ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H4111703 · 2017-06-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:1703 Av- och utvisningar till av (V) till Justitie- och migrationsminister (S) skriver att flyktingminister och vice flyktingminister vädjar till hela EU att stoppa av- och utvisningarna till . skickar de ett brev till alla enskilda europeiska ambassader i med en vädjan om att inte skicka människor till . Justitie- och migrationsminister kommenterade möjligheten att införa ett moratorium för utvisningar till i en intervju som publicerades i . På frågan ”Ser du skäl för ett moratorium vad gäller utvisningar till ?” svarade statsrådet följande. ”har inte hört av sig till den . Det är det jag måste gå på.” Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att ta några initiativ för att hörsamma den afghanska regeringens vädjan och stoppa av- och utvisningarna till ?
fr · H4111704 · 2017-06-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:1704 Konfiskering av syrianska egendomar i av (KD) till Utrikesminister (S) har ett stort antal syrianer flytt från på grund av etnisk och religiös diskriminering och förföljelse. Över en halv miljon syrianer har tagit sin tillflykt till och över 100 000 bor i . Deras egendom har konfiskerats av turkiska staten och kurdiska klaner. Syrianer processar juridiskt för att erkännas som rättmätiga ägare till sina hus och egendomar, utan framgång. De som kräver sin rätt blir motarbetade av den juridiska byråkratin och blir även hotade och misshandlade av kurdiska klaner. konfiskerades klostret egendom; denna egendom har varit en viktig del i syrianernas kulturella och religiösa arv . En juridisk process pågår mot turkiska staten, som vägrar att återlämna klostrets egendom trots kraftiga politiska påtryckningar från EU. har ett femtiotal kyrkor, kloster och kyrkogårdar konfiskerats av turkiska staten och överlämnats till ministeriet/myndigheten för religiösa frågor. I städerna och Midyat i sydöstra har lantmäteriet konfiskerat sådan syriansk egendom som kyrkor, kloster och begravningsplatser. Detta förklaras av staten med att städerna fått status som ”storstad”. Detta innebär att rätten till ett flertal syrianska helgedomar, som varit registrerade på ”byherren”, i stället klassas som statlig egendom enligt de turkiska reglerna. I och med konfiskeringen har syrianerna, som var i majoritet i dessa områden, förlorat nyttjanderätten till sina religiösa byggnader och begravningsplatser. De måste nu be om tillåtelse för gudstjänst, begravning och andra religiösa ceremonier. Framtiden för dessa kulturhistoriska byggnader och för den syrianska folkgruppen är osäker och risken finns att dessa kulturarv kan omvandlas till moskéer och säljas vidare som privat egendom. Syrianer räknas som en minoritet i enligt Lausannefördraget , vilket innebär att har skyldighet att respektera deras religion och kultur. Det är därför orimligt att de syrianer som bor i blir tvungna att be om tillåtelse för att nyttja sin egen egendom och berövas på sitt kulturarv och kommer ej att kunna praktiskt utöva sin religion. Det mest rimliga vore att turkiska staten återlämnar de konfiskerade egendomarna till deras rättmätiga ägare, vilket lämpligen bör vara de syrianska statligt accepterade stiftelserna i och Midyat. utrikesminister bör agera via EU, FN och bilateralt för att åstadkomma ett återlämnande av konfiskerade kyrkor, kloster och begravningsplatser till deras rättmätiga syrianska ägare. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt kommer ministern att verka för att den konfiskerade syrianska egendomen återlämnas till syrianer?
