ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H511443 · 2017-12-06 00:00:00 — Fråga 2017/18:443 Beskattning av långsiktigt sparande av (M) till Socialminister (S) Regeringen vill inte att svenskar ska spara. Det är den signal som regeringen tydligt sänder. Från och med årsskiftet kommer långsiktiga sparformer, som investeringssparkonton och kapitalförsäkringar, att beskattas. Det är riktigt dålig politik att gå hårdare åt dem som har möjlighet att ta ansvar genom att spara lite grann, då och då. I grunden är det ju helt rätt och förnuftigt att förbereda hushållsekonomin för kommande påfrestningar. I när nästan 2 miljoner småsparare nu kommer att beskattas för att de gör rätt borde än fler spara, och regeringens främsta uppgift borde vara att stimulera svenskar att spara mer. Man väljer dock, trots stark kritik – om ens någon ställer sig upp och försvarar detta, förutom socialminister – att höja skatten på sparande. Finansminister skattehöjning drabbar vanligt folk. Regeringens slag är direkt mot 1,8 miljoner människor som påverkas av skattehöjningar på sparande. På den av regeringen ansvariga myndigheten, , hemsida går att läsa som tips till svenskar vad gäller det framtida indivuduella sparandet: Pensionsspara på tre sätt: Investeringssparkonto (ISK) innebär att du sparar i aktier eller fonder och det du har på kontot ägs direkt av dig. Kapitalförsäkringen innehåller någon typ av försäkring. De aktier eller fonder du har där ägs inte av dig, utan av ett försäkringsbolag. Amortera på bolån kan vara ett alternativ i kombination med eget sparande. när regeringen i stället dubbelbeskattar sparformer och raserar attraktion för småsparare att ta ansvar för att spara, vad avser ministern att svenskarna ska spara på då? Med anledning av ovan vill jag därför fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att ska hjälpa svenskar att ta långsiktigt ansvar genom att spara, när det har blivit dyrare för småsparare att fylla sina hushållslador?
fr · H511444 · 2017-12-08 00:00:00 — Fråga 2017/18:444 Myndigheters tillämpning av skyddsjakt av (C) till Statsrådet (S) beslutade i om skyddsjakt på en sändarförsedd vargtik som rört sig på . Beslutet motiverades med att vargen ändrat beteende samt att boende i området känner oro över dess närvaro, något som ledde till att bedömde att det fanns tillräckliga skäl för att besluta om skyddsjakt. Skyddsjakten inleddes och kan pågå till och med . I andra områden där koncentrationen av varg är mycket större än på begränsas dock möjligheterna till skyddsjakt på flera sätt. Bland annat är de tilldelade jakttiderna ofta betydligt kortare, trots att det i större utsträckning sker angrepp på tamboskap och hundar eller att vargar vistas i tätorter och städer. Det är uppenbart att myndigheter tolkar regelverket för skyddsjakt mycket olika och att de enstaka vargarna i allt oftare blir föremål för skyddsjakt. Detta skapar ojämlika regionala förutsättningar. Det är även tveksamt om denna praxis stämmer överens med de beslut som fattat bland annat om att minska det samlade rovdjurstrycket i de delar av landet där det är som störst men också i områden där de socioekonomiska effekterna är som störst. Min fråga till statsrådet är därför: Anser ministern att tillämpningen och tolkningen av skyddsjakten bör ses över för att säkerställa att reglerna implementeras på liknande sätt runt om i ?
fr · H511445 · 2017-12-08 00:00:00 — Fråga 2017/18:445 Bibehållet skogskonto av (M) till Finansminister (S) I betänkande Förenklade skatteregler för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag finns ett förslag om att reglerna för skogsavdrag vid rationaliseringsförvärv slopas och att skogsavdrag generellt ska få göras med hela den avdragsgrundande skogsintäkten det beskattningsår då fastigheten förvärvades samt . Till företagsfonden ska man enligt förslaget kunna sätta av av den fördelningsbara inkomsten. Undantag görs för intäkter efter skogsskador; då ska man kunna sätta av . Resten blir antingen näringsverksamhet som beskattas efter dagens regler eller räntefördelning med 30-procentig kapitalskatt. För skogs- och jordbrukare skulle det här innebära ökade skatter på grund av att de ofta har mycket ojämna inkomster. I och med att det nästan inte finns någon annan grupp med så stora inkomstsvängningar som skogsägare skulle det här förslaget innebära stor osäkerhet för företagen, som ibland lever på knappa marginaler. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Kommer finansministern att gå vidare med förslaget om att slopa reglerna för skogsavdrag vid rationaliseringsförvärv?
fr · H511446 · 2017-12-08 00:00:00 — Fråga 2017/18:446 polishögskola av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Beskedet att kommer att få en av de två nya polisutbildningarna som ska startas i kom . Det är ett välkommet besked för hela att vi nu får flera utbildningsplatser för poliser. Den andra utbildningen kommer att hamna i , men än har det inte kommit något förslag på vart den ska lokaliseras. , stad och har varit tydliga med att såväl utbildningsresurser som lokaler och studentboenden finns för uppstart av en ny polisutbildning . Att nu fått sitt besked tyder på att utredningen ligger före tidsplanen. Skulle få sitt besked kan nya polisstudenter påbörja sin utbildning , något som skulle gynna hela . Däremot informerade rikspolischef under polisens insynsråd insynsrådets medlemmar om processen med de två nya lärosätena. Beskedet han gav var mycket oroväckande. Beskedet var att inga beslut om lärosäte två, det västsvenska, kommer att komma förrän nästa regering har lagt fram sin budget. Det betyder att inga besked om en andra polisutbildning kommer att komma innan valet har ägt rum och budgeten är framlagd. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Ligger ovan nämnda besked i linje med regeringens ambitioner, eller avser ministern att vidta några åtgärder för att skynda på processen?
fr · H511447 · 2017-12-08 00:00:00 — Fråga 2017/18:447 Toaletter i skolan av (M) till Utbildningsminister (MP) Många elever undviker att gå på toaletten i skolan. Det kan handla om toaletter som inte är ordentligt städade, inte går att låsa eller på annat sätt inte gör att eleverna känner sig trygga med att använda dem. Detta är särskilt ett problem för tjejer, som alltför ofta håller sig hela skoldagar på grund av ofräscha eller lyhörda toaletter. Att eleverna håller sig under hela skoldagar kan leda till urinvägssjukdomar och förstoppning. Det har också rapporterats om våldtäkter och sexuella övergrepp som har skett på toaletter i skolor. Något som ytterligare skapar en oacceptabel otrygghet och utsatthet. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att säkerställa att skolor har fräscha toaletter där eleverna inte heller behöver oroa sig för att bli utsatta för brott?
fr · H511448 · 2017-12-08 00:00:00 — Fråga 2017/18:448 Den ökande sälpopulationen av (M) till Statsrådet (S) Sälstammen växer och ställer till allt större problem för våra fiskare. I den östgötska skärgården är antalet sälar större . gör att konkurrensen om fisken blir betydligt större, då den äter väldiga mängder fisk och ål. Den ökande sälpopulationen hotar särskilt det kustnära och småskaliga fisket. förstör sälen våra fiskares utrustning, bland annat genom att riva sönder nät, vilket gör att det på vissa ställen är i princip omöjligt att ägna sig åt nätfiske. För att värna fisket behöver sälpopulationen begränsas. Eftersom sälen inte har några naturliga fiender blir jakten ännu viktigare. Därför måste jakten på säl öka. Ytterligare en viktig aspekt av säljakten är tillvaratagandet av sälens kött, späck och skinn. Något som är viktigt ut ett hållbarhetsperspektiv. Därför är det väldigt problematiskt att regler från WTO förbjuder den svenska handeln med sälprodukter. Jag vill därför fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att möjliggöra en ökad jakt på säl och för att handel med sälprodukter ska bli tillåten?
fr · H511449 · 2017-12-08 00:00:00 — Fråga 2017/18:449 Ojämlik vård för äldre och kvinnor av (M) till Socialminister (S) Regeringens egen kommission för jämlik hälsa, och geriatriker i vården påtalar och påvisar tydligt de stora skillnader som finns rörande till exempel kvalitet och tillgänglighet i vården för äldre och allra främst äldre kvinnor. Några exempel på olika generella sätt att bemöta patienter beroende på ålder och kön är nedanstående. Äldre får inte lika ofta ta del av nya, effektivare läkemedel. Äldre nekas oftare operation, och allra tydligast gäller detta för äldre kvinnor. En studie från visar att fler äldre män än kvinnor med hjärtbesvär fick genomgå en kranskärlsoperation. Personer som är får i genomsnitt vänta längre på akuten än yngre. Vi har valt att i vårt alternativ till statsbudget prioritera de mest sjuka äldre. Det är det samlade omhändertagandet av de mest sjuka äldre som kan leda till tydliga förbättringar av äldres vård och omsorg. Vi föreslår att satsas de kommande tre åren på att stärka och prioritera den samlade vårdkedjan för de mest sjuka äldre. Det behövs mer samordning av vård och omsorg i dagens vård, som är alldeles för sjukhustung och har för svagt utvecklad nära vård. För att vården för äldre ska kunna fungera betydligt bättre krävs sammanhållna vårdkedjor, tidigt insatt proaktiv vårdplanering, mobila hemvårdsteam och ett utökat samarbete mellan landsting/regioner och kommunerna, som ansvarar för äldreomsorg och hemtjänst. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilken analys gör socialministern av att vården inte är jämlik och att främst äldre och kvinnor drabbas av detta, och vilka konkreta nya åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att stärka samlade vårdkedjor för de mest sjuka äldre?
fr · H511450 · 2017-12-08 00:00:00 — Fråga 2017/18:450 Kompetensförsörjning till Sis-hem av (M) till Statsrådet (S) Socialminister uttalade i att , Sis, utgör ett sista skyddsnät för några av samhällets mest utsatta barn och unga som far illa. Det är när inga andra åtgärder har haft tillräcklig verkan som begär att få placera en ung människa i ett Sis-hem. Det är centralt att denna verksamhet ges förutsättningar att ge rätt stöd och hjälp i rätt tid till dessa utsatta barn och unga. är en förvaltningsmyndighet för de hem som föreskrivs i dels lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, dels lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård och dels lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall. De berörda verksamheterna inom Sis är ungdomsvård, sluten ungdomsvård respektive missbruksvård. Det är oroande att uppgifter nu gör gällande att det fortsatt är mer än var tredje medarbetare på Sis-hem som är vikarie. Därtill kommer att kompetenskraven har sänkts. Detta skulle gälla . Frågan är hur utvecklingen ser ut framöver. Vad är planen för den långsiktiga kompetensförsörjningen av personal i Sis-hem? Som svar på en fråga ställd i lovade statsrådet att myndigheten skulle föra statistik över samtliga rekryteringar med eller utan stöd av undantagsregeln. Statistiken skulle sedan tillsammans med en arbetsmarknads- och rekryteringsanalys användas för en ny bedömning av myndighetens rekryteringssituation. För den personal som anställs och som inte når upp till myndighetens ordinarie kompetenskrav skulle en individuell kompetensutvecklingsplan upprättas för att de ska nå upp till kraven. Med tanke på att antalet självmordsförsök på Sis-hem tredubblats på bara är situationen djupt allvarlig och utvecklingen på väg åt fel håll. Samhället ska inte svika dessa barn och unga som far illa. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilken analys gör statsrådet av att situationen med kompetensförsörjningen till Sis-hem är så svår, och vilka konkreta nya åtgärder avser statsrådet att vidta för att skyndsamt kunna vända utvecklingen?
fr · H511451 · 2017-12-08 00:00:00 — Fråga 2017/18:451 Övergivna fordon av Boriana (M) till Miljöminister (MP) uppstår stora kostnader när bilar dumpas på allmän och privat mark. Det är givetvis inte tillåtet enligt lag att överge en bil på annans mark, och den som äger det övergivna fordonet är egentligen ansvarig för bortforslingen. Dessvärre är det få personer som tar sitt ansvar, och är det en bilmålvakt som står som ägare. Därför blir dessa övergivna fordon ofta stående . Det har varit oklarheter kring vem som ska ta kostnaden för att få bilen bortforslad från marken, och för de drabbade blir det mycket tid som måste läggas ned på att få bilen förflyttad från deras mark. Några av dem som drabbas hårt är företagare i form av skogs- och markägare, men det gör även bilverkstäder och andra aktörer. Bilen i sig kan utgöra en fara för såväl trafiken som personer. Dessutom innehåller övergivna fordon vätskor och komponenter som kan vara farliga för miljön. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Vilka åtgärder ämnar miljöministern och regeringen vidta för att stävja problemen med övergivna fordon på allmän och privat mark?
fr · H511452 · 2017-12-08 00:00:00 — Fråga 2017/18:452 Månggifte av (SD) till Statsrådet (S) I kulturer där kvinnan har en låg ställning jämfört med mannen och där äktenskapet är ett sätt för kvinnan att få en försörjning är månggifte ofta tillåtet för den man som har tillräckliga tillgångar och inkomster för att kunna försörja flera kvinnor. Alltid på männens villkor och alltid utan att kvinnorna har möjlighet att säga ja eller nej till varandra i äktenskapet. motionerade socialdemokrater i om att på olika sätt förhindra månggifte i , bland annat med motiveringen: ”Det är inte möjligt att ha olika jämställdhetssyn beroende på etnisk bakgrund.” Efter att Socialdemokraterna tog makten har regeringen i stället gjort allt den har kunnat för att skjuta frågan . är det mindre än kvar till valet, och trots det finns inga konkreta förslag mot månggifte framarbetade. På många andra områden där man kunnat misstänka att barn far illa har regeringen varit snabb att agera, vilket har varit bra. När det gäller månggifte har det dock inte funnits några konkreta förslag alls efter regeringens tillträde. Jag vill med anledning av detta fråga statsrådet :
fr · H511453 · 2017-12-11 00:00:00 — Fråga 2017/18:453 Sjukpenning för svårt sjuka av (S) till Socialminister (S) verksamhet ska vara effektiv och rättssäker samt präglas av en god service och hög tillgänglighet. Den enskilde ska få rätt ersättning och relevant stöd. Så står det i regeringens regleringsbrev till . togs den omstridda tidsgränsen för sjukskrivningar bort. Den så kallade bortre parentesen hade den borgerliga regeringen infört , och den innebar att ersättningen från drogs in efter . Det var en stor lättnad för många när den bortre parentesen i sjukförsäkringen avskaffades. Då känns det märkligt att få veta att i praktiken återinfört en ny bortre parantes i sjukförsäkringen. Tusentals sjuka människor har fått beskedet från att deras ersättning dras in och att de måste vända sig till Arbetsförmedlingen för att söka ett annat arbete. Det får katastrofala konsekvenser för individen när den sjukskrivne måste säga upp sig från sitt arbete och skriva in sig på Arbetsförmedlingen som arbetssökande. I många fall är personen svårt sjuk och kan förstås inte ta ett nytt jobb. Personen har då alltså inte längre rätt till ersättning från sjukförsäkringen eller från a-kassan. Då återstår enbart försörjningsstöd. Denna nya parentes består i praktiken av att tillämpar något som kallas "normalt förekommande arbete på arbetsmarknaden". Det innebär att rätten till sjukpenning efter dag 180 ska prövas mot arbetsförmågan gentemot ”normalt förekommande arbete”. Om den enskilde anses kunna utföra ett sådant arbete föreligger normalt ingen rätt till sjukpenning. Begreppet ”normalt förekommande arbete” återinfördes av den dåvarande regeringen efter upprepade krav från . tillämpar dock inte detta begrepp så som avsett. har i ett avgörande klarlagt att för att ett arbete ska betraktas som normalt förekommande ska det röra sig om ett vanligt arbete på arbetsmarknaden, den försäkrades arbetsförmåga ska kunna tas till vara i full eller närmast full omfattning, arbetet ska innebära krav på normal prestation och arbetet ska inte kräva någon anpassning, annat än möjligtvis i ringa omfattning. har dock underlåtit att följa Högsta förvaltningsdomstolens dom och vilja. hänvisar i stället regelmässigt till arbeten som är fysiskt lätta, icke rörliga och som inte innebär stress – i praktiken alltså jobb som inte finns. tillämpar inte den rättspraxis som slagit fast utan hittar själva på jobb som inte finns på arbetsmarknaden. Det är allvarligt att inte tillämpar fastställda domar på detta område, då man är oerhört tydlig med att de domar som avkunnats vad gäller LSS och andra domar ska tillämpas så skyndsamt som möjligt av en myndighet. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : På vilket sätt avser ministern att agera så att inte godtyckligt kan dra in sjukpenningen för svårt sjuka människor?
fr · H511454 · 2017-12-11 00:00:00 — Fråga 2017/18:454 Sandsugningen i av (S) till Miljöminister (MP) geologiska undersökning (SGU) har på regeringens uppdrag undersökt möjligheterna att sandsuga i svenska vatten och föreslår möjlig utvinning ur sandrev utanför , och samt i . Sandsugning, alltså utvinning av sand och grus under vattenytan, till havs är en rovdrift som är livsfarlig för havsmiljön. Erfarenheterna från sandsugning i är utbredda bottnar utan liv och förstörda fiskbestånd. I känsliga områden är sandsugning ett hot mot erosionsbenägen strand, mot bottenlevande flora och fauna och mot marinarkeologiska lämningar. Vårt innanhav står redan inför mycket stora utmaningar. Övergödning och utsläpp gör att vi redan ser en galopperande utveckling då det gäller andelen syrefria och döda bottenområden i . Sandsugning har varit förbjudet i . I har dock sandsugningen kunnat fortgå, och tog 13 miljöorganisationer och 14 kustkommuner initiativ till ett öppet brev till miljöministrarna i och där man krävde att skulle fredas. Med anledning av detta vill jag fråga miljöminister : Vad avser ministern att göra för att stoppa denna rovdrift, och finns det planer på att påverka de andra länderna runt att minska eller stoppa sandsugningen helt?
fr · H511455 · 2017-12-11 00:00:00 — Fråga 2017/18:455 Omfattning av av (C) till Statsrådet (S) Reformen med upp till 74 tons bruttovikt på landsvägsfordon, BK4, som fattat beslut om, har stora förutsättningar att bli miljömässigt effektiv, givet att den kommer på plats på rätt sätt. Riksdagsbeslutet innebar att det är vägens ”bärighet” som ska avgöra med vilken omfattning genomförandet sker. Frågan är nu när transportbranschen får information om hur stor del av vägnätet som görs tillgängligt för BK4-standard samt när det sker. Datumet har nämnts men inte i vilken omfattning vägnätet då tillgängliggörs. Om transportbranschen i sin helhet, det vill säga de som upphandlar och tillhandahåller transporter, ska kunna prissätta och beställa rätt fordon för respektive uppdrag är det avgörande om det är förutsättningar enligt BK1 eller BK4 som gäller. Om det är enskilda broar som utgör begränsningen för transportstråkvisa anvisningar av BK4 är det likaså viktigt att man anvisas alternativa transportstråk. Just nu verkar det trots påstötningar råda ett informationsvakuum. Min fråga till statsrådet är med anledning av detta: När, och på vilket sätt, kommer anvisningar gällande BK4-vägar i hela landet att presenteras?
fr · H511456 · 2017-12-11 00:00:00 — Fråga 2017/18:456 Oklarheter kring flygskattens implementering av (C) till Statsrådet (S) Regeringen avser att införa en nationell flygskatt . Det finns en rad frågor gällande själva implementeringen, där det råder stora oklarheter. Min fråga till statsrådet är med anledning av detta: Hur och på vilket sätt avser regeringen att flygskatten ska implementeras, och när har regeringen tänkt informera flygbranschen om detta?
fr · H511457 · 2017-12-08 00:00:00 — Fråga 2017/18:457 Säkerhetsläckan vid Transportstyrelsen av (M) till Statsminister (S) vid Transportstyrelsen har lett till att två ministrar och en statssekreterares slutat. Statsministern själv framhöll vid de presskonferenser där han berättade att ministrar respektive statssekreterare slutat att det som hänt var ett ”ytterst allvarligt hot mot rikets säkerhet”. Statsministern inrättade när han tillträdde ett särskilt säkerhetspolitiskt råd, som enligt honom själv bland annat ska diskutera frågor som rör it-säkerhet. Justitie- och inrikesminister uppgav i en interpellationsdebatt att detta säkerhetspolitiska råd haft 28 möten. Ett tjugotal av dessa hölls innan säkerhetsläckan vid Transportstyrelsen blev offentlig. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsminister följande: Har statsministern tillfälle under alla dessa tjugotalet möten med det fått någon antydan om det säkerhetshot som han själv betecknat som ytterst allvarligt för rikets säkerhet, och om inte, anser statsministern att han borde ha blivit informerad?
fr · H511458 · 2017-12-12 00:00:00 — Fråga 2017/18:458 Ökat stöd för att skydda judiska institutioner av (L) till Justitie- och inrikesminister (S) De antisemitiska attackerna har kulminerat i . Hets mot folkgrupp, våldsamma attacker mot judiska institutioner och en otrygghet som redan var stor i flera städer har ökat. En brandattack mot synagogan i . Ett brandattentat vid den judiska begravningsplatsen i ; i samma stad samlades 200 personer vid en demonstration där antisemitiska slagord skanderades, exempelvis "vi ska skjuta judarna". Den viktigaste kärnuppgiften för en demokratisk stat är att inneha våldsmonopolet, att säkra att dess medborgare kan leva tryggt i frihet och skyddas från våld. Denna mänskliga rättighet gäller också den judiska minoriteten. Staten måste ta ett större ansvar för att skydda judiska institutioner som skolor, synagogor, förskolor och församlings- och föreningslokaler. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : På vilket sätt avser ministern att öka stödet för att skydda judiska institutioner i ?
fr · H511459 · 2017-12-12 00:00:00 — Fråga 2017/18:459 Arbetsförmedlingens starta-eget-kurser av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Det är viktigt med fler växande företag i . En möjlighet för många – inte minst arbetssökande – för att kunna starta ett företag är att delta i Arbetsförmedlingens starta-eget-kurser. Jag har blivit kontaktad av flera personer som har velat delta i starta-eget-kurser liksom av utbildningsanordnare som har berättat att Arbetsförmedlingens starta-eget-kurser har varit kraftigt försenade. Det är djupt olyckligt om dessa uppgifter stämmer eftersom det kan ha gjort att personer som har tänkt att starta eget företag kanske inte längre har möjlighet att göra det. I tidigare frågor till ministern har jag konstaterat att det finns många problem när det gäller Arbetsförmedlingens utförande av sitt kärnuppdrag, nämligen att matcha arbetssökande mot relevanta arbetsgivare, men tydligen finns det även stora problem med starta-eget-kurserna. I ett svar till en utbildningsanordnare på en direkt fråga beklagar man att avtalsskrivningen har dragit ut och man anför resursbrist på upphandlingsenheten som en orsak. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Känner ministern till de stora problem som har förekommit med Arbetsförmedlingens starta-eget-kurser och i så fall, vad avser ministern att vidta för åtgärder för att komma till rätta med problematiken?