ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411833 · 2017-02-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:833 Namnändring av Försvarsmedicincentrum av (M) till Försvarsminister (S) Försvarsmedicincentrum, beläget i , bildades genom att man slog samman Flygmedicincentrum (FMC), Dyk-och Navalmedicin (DNC) samt Försvarsmaktens sjukvårdscentrum (FSC). Tanken med sammanslagningen var att samla all kompetens inom försvarsmedicin under en paraplyorganisation, och Försvarsmedicincentrum ligger inom garnison. Namnet Försvarsmedicincentrum är dock olyckligt. Det är vagt och otydligt och berättar inte om den omfattande och diversifierade verksamhet som bedrivs utanför ramen för den försvarsmedicinska delen. Ett mer passande namn, som också skulle vara mer heltäckande ur försvarssynpunkt, vore därför . Därför vill jag fråga försvarsminister : Är ministern beredd att ta initiativ till en snar namnändring av Försvarsmedicincentrum till ?
fr · H411834 · 2017-02-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:834 Polisflyget i av (M) till Statsrådet (S) Rikspolischefens senaste beslut om att införa anställningsstopp på Nationella operativa avdelningen, , innebär att Noas basering i inte kan anställa ytterligare en operatör för att möjliggöra bättre dygns- och veckotäckning. är fyra personer i operativ tjänst på Östersundsbaseringen, och man är enligt utsago i behov av fler befattningshavare. De stora avstånden i inland medför krav på att kunna transportera polis vid akuta händelser i mer otillgängliga områden. i är även ålagda att genomföra fjällräddningar, vid flertalet tillfället i helt livsavgörande situationer, för personer som har skadat sig på fjället. har tillförts nya helikoptrar med den allra modernaste tekniken, men på grund av ekonomin har de inte råd att besätta dessa optimalt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att Nationella operativa avdelningen kan utföra sina uppgifter på ett optimalt sätt?
fr · H411835 · 2017-02-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:835 Förbud att avverka skog på grund av förekomst av icke rödlistad art av (M) till Statsrådet (S) En skogsägare i skickade in en avverkningsanmälan till för att meddela att han ämnade slutavverka en del av sin skog. sa dock nej med motiveringen att lavskrikor hade setts på platsen, vilket innebär att en avverkning skulle strida mot artskyddsförordningen. Hur vanlig lavskrikan är råder det dock delade meningar om. I det aktuella området är arten enligt tillfrågade ornitologer inte vanligt förekommande, vilket den dock är längre norrut i landet. Arten är enligt underökning inte längre rödlistad. Resultatet av beslut är att skogsägaren inte får avverka skogen, som han förvaltat. Om han väljer att göra det ändå riskerar han dryga böter. Han får heller ingen ersättning för den ekonomiska skada som han lider i och med beslut. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att enskilda skogsägare inte ska bli ekonomiskt lidande när de förbjuds att avverka sin skog på grund av förekomst av växt- eller djurarter som är ovanliga i vissa områden men inte rödlistade?
fr · H411836 · 2017-02-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:836 Personrån i av (M) till Statsrådet (S) Allt fler personrån genomförs i . Enligt preliminära siffror från polisanmäldes 121 personrån i , vilket är ökning , då 106 personrån anmäldes och , då 89 anmälningar rapporterades. Detta är en oroande utveckling. Polisen uppger att minst ett nittiotal ensamkommande ungdomar i använder heroin och att dessa misstänks ligga bakom en stor del av personrånen för att de måste finansiera sitt missbruk. Personrånen utförs även av marockanska vagabonderande gatubarn. Heroin är starkt vanebildande. Heroinproblemen har i synnerhet ökat kring Resecentrum i , och ökningen har skett . Narkotika byter ägare i parkeringshus, hissar och prång. Hela rättsväsendet i drabbas av narkotikaproblemen och rånen som ungdomarna genomför. Arbetsanhopningen är mycket bekymmersam för polisen i . Dessutom innebär rånen och narkotikamissbruket att Uppsalabornas både upplevda och faktiska trygghet minskar. Jag vill därför fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att inom ramen för sitt ansvarsområde i regeringen göra för att narkotikamissbruket hos unga ensamkommande samt personrånen i ska minska och upphöra?