fr · H4111705 · 2017-06-30 00:00:00 — Fråga 2016/17:1705 SOS Alarms avtal med av (M) till Statsrådet (S) () och SOS Alarm håller på att förhandla fram nya avtal som ska börja gälla . Enligt det nya förslaget till avtal som har lagts fram av SOS Alarm kommer avgiften som betalas av för att få samtal vidarebefordrade till sig att höjas markant. består av 2 100 frivilliga sjöräddare och står för av på svenskt vatten. Detta är människor som ibland riskerar sina liv och sina båtar för att rädda andra. Att en myndighet som SOS Alarm väljer att höja avgiften för att vidarebefordra samtal till en frivilligorganisation som sköter mycket av statens arbete är oacceptabelt. I statsrådet svar till skriftlig fråga 2016/17:1458 skriver statsrådet att han vill invänta den pågående 112-utredningen, som slutredovisas , innan frågan om SOS Alarms avgifter till tas upp. Eftersom utredningen slutredovisas i samband med att de nya avtalen ska tecknas blir det rent tidsmässigt svårt att koordinera. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att avgifter till SOS Alarm inte ska höjas, så att organisationens sjöräddning kan fortsätta?
fr · H4111706 · 2017-06-30 00:00:00 — Fråga 2016/17:1706 Nedlagda våldtäktsanmälningar av (M) till Statsrådet (S) Enligt en artikel i lägger den svenska polismyndigheten ned i genomsnitt 13 ärenden som rör försök till våldtäkt alternativt fullbordad våldtäkt. Av artikeln framgår även att det fanns 1 701 öppna våldtäktsärenden hos , vilket är en ökning jämfört med samma tidpunkt . Statistiken visar på en fullkomligt oacceptabel situation som skickar mycket olyckliga signaler såväl till brottsoffren som till samhället – en utveckling som därför kräver omedelbara åtgärder. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att analysera bakgrunden till den stora mängden våldtäktsärenden som läggs ned samt framför allt hur andelen ska kunna minskas?
fr · H4111707 · 2017-06-30 00:00:00 — Fråga 2016/17:1707 Språkkrav på hälso- och sjukvårdspersonal av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Hälso- och sjukvården, inklusive tandvården, är generellt sett reglerade yrken, som en del av kvalitetssäkringen inom vården. ställer detta krav på att agera skyndsamt, eftersom det är denna myndighet som utfärdar legitimation inom dessa yrken. För att exempelvis en person som är utbildad läkare, sjuksköterska eller tandläkare med utländsk examen ska kunna utöva sitt yrke i krävs att personen erhållit en svensk legitimation. De övergripande krav som har för att de med utbildning genomförd utanför EU/EES ska få svensk legitimation handlar om att de ska ha kunskaper och färdigheter motsvarande de svenska kraven för legitimation, kunskaper i svenska författningar, exempelvis lagar och förordningar, samt kunskaper i svenska språket. kommer signaler om att språkkraven på exempelvis tandläkare och läkare ska skärpas ytterligare. Det finns då risk att exempelvis vårdenheter tvingas stänga. I exempelvis i har man en 18-veckorsutbildning som genomförs i egen regi med anställda språklärare. i form av arbetsgivare betalar också lön som den som söker legitimation genomför utbildningen. Det här gäller framför allt läkare och tandläkare. hårdare krav kommer att leda till att läkare och tandläkare hellre söker sig till länder, som exempelvis , som inte kommer att införa strängare språkliga krav. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : Vilken analys gör ministern och regeringen av huruvida en hårdare skärpning än i andra länder av de språkliga kraven på läkare och tandläkare i kan komma att leda till risk för att vårdenheter tvingas att stänga, och vilka nya konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att säkra kompetensförsörjningen av läkare och tandläkare i ?
frs · H4121391 · 2017-06-02 00:00:00 — Dnr U2017/02316/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2016/17:1391 av (M) Internationella studenter har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att öka möjligheterna för internationella studenter att faktiskt kunna studera i , och i så fall vilka åtgärder? Ökad internationalisering inom högre utbildning och forskning är nödvändig för att bättre ska kunna möta nationella och globala samhällsutmaningar, öka landets konkurrenskraft och stärka positionen som kunskapsnation. Universitet och högskolor behöver därför ges goda förutsättningar för att öka internationaliseringen. Där är inte minst välfungerande och tydliga regelverk en viktig fråga. Regeringen har bl.a. mot denna bakgrund tillsatt en utredning i syfte att öka internationaliseringen av svenska universitet och högskolor. En viktig del i uppdraget till utredaren är att göra en helhetsöversyn av systemet med bl.a. anmälnings- och studieavgifter, rekrytering och prövning av uppehållstillstånd. Det är viktigt att förbättra möjligheterna för internationella studenter att söka sig till . är det viktigt att inte fortsätta med snabba och ogenomtänkta åtgärder, som sedan i sin tur måste och lagas. Utredningen måste ges tillräcklig tid för att nu ta fram ett sammanhängande och välfungerande system för mottagandet av internationella studenter. En viktig del av mottagandet av tredjelandsstudenter är att processerna för prövning av uppehållstillstånd är välfungerande. I syfte att förkorta handläggningstiderna för ansökningar om uppehållstillstånd på grund av exempelvis studier har regeringen gett i uppdrag att ta fram en handlingsplan för ökad produktivitet och effektivitet. Planen redovisades för regeringen . Av planen framgår bl.a. att myndigheten tagit fram ett nytt mål för handläggningstiderna. Det mest centrala för studenter är att få sitt ärende hanterat innan terminsstart. Myndigheten har därför bestämt att det är detta mål den ska arbeta för att uppnå. En förutsättning är dock att ansökan inte inkommer senare än före kursstart. Temporära resursomfördelningar kommer att göras internt för att kunna nå målet. De åtgärder som nu vidtar är avsedda att leda till att internationella studenter i högre utsträckning under innevarande och kommande år får sitt ärende avgjort före terminsstart. Jag är också övertygad om att utredningen om en ökad internationalisering av universitet och högskolor kommer att utarbeta ett välfungerande system för mottagande av tredjelandsstudenter, så att fortsätter att utvecklas som ett attraktivt studieland och en ledande kunskapsnation.
frs · H4121404 · 2017-06-02 00:00:00 — Dnr U2017/02347/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2016/17:1404 av (KD) Fler platser för östkyrkliga studier har frågat mig om det i kommande budgetproposition kommer att möjliggöras fler platser för utbildning inom den östkyrkliga traditionen och teologin vid Teologiska högskolan . Jag delar uppfattningen att det är viktigt att det erbjuds högskole–utbildning med hög kvalitet inom områdena mänskliga rättigheter och teologi. Teologiska högskolan i kan inom ramen för sitt examens–tillstånd i teologi ge utbildningar inom området. Högskolan är en enskild utbildningsanordnare som erhåller ett statligt bidrag för utbildning i mänskliga rättigheter, demokratifrågor och teologi. Bidragets storlek uppgick för till ca . Enskilda utbildningsanordnare är också fria att ta emot medel och donationer, en möjlighet som är begränsad för statliga lärosäten. Av den forskningspolitiska propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50, bet. 2016/17:UbU12, rskr. 2016/17:208), som har beslutat, framgår att regeringen i budgetpropositionen har för avsikt att föreslå att bl.a. Teologiska högskolan i ska tilldelas resurser för forskning och utbildning på forskarnivå. Detta är en ambitions–höjning eftersom Teologiska hög–skolan inte tidigare fått statliga medel för sådan verksamhet. Regeringen avser att i budget–propositionen lämna förslag i enlighet med vad som anges i den forskningspolitiska propositionen. Regeringen har även noterat att välkomnar fler platser för utbildning inom den östkyrkliga traditionen och teologin vid Teologiska högskolan i (bet. 2016/17:UbU1). Budgetpropositionen kommer att lämnas till . I skrivande stund pågår ett beredningsarbete i Regerings–kansliet. Det är därför inte möjligt för mig att ge ytterligare besked och jag hänvisar härmed till höstens presentation av budget–propositionen .
frs · H4121405 · 2017-06-02 00:00:00 — Dnr U2017/02346/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2016/17:1405 av Per Åsling (C) lokalisering och framtida utveckling Per Åsling har frågat mig hur jag ser på lokalisering och på hur verksamheten bör vara fördelad mellan de båda campusorterna . Den svenska modellens goda möjligheter för människor att utbilda sig oavsett inkomst, bostadsort och bakgrund har historiskt lagt grunden till vårt välstånd och vår konkurrenskraft och gett människor ökad frihet. En viktig del av regeringens politik är att det ska vara möjligt att kunna studera vidare, byta karriär och bilda sig under hela livet och i hela landet. Lika tillgång till utbildning är en demokratisk rättighet. Alla ska ges lika möjligheter att gå vidare till högskoleutbildning oavsett bakgrund. Det är därför av största vikt att motverka skillnader i tillgång till utbildning mellan människor med olika bakgrund, men också att säkerställa att utbildning finns tillgänglig i hela landet, t.ex. via olika former av distansutbildning. Det är också viktigt att de resurser som ges till högskoleutbildning verkligen används i syfte att erbjuda de utbildningar som studenterna och arbetsmarknaden efterfrågar. Högskoleutbildning har funnits i då inrättades vilken sedan omvandlades till i samband med högskolereform. har det inom utbildning och forskning byggts upp ett nära samarbete med det lokala och regionala näringslivet. En bärande tanke med högskolereformen var ökad tillgänglighet och en breddad rekrytering till högre utbildning i hela landet. Den tanken kvarstår. Sedan , numera , inrättades har högskolelandskapet genomgått flera förändringar. Nuvarande styrningsprinciper infördes genom propositionerna Universitet och högskolor – frihet för kvalitet (prop. 1992/93:1) och Högre utbildning för ökad kompetens (prop. 1992/93:169). De statliga universiteten och högskolorna har långtgående möjligheter att själva bestämma hur resurser ska användas, vilket utbildningsutbud som ska finnas vid ett lärosäte och var verksamheten ska lokaliseras. Principen att statliga universitet och högskolor själva ansvarar för utbildningsutbudet, både i fråga om vilka utbildningar som ska ges och hur dessa ska utformas, har införts för att utbildningarna då har bedömts kunna nå högre kvalitet. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att göra en samlad översyn av universitetens och högskolornas styrning och resurstilldelning. I utredarens uppdrag ingår att föreslå hur ansvaret för dimensioneringen av utbildningsutbudet ska fördelas mellan regeringen och lärosätena för att säkerställa kompetensförsörjningen och andra samhällsbehov. Regeringen har ett samlat ansvar för de effekter enskilda myndighetsbeslut får för staten som helhet. Ett universitets eller en högskolas lokaliseringsort är därför en fråga, som bland annat måste utgå från nationella behov, strategier och prioriteringar. Myndigheterna har i regel själva fattat beslut om sin lokalisering, men det är viktigt att statliga universitet och högskolor för en god dialog med det omgivandet samhälle och sin uppdragsgivare, regeringen, om stora förändringar som påverkar lärosätet.
frs · H4121470 · 2017-06-14 00:00:00 — Dnr M2017/01449/Nm Svar på fråga 2016/17:1470 av (M) Vattenläckor och vattenbrist har frågat civilministern vilka åtgärder han är villig att vidta för att minska läckaget av dricksvatten i kommunerna. Frågan har överlämnats till mig. Huvudansvaret för den allmänna vattenförsörjningen ligger på kommunerna. I detta ansvar ingår även underhåll av ledningsnät och distributionsanläggningar liksom ansvaret att vidta de åtgärder som krävs för att säkra den allmänna vattenförsörjningen. Den s.k. har haft som uppgift att identifiera nuvarande och potentiella utmaningar för en säker vattenförsörjning både på kort och på lång sikt. Utredningen har överlämnat sitt slutbetänkande till regeringen. Jag kan konstatera att utredningen bl.a. föreslår en ny bestämmelse i lagen om allmänna vattentjänster som innebär att huvudmannen ska se till att det finns en plan för förnyelse och underhåll av de anläggningar som används för vattenförsörjning. Utredningens slutbetänkande har varit ute på remiss och förslagen bereds nu i .
frs · H4121480 · 2017-06-07 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1480 av (V) Omförhandling av EU:s handelsavtal med har frågat EU- och handelsministern om regeringen avser godta att förhandlar med om handelsavtal som inkluderar territorium. har vidare frågat om regeringen har begärt att kommissionen söker Polisarios tillstånd om ska inbegripas, i enlighet med avgörande. Frågan har överlämnats till mig. Regeringen godkände det förhandlingsmandat som Europeiska utrikestjänsten EEAS och kommissionen presenterat i syfte att EU och ska ingå ett tilläggsavtal till associationsavtalet som omfattar handel med territorium. I samband med att regeringen sade ja till att rådet antog förhandlingsmandatet gjorde en nationell förklaring om att ett framtida avtal måste respektera folkrätten, inklusive uttalanden i mål C-104/16 P rörande det västsahariska folkets samtycke. Förhandlingsmandatet tydliggör att ett framtida avtal ska vara i linje med domstolens dom och folkrättsliga krav. har också fått med skrivningar i mandatet om transparens och medlemsstaternas insyn i förhandlingarna mellan och , vilket ökar möjligheter att påverka förhandlingarna. Regeringens ställningstagande gäller själva förhandlingsmandatet. En förutsättning för att ska kunna ställa sig bakom ett framtida avtal mellan och är att detta respekterar folkrätten, inklusive domen från .
frs · H4121482 · 2017-06-07 00:00:00 — Dnr N2017/ 03826/MRT Svar på fråga 2016/17:1482 av (M) Nya miljözoner och dess konsekvenser för veteranbilar i tätorter har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder för att säkerställa att veteranbilscruisingen i våra städer kan fortsätta även om Transportstyrelsens förslag om nya miljözoner blir verklighet. Transportstyrelsen har på regeringens uppdrag lämnat förslag på hur dagens miljözonsbestämmelser kan utvecklas för att bättre bidra till att miljökvalitetsmålen och målen för transportpolitiken uppnås. Transportstyrelsen föreslår bland annat att dagens bestämmelser om miljözoner kompletteras med två nya miljözoner, klass 2 och klass 3. Veteranfordon föreslås få undantag från miljözonsbestämmelserna i klass 2 men inte i klass 3 för tysta och emissionsfria fordon. Det är kommunerna som föreslås få föreskriva och pröva undantag. Transportstyrelsens förslag har remitterats och bereds i . Jag vill inte föregripa denna beredning.
frs · H4121483 · 2017-06-09 00:00:00 — Dnr A2017/01174/ARM Svar på fråga 2016/17:1483 av (M) miljöpåverkan har frågat miljöministern om vilka åtgärder hon är beredd att vidta inom sitt ansvarsområde i regeringen med anledning av arbetsmarknadskonflikten i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Situationen i hamn är allvarlig och får konsekvenser på flera områden. Men det är inte regeringens sak att ta ställning för någon part i konflikten. Jag följer dock frågan nära. Det är parternas ansvar att komma överens och staten är behjälplig genom . Den svenska arbetsmarknadsmodellen bygger på att parterna reglerar villkoren på arbetsmarknaden genom överenskommelser om löne- och anställningsvillkor. En långtgående stridsåtgärdsrätt är en viktig förutsättning för att säkerställa en hög grad av kollektivavtalstäckning vilket i sin tur är nödvändigt för att den svenska modellen ska fungera. Konflikträtten ska därför vara fortsatt stark på svensk arbetsmarknad. Med det sagt utesluter jag inte att det kan behöva göras vissa ändringar i konflikträttens utformning. Att parter går till strid för att teckna kollektivavtal och reglera villkor är ett naturligt inslag i vår modell. Men i vilken utsträckning man ska få vidta stridsåtgärder i andra syften är en fråga som förtjänar att belysas. Dessutom kan arbetsgivare som har tecknat kollektivavtal och som omfattas av fredsplikt ändå drabbas av stridsåtgärder från andra arbetstagarorganisationer. Det kan finnas skäl att se över gällande regler även i detta avseende. Mot denna bakgrund avser regeringen tillsätta en utredning som ska se över reglerna för att vidta stridsåtgärder i en situation där arbetsgivaren redan är bunden av kollektivavtal eller där skälet för att vidta stridsåtgärder är något annat än att uppnå ett kollektivavtal. Rätten att vidta s.k. sympatiåtgärder, d.v.s. stridsåtgärd mot en arbetsgivare i syfte att stödja en lovlig konflