uppfyller kraven på patientsäkerhet och arbetsmiljö. Överbeläggningar ger en ökad risk för vårdskador, eftersom det inte alltid finns tillräcklig kompetens och kapacitet för att möta patientens behov. Genomsnittet för hela riket har ökat från tre till fyra patienters överbeläggning per 100 tillgängliga vårdplatser, vilket innebär en ökad överbeläggning med . Detta är oacceptabelt. Vårdkvaliteten blir försämrad och patientsäkerheten är hotad. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : Hur kommer ministern och regeringen att skyndsamt agera för att förebygga överbeläggningar på sjukhusen för att öka patientsäkerheten?
fr · H4111374 · 2017-05-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:1374 Nyanländas etablering på arbetsmarknaden av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Enligt stiger nu antalet arbetslösa, och det gäller framför allt nyanlända som fått uppehållstillstånd och skrivits in på Arbetsförmedlingen. Att konstatera att ökningen av antalet arbetslösa var väntad är inte acceptabelt, vilket företrädare för Arbetsförmedlingen gör. I stället bör större fokus läggas på att underlätta för de nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. statistik har visat att väntetiden för att få ett första jobb för den som är utrikesfödd kan uppgå till så som . var 364 000 personer inskrivna som arbetslösa, en ökning med 4 000 personer . Andelen arbetslösa, , är oförändrad. I låg arbetslöshetsnivån för inrikesfödda på , jämfört bland utrikesfödda. Detta är naturligtvis inte acceptabelt, vare sig diskrepansen i arbetslöshet mellan utrikesfödda och inrikesfödda eller svårigheten att få arbete. De negativa effekterna av långvarig arbetslöshet är stora för såväl individen som samhället. Därför är det att tänka om och tänka nytt för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden för nyanlända. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att underlätta för alla att få ett arbete, också de nyanlända, samt när kommer dessa åtgärder att vidtas?
fr · H4111375 · 2017-05-11 00:00:00 — Fråga 2016/17:1375 Ökade resurser till av (M) till Finansminister (S) Tullens beslag vid våra gränser har ökat kraftigt , och är även handeln med insmugglade varor som vapen, narkotika och alkohol betydande. är en viktig del av samhällets gränsskydd med uppgift att försvåra möjligheten att föra in illegala varor i landet och i arbetet mot den organiserade brottsligheten. För att klara av sitt uppdrag att upprätthålla en fungerande kontroll krävs det att har tillräckliga resurser. har vi kunnat ta del av alarmerande uppgifter om att är i akut behov av mer pengar och personal. Om ingenting görs måste antalet anställda minska med 135 heltidstjänster fram , vilket naturligtvis kommer att få allvarliga konsekvenser för tullens verksamhet. har därför begärt en ekonomisk förstärkning . Tullen behöver ytterligare 500 medarbetare . I vårpropositionen tillfördes inga ytterligare resurser till tullen trots att regeringen slopade id-kontrollerna till och i stället betonade att gränskontrollerna skulle öka och gränsskyddet skärpas. Som kompensation har utökade möjligheter med kameraövervakning och annan utrustning nämnts. Tullen förväntas klara av ännu fler uppdrag utan några extra medel. Mot bakgrund av ovanstående vill jag därför fråga finansminister : Kommer ministern och regeringen att skjuta till mer resurser till , och i så fall när?
fr · H4111376 · 2017-05-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:1376 Växande vårdköer av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Över 100 000 människor står i vårdköer i . Därtill är det stora skillnader beroende var i man bor. Detta är helt oacceptabelt. Nuvarande regering har medvetet tagit bort det redskap (kömiljarden) som bidrog till att halvera väntetiderna gällande operation inom specialistvården. är vårdköerna tillbaka på samma höga nivåer som . Detta enligt Kommuner och Landstings sammanställning av väntetider enligt vårdgarantin. signalerar regeringen att den ska införa en ny miljard, kallad patientmiljard, i vården. Det är oklart exakt hur den ska finansieras och vad den ska innehålla. Hur dagens vårdköer ens ska kunna halveras ger regeringen inga svar på. Det går heller inte att utröna om det kommer att förekomma några som helst prestationskrav i den nya skisserade åtgärden. När det gäller nuvarande professionsmiljard skriver regeringen i sin skrivelse 2016/17:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn att ”den överenskommelsen innehåller inga prestationskrav eller villkor för att få ta del av medlen”. Detta är inte ett seriöst sätt att arbeta med riktade statsbidrag. Dessa ska vara uppföljningsbara, tidsbegränsade och i görligaste mån resultatinriktade. Att vårdköer nu ökar kraftigt är ett underkännande av den förda politiken. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga regeringen och socialförsäkringsminister : Vilken analys gör ministern av att vårdköerna växer, och vilka konkreta prestationsbundna åtgärder avser ministern och regeringen att patientmiljarden ska innehålla för att vända utvecklingen?
fr · H4111377 · 2017-05-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:1377 Handelshinder i tivolibranschen av (M) till Statsrådet (S) handelskammare har ett flertal företag bland sina medlemmar som äger och driver tivoliverksamhet både i och i , och nedanstående problem rör de svenska företag som driver tivoliverksamhet i . De norska myndigheterna har genom Statens jernbanetilsyn bestämt att man måste ha strikt ansvarsförsäkring för att kunna få ett drifttillstånd för i . Detta infördes , men det är först nu som Statens jernbanetilsyn kräver detta. Strikt ansvarsförsäkring betyder att oavsett vem som har skuld vid en incident så är ansvarigt. Exempelvis i en situation där en gäst klättrar ut ur pariserhjulet på eget bevåg och hoppar ned i marken så ska en försäkring alltså även täcka en sådan incident. Enligt handelskammare finns det inga försäkringsbolag som ger ut den typen av försäkringar, som innebär en strikt ansvarsförsäkring till , vare sig i eller . De få tivolin som har en sådan försäkring har fått det i , men man tecknar inte några nya försäkringar för nya kunder. Det är alltså ett handelshinder för svenska företag som vill åka till med sin verksamhet. Handelskammaren har medlemmar som har gjort detta . Först ansåg man inte att detta var ett handelshinder, eftersom det var ett nationellt krav i och berörde både svenska och norska tivolin. Men går det att teckna en ansvarsförsäkring utifrån vissa krav. Exempelvis ska man ha ett norskt organisationsnummer och visa god skadehistorik. För svenska företag är de uppsatta villkoren omöjliga att uppfylla, eftersom ett nystartat företag inte kan visa upp den historik som krävs, och ett handelshinder uppstår. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet berett att vidta några åtgärder med anledning av att svenska företag i tivolibranschen nu har fått ett akut handelshinder för att verka i ?
fr · H4111380 · 2017-05-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:1380 Nya föreskrifter för djurhållning utan vetenskapligt råd av (M) till Statsrådet (S) ser över föreskrifter för djurhållning, L100, motiverat med den nya livsmedelsstrategin. Bland annat blir föreskrifterna djurslagsspecifika. Dessa förändringar är ute på remiss. Remisstiden för dessa omfattande ändringar är mycket kort. Många föreskrifter föreslås förändras. Konsekvensutredningarna kan kritiseras för att de inte är tillräckligt omfattande samt att de inte bygger på forskning, vetenskap eller evidens. föreslog bland annat ett vetenskapligt råd för . Det krävs ingen ny djurskyddslag för att införa ett sådant vetenskapligt råd. Regeringen har aviserat att detta vetenskapliga råd ska införas. Detta råd är inte infört . En möjlig tolkning är att skyndar på de nya föreskrifterna för att genomföra detta innan det vetenskapliga rådet finns på plats. Detta urholkar djurskyddet i praktiken och minskar även medborgarnas förtroende för det svenska djurskyddet. Det nya vetenskapliga rådet bör rimligen finnas på plats innan genomför omfattande förändringar i föreskrifterna, annars sker stora förändringar med bristande konsekvensanalys och på vek vetenskaplig grund. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder för att säkerställa att det nya vetenskapliga rådet finns på plats innan genomför omfattande förändringar i föreskrifterna?
fr · H4111381 · 2017-05-11 00:00:00 — Fråga 2016/17:1381 Det utlovade undantaget från trängselskatt i stadsdelen i av (M) till Finansminister (S) infördes trängselskatt i . Utformningen av systemet och placeringen av betalstationer blev milt uttryckt problematisk för boende i stadsdelen på i . Synpunkter från boende och verksamma i stadsdelen ledde till att olika alternativa lösningar togs fram och diskuterades. Efter en av alliansregeringen utförd utredning föreslogs att bilister som är folkbokförda i stadsdelen skulle slippa trängselskatt när de kör in eller ut ur stadsdelen. Det är en lösning som har kommit att kallas Backaundantaget. Från början var det tänkt att Backaundantaget skulle ha genomförts /15, men så skedde inte. Före valet lovade att införa undantaget, men det har finansministern ännu inte gjort. beslutade om betänkandet SkU5 Särskilda bestämmelser om undantag från trängselskatt för i . Beslutet innebär att särskilda bestämmelser om undantag från trängselskatt införs för i . Beskattning vid betalstationerna , , , Tingstadsmotet avfart E6 och kommer att ske endast vid genomfartstrafik genom . beslut innebär också att regeringen bestämmer vilken dag lagändringarna ska träda i kraft. Av regeringens proposition 2015/16:191 framgår att "ett undantag för ska träda i kraft . Lagarna ska träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Äldre bestämmelser i lagen om trängselskatt ska fortfarande gälla för passager av betalstationer som sker före ikraftträdandet". Av skatteutskottets betänkande 2016/17:SkU5 framgår att "det föreslagna undantaget bör träda i kraft ”. På Västsvenska paketets webbplats står: "Riksdagsbeslutet innebär att kan fortsätta upphandlingen av kontrollstationer och skriva kontrakt med den entreprenör som sedan ska utföra arbetena. Det är planerat att göras .” Vidare står det: ”Backaundantaget kommer sedan att börja gälla från den dag regeringen bestämmer." Det har gått sedan fattade sitt beslut om Backaundantaget. Regeringen har ännu inte fullföljt sin del för att Backaborna ska slippa tyngas av oket från de problematiska betalstationerna. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga finansminister : När beräknar finansministern att Backaundantaget införs av regeringen?
fr · H4111382 · 2017-05-11 00:00:00 — Fråga 2016/17:1382 Åtgärder mot försök att påverka kommande riksdagsval av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) I hålls val till . Således är det för valrörelse och att gå till vallokalerna . Ett flertal andra länder som har haft val har upplevt hur främmande makt har försökt att påverka valens utgång. Detta har bland annat skett genom välplanerade lögner samt spridning av privata e-postkonversationer. Vi i bör förbereda oss på att påverkansförsök även kan ske mot oss själva. Med anledning av det ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister följande: Avser ministern och regeringen att vidta ytterligare åtgärder för att förhindra påverkansförsök mot , i synnerhet i samband med valet ?
fr · H4111383 · 2017-05-11 00:00:00 — Fråga 2016/17:1383 Nollvisionen för självmord av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Alliansregeringen presenterade en nollvision för självmord . Tyvärr visar den senaste statistiken från att det skedde fler självmord än när nollvisionen presenterades. Varje självmord som begås är ett självmord för mycket; den här utvecklingen är inte acceptabel. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister följande: Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att nollvisionen för självmord ska bli verklighet?
fr · H4111384 · 2017-05-11 00:00:00 — Fråga 2016/17:1384 i av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) hamn är största hamn. Hamnen är lokal men har en nationell betydelse. En stor del av den svenska importen och exporten passerar genom . Exempelvis går ungefär sex av tio containrar som ska till eller från via containerhamnen i . Svenska företag och svensk ekonomi är beroende av att logistiken i samt till och från hamn fungerar. Det pågår en konflikt i hamn . Hamnar och har ett gällande kollektivavtal som reglerar verksamhet för hamn- och stuveriarbete i . Med ett gällande kollektivavtal följer fredsplikt, alltså att stridsåtgärder inte ska vidtas från arbetsgivare eller arbetstagare när man väl kommit överens. I containerhamnen i är situation den att det finns en annan facklig organisation som vidtar stridsåtgärder. Detta trots att arbetsgivaren och den avtalsslutande fackliga organisationen är överens och har tecknat ett kollektivavtal. Detta utmanar de principer som finns om hur avtal på arbetsmarknaden förhandlas fram, tecknas och vårdas på arbetsmarknaden. Stridsåtgärderna får också stora effekter på hamn och dess kunder – såväl direkta ekonomiska effekter som att stridsåtgärderna skapar en osäkerhet om tillförlitligheten i dessa viktiga hamntransporter. För ett företag inom handeln var exempelvis två av tre containrar försenade , något som ställer till stora problem med extra arbete och extra kostnader för företaget. Andra får betala extra kostnader för markhyra när deras gods inte kommer med fartyg som det var tänkt. Därtill får konflikten tydliga, negativa miljöeffekter då stora godsmängder nu läggs över på vägtransporter i och internationellt. Regeringen har genom arbetsmarknads- och etableringsministern gett i uppdrag att kartlägga hur vanligt det är på svensk arbetsmarknad med en sådan konflikt som sker i hamn. Uppdraget ska redovisas och handlar om att kartlägga, inte att föreslå, lösningar. Ministern har därtill i svar på en tidigare fråga från undertecknad sagt att ”regeringen fortsätter följa frågan nära”. Sedan det svaret lämnades har läget i hamnen ytterligare förvärrats, senast med blockad och lockout. Det är nu dags att vidta åtgärder såsom ändrad lagstiftning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka konkreta initiativ avser ministern att ta för att bidra till att lösa konflikten i hamn?
fr · H4111385 · 2017-05-11 00:00:00 — Fråga 2016/17:1385 vid av (S) till Kultur- och demokratiminister (MP) beslutades vid den nordiska fredskonferensen i att man skulle samla in medel för att bygga ett fredsmonument på gränsen mellan och , till minne av den 100-åriga freden mellan länderna. Monumentet invigdes och kan ses från både vägen och järnvägen där det ligger på gränsen mellan och , i den värmländska kommunen och den norska kommunen Eidskog. är monumentet av ålder skadat och måste genomgå renovering. Men ingen vill betala för den renoveringen. Jag vill därför fråga kultur- och demokratiminister : Anser ministern att detta monument ska ses som en nationell angelägenhet och om ja, hur avser ministern att verka för att en renovering kan finansieras och komma till stånd?