fr · H411837 · 2017-02-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:837 Överbeläggningar och utlokaliseringar i vården av (M) till Statsrådet (S) Under har hälsan i befolkningen som helhet förbättrats rejält. Men nya rapporter från visar på att vården måste bli bättre på flera områden. Det syns fortfarande skillnader mellan män och kvinnor, mellan grupper med olika utbildningslängd – och mellan länen i . Antalet överbeläggningar på sjukhus har blivit fler och antalet patienter som behövts flyttas på grund av platsbrist har ökat. Det är en ansträngd vårdplatssituation på landets sjukhus. Resultatet blir en ökad risk för vård av sämre kvalitet och minskad patientsäkerhet. Det råder stora skillnader mellan landstingen i fråga om antalet överbeläggningar och utlokaliseringar sett till antalet vårdplatser, och det är stora variationer mellan sjukhusen inom landstingen. I en välfungerande vårdkedja ska alla ha tillgång till den vårdnivå de har behov av och vården ska erbjudas i rätt tid. De landsting som ligger sämst till när det gäller väntetider inom den specialiserade vården är alla styrda av Socialdemokraterna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur kommer statsrådet och regeringen konkret att förebygga överbeläggningar och utlokaliseringar i syfte att öka patientsäkerheten?
fr · H411838 · 2017-02-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:838 Rättssäkerhet för arbetskraftsinvandrare av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Återigen nås vi via medierna av nyheter om rättslösheten för arbetskraftsinvandrare till . Det handlar om hederliga, hårt arbetande människor som inte har gjort något fel utan tvärtom bidrar till vårt gemensamma välstånd och som ändå riskerar att utvisas ur landet. Det senaste exemplet rör . Han är och är från . Han har en god utbildning och ett bra jobb på CE. Han betalar skatt och bidrar till välfärden. Men ändå tänker nu svenska myndigheter utvisa honom. Detta på grund av ett mindre fel eller misstag från en tidigare arbetsgivare. Ett fel eller misstag som inte själv har någon kontroll över. Bland svenska arbetsgivare säger sex av tio att man har svårt att rekrytera personal med rätt kompetens. Arbetskraftsinvandrare som är med andra ord oerhört viktiga för att svensk arbetsmarknad ska fungera. Men hur ska svenska företag våga rekrytera utländsk, behövlig arbetskraft om man inte kan lita på att de får stanna i landet? Hur ska utländsk arbetskraft som behövs i våga söka sig hit om det är så här man sedan behandlas? fattade beslut om ett tillkännagivande som kräver att regeringen ser över regelverket för att kunna trygga rättssäkerheten för de arbetskraftsinvandrare som riskerar utvisning till följd av mindre felaktigheter som någon arbetsgivare bortom deras kontroll ansvarat för. I väntan på agerande från regeringen fortsätter dock svenska myndigheter att utvisa hårt arbetande människor som behövs på den svenska arbetsmarknaden. Deras rättssäkerhet är obefintlig. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att garantera arbetskraftsinvandrares rättssäkerhet och när?
fr · H411839 · 2017-02-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:839 Sänkta krav på utsläppskontroll av bilar av (C) till Miljöminister (MP) Utsläpp från bilar har stor påverkan på vår miljö, vårt klimat och vår hälsa. Även om utvecklingen går åt rätt håll, med allt fler bilar på vägarna som drivs av förnybara bränslen, så är utsläppen fortfarande en stor utmaning. Svenskarna är väldigt miljömedvetna, och många som köper bil är angelägna om att den ska vara snäll mot miljön. Som kund har man förstås väldigt begränsade möjligheter att kontrollera om biltillverkarna håller vad de lovar. Och den som litade på bilbranschens siffror fick all anledning att tvivla , när det visade sig att några av de största märkena systematiskt manipulerat och fuskat med utsläppsdata. Därför är det bra att kontrollbesiktningen innehåller ett moment där man läser av bilens avgasreningssystem. Med hjälp av ett så kallat omborddiagnossystem, OBD, mäter man bilens utsläpp. Om utsläppen är för höga, då underkänns bilen. På det sättet får bilägaren ett objektivt kvitto på att bilen håller sig under tillåtna utsläppsnivåer. Men riskerar den funktionen att försvinna. Transportstyrelsen vill lätta på kraven och föreslår att bilen inte ska bli underkänd om inte varningslampan först tänds, helt oavsett hur mycket bilen släpper ut. I praktiken innebär det att beslutet hänger på hur varningslampan fungerar, inte på avgaserna. För att visa hur snett det förslaget skulle slå kan man titta på siffrorna från ett av de större besiktningsföretagen i . utförde företaget totalt 625 757 kontrollbesiktningar av lätta fordon med krav på OBD-kontroll. Av dessa underkändes 24 336 bilar på grund av för höga utsläpp. Men endast 5 981 stycken var underkända på grund av tänd varningslampa. Om Transportstyrelsens förslag skulle gällt hade alltså tre av fyra bilar som underkänns på grund av för höga utsläpp i stället ha godkänts – trots att man identifierat fel som ger otillåtna nivåer av utsläpp. Det finns också en uppenbar risk att förslaget underlättar fusk och manipulering av varningssystemet. Detta är givetvis helt fel väg att gå, i när de skadliga utsläppen bör motverkas och förnybara bränslen måste uppmuntras. Om förslaget går igenom blir konsekvenserna ökade miljö- och hälsoskadliga utsläpp från vägtrafiken. konstaterade att förslaget skulle innebära ”betydande försämringar av miljökontrollen och därmed försvåra arbetet med att nå miljömålet luft.” Sedan den rödgröna regeringen tillträdde har man trampat snett i de här frågorna. Man har bland annat höjt skatten på förnybart bränsle. Dessutom har man skjutit upp löftet om ett bonus–malus-system. Som om det inte räckte planerar man en kilometerskatt, som kraftigt kommer försvåra för skogsbruket att ta fram de biobränslen som behövs för att ställa om fordonsflottan. Miljöministern är ansvarigt statsråd för miljömålen. Jag vill därför fråga miljöminister : Skulle ett genomförande av Transportstyrelsens förslag enligt ministerns bedömning gå att förena med att nå miljömålet luft?
fr · H411841 · 2017-02-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:841 Stora regionala skillnader inom vården av (M) till Statsrådet (S) Risken att dö i ett flertal sjukdomar har minskat, men svensk hälso- och sjukvård är fortfarande ojämlik. En ny rapport från visar på oacceptabelt stora regionala skillnader inom vården. Tillgången till och kvaliteten på hälso- och sjukvård är fortfarande starkt kopplad till kön, bostadsort och utbildning. Väntetiderna varierar till exempel stort i landet. De landsting som ligger sämst till när det gäller väntetider inom den specialiserade vården är alla styrda av Socialdemokraterna. Det råder stora skillnader mellan landstingen i fråga om antalet överbeläggningar och utlokaliseringar sett till antalet vårdplatser, och det är stora variationer mellan sjukhusen inom landstingen. I en välfungerande vårdkedja ska alla ha tillgång till den vårdnivå de har behov av och vården ska erbjudas i rätt tid. Resultatet blir annars en ökad risk för vård av sämre kvalitet och minskad patientsäkerhet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : När kommer regeringen och statsrådet att analysera och vidta konkreta åtgärder för att komma till rätta med försämringen inom vården när det gäller de stora regionala skillnaderna?
fr · H411842 · 2017-02-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:842 ERTMS och det svenska järnvägssystemet av (C) till Statsrådet (S) ska ha en fossiloberoende fordonsflotta och vi har högt ställda krav på minskade koldioxidutsläpp. Goda och väl underbyggda ambitioner med ambitiösa mål kräver också åtgärder. Det finns en bred enighet om att framtidens transportsystem har ett behov av en väl fungerande och effektiv järnvägstrafik för både person- och godstransporter. Klimatmålen kan inte nås bara genom att förbjuda och förhindra utan vi måste skapa effektiva och moderna fossilfria transportlösningar för framtiden. tillskjuter också mer pengar till underhåll av och investeringar i järnvägar i och med infrastrukturbeslutet. Väl fungerande infrastruktur är viktigt och centralt men värdelöst utan trafik. Det behövs åtgärder för att stärka trafiken och möjliggöra mer gods- och fler personresor på järnväg, inte tvärtom. Därför ser jag med oro på införandet av det nya signalsystemet ERTMS. Inte för att systemet är fel. Det leder till minskade kostnader för för reinvesteringar i signalsystem och för underhåll av det gamla signalsystemet. Men det nya systemet innebär att man lyfter in utrustning och kostnader i tågen. Beräkningar visar till exempel att godstrafikvolymerna minskar som ett resultat av operatörernas merkostnader. Det är tvärtemot ambitioner att öka järnvägstrafiken. Dessutom är systemet ett icke färdigutvecklat signalsystem. behöver inte vara ett föregångsland när det gäller en i vissa avseenden redan föråldrad teknik utan bör avvakta tills nästa och då förhoppningsvis färdigutvecklade generation av ERTMS lanseras så att effekten blir ökad effektivitet/säkerhet och möjliggör landgränsöverskridande järnvägstrafik. Risken är annars att vi ger oss in i ett dyrt och osäkert utvecklingsarbete, utan några garantier för ett ökat transportarbete och därtill stora problem vid själva teknikskiftet. Därför har beslutat om ett tillkännagivande att införandet av järnvägens nya signalsystem ERTMS bör ta hänsyn till behovet av samordning med närliggande länder, de berörda tågoperatörernas merkostnader och järnvägens totala funktionssätt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra, med anledning av tillkännagivande, för att säkerställa att implementeringen av ERTMS i tar hänsyn till behovet av samordning med närliggande länder, de berörda tågoperatörernas merkostnader och järnvägens totala funktionssätt?
fr · H411843 · 2017-02-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:843 Tillgång till uppgifter av stor vikt för säkerhet och brottsbekämpning av (M) till Statsrådet (S) konstaterade på sin hemsida att dom om att trafikdata inte ska få sparas av teleoperatörerna får mycket allvarliga konsekvenser. Det rör sig, enligt Säkerhetspolisen, om uppgifter som är avgörande för att förebygga och avvärja attentat, men också i bevissammanhang. Säkerhetspolischefen efterlyser nu snabba åtgärder för att den nationella säkerheten ska upprätthållas. konstaterade chefsåklagare i att det är ett ”enormt slag” att förlora tillgången till trafikdata. Det här är budskap från myndighetsföreträdare, som givetvis måste tas på största allvar. Att hänvisa till att rättsläget inte är fullständigt klarlagt förrän frågan även prövats slutligt i vore att inta en mycket passiv hållning från regeringen. Detta i ett läge då dom redan har försvårat polisens arbete. Detta enligt uppgift från den polischef som intervjuats av . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder vidtar statsrådet mot bakgrund av dom?
fr · H411844 · 2017-02-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:844 De regionala etikprövningsnämnderna av (M) till Statsrådet (S) håller generellt, och ska hålla, en hög etisk nivå för forskning på och med människor och djur. Denna respekt för livet och även för avlidna är viktig för legitimiteten i svensk forskning och för de framsteg som sedermera kan göras. finns det sex stycken regionala etikprövningsnämnder som gör bedömningar av inkomna ansökningar om att få genomföra forskning på levande eller avlidna personer. Dessa finns i , , , , och . Utöver detta finns också till vilken man kan överklaga beslut från de regionala nämnderna om man anser att de är felaktiga. Risken med regionala myndigheter som ska göra samma sak är att det blir lokala avvikelser och olika förutsättningar i olika delar i landet. Till detta kommer kostnaderna för att administrera sex stycken regionala nämnder i stället för en nationell. Systemet med att ha en andra instans som hanterar överklaganden behöver inte förändras även om man samlar de första bedömningarna till en nationell nämnd. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att vidta några åtgärder för att samla de regionala etikprövningsnämnderna i en nationell nämnd i syfte att effektivisera verksamheten och få en mer enhetlig bedömning av ansökningar?
fr · H411845 · 2017-02-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:845 Utlämning av fångar till av (M) till Statsrådet (S) För sedan frågade jag utrikesministern om hon var beredd att utlämna personer till även om återinför tortyrliknande metoder vid förhör av vissa brottsmisstänkta. Jag fick ett svar av statsrådet som bland annat skrev: ”En person får inte utlämnas om det är sannolikt att personen löper allvarlig risk att utsättas för tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning i den andra staten, i enlighet med artikel 3 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, som är svensk lag.” Detta är för mig och antagligen de allra flesta en självklarhet. Följdfrågan bör då rimligtvis bli huruvida kommer att göra bedömningen att personer som utlämnas till löper risk att utsättas för behandling som strider mot svensk lag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet och att, i de fall som det finns misstanke om att så kommer att ske, säga nej till en utlämningsbegäran från med motiveringen att personen som begärs utlämnad riskerar att utsättas för tortyr?
fr · H411846 · 2017-02-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:846 Stöd till kulturarvet i av (L) till Statsrådet (MP) Under årtusenden har människor rest till den antika staden i dagens för att få förståelse för mänsklighetens gemensamma historia, och därigenom också för sin egen bakgrund och personliga identitet. Platsens fram tills sällsynt välbevarade skick vittnar om stora bevarandeinsatser. Många är de som vigt sina liv åt att vårda kulturarvet, som 1980 upptogs på . För sin ovärderliga betydelse för den västerländska civilisationen är just en särskilt viktig erövring för terrororganisationen . Sedan organisationen intog staden har man hackat, sprängt och skjutit sönder kulturarvet. Videoklipp visar hur tvåtusenåriga tempel, begravningsplatser och torn rämnar . Syriska regeringsstyrkor försöker just nu återta kontrollen över . Militär på plats har sett hur Daish transporterar dit vad man misstänker är mer sprängmedel, för att ytterligare demolera kulturarvet. expanderar Daish i det laglösa , vilket fått Internationella museirådet att larma. Också här finns unika Unescovärldsarv som riskerar att ödeläggas. tillvägagångssätt är inte förvånande. Förstörelse av kulturarv är en självklar del av varje totalitär ideologi, och inget folkmord är fullbordat utan kulturell rensning. Enligt , som har undertecknat, är förstörelse av ett folks kulturarv att anse som ett brott mot hela mänskligheten. Vi liberaler är stolta över att svenskt bistånd 2004 användes till återuppbyggnaden av den historiska bron Stari Most i bosniska , som förstördes . Daish har på samma sätt som i demolerat historiskt värdefulla platser i . Den brittiska regeringen har därför valt att stötta British Museum i uppstarten av ett program där irakiska arkeologer utbildas för att den dag freden kommer kunna vara med och rädda kulturarvet i . En särskild fond för detta syfte har också utlovats. Från liberalt håll vill vi uppmana regeringen att agera i den andan, och vi ser gärna att svenskt bistånd avsätts. Vi måste agera snabbt. Med hänvisning till det anförda vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att med biståndsmedel stödja organisationer som arbetar med att restaurera kulturarvet i ?
fr · H411847 · 2017-02-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:847 Skärpta straff för återfallsförbrytare av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Kriminaliteten och osäkerheten breder ut sig över och i . Det går inte utan att rapporter kommer in om rån, mord eller andra hemskheter. går utvecklingen åt fel håll och det är tydligt att förslag om 2 000 fler poliser med utökade resurser är nödvändigt. Utöver fler poliser krävs även en lagstiftning som konkret kan åtgärda de trygghetsutmaningar som finns i till exempel . Allt som oftast kan vi höra om till exempel återfallsförbrytare som kommer ”för lindrigt” undan och som fortsätter att begå brott. Maktlöshet och otrygghet är känslan man möter hos till exempel lokal polis, lokala företrädare, lokala näringsidkare i bland annat . I samtal med lokal polis och framkommer bekymret med att inte sällan är brottslighet koncentrerad till vissa platser och ibland även ett räkningsbart antal individer som kan pekas ut då det är de som står för skytteltrafiken in och ut ur fängelse. För att öka tryggheten och minska brottsligheten behövs det konkreta förslag för hur man ska komma till rätta med återfallsbrottslingar och yrkeskriminella. Det krävs skarpa åtgärder då det inte är rimligt att man i princip kan förutse när brott kommer ske med anledning av att en yrkeskriminell släppts ut ur fängelse. I till exempel använder vissa delstater så kallade Three strikes-lagar, det vill säga principen om tredje gången gillt. Att kraftigt skärpa straffen och åtgärderna tredje gången en person lagförs kan möjligen bidra med en lösning som minskar andelen återfallsförbrytare och yrkeskriminella samt ökar tryggheten. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : På vilket sätt avser ministern och regeringen att skärpa straffen och åtgärderna för återfallsförbrytare, och kommer ministern och regeringen att återkomma med konkreta förslag till till exempel vad gäller principen om tredje gången, för att öka tryggheten?
fr · H411850 · 2017-02-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:850 Beskattning av plastbärkassar av (V) till Miljöminister (MP) Våra hav innehåller stora mängder plastskräp som ger stora negativa effekter för organismerna i havet. Miljontals ton plastskräp hamnar i världens hav och fler än 1 miljon fåglar och 100 000 däggdjur dör till följd av skräp i haven. När en småhuvudsval hittades strandad utanför Bergen i kunde man konstatera att det i valens mage låg 30 plastpåsar och stora mängder plastskräp. Den plast som hamnar i haven kan även innehålla hormonstörande och cancerogena ämnen och därutöver kan plasten fungera som en magnet för olika kemikalier. Effekterna av stora mängder plast i havens näringskedjor riskerar att även ge negativa effekter på våra livsmedel från haven. Plast i våra hav är därmed ett av de störst växande miljöproblemen och kräver snabba åtgärder på både nationell och global nivå. Regeringen förbereder förslag om ett nationellt förbud mot mikroplaster i kosmetiska produkter och har gett i uppdrag att identifiera de viktigaste källorna till utsläpp av mikroplaster samt lämpliga åtgärder för att minska dessa. För att minska förbrukningen av plastbärkassar har regeringen beslutat att måste handeln informera om plastbärkassarnas miljöpåverkan och om fördelarna med en minskad förbrukning. anser att förslaget är alltför tandlöst och att det inte motsvarar det behov av snabba åtgärder som krävs för att minska mängden plast som belastar vår miljö. Därutöver tillverkas plastkassar ofta av fossil olja, vilket leder till ökade utsläpp som förvärrar den globala uppvärmningen. Kraftfullare åtgärder är därför även motiverade för att bidra till strävan efter nollutsläpp. Enligt vår bedömning krävs beskattning av plastbärkassar och kan även ett förbud övervägas. Beskattning av plastbärkassar har framgångsrikt införts av ett antal länder i och på minskade förbrukningen av plastpåsar med . Med anledning av det ovan nämnda vill jag fråga miljöminister : Avser ministern att verka för att får i uppdrag att föreslå lämplig beskattning av plastbärkassar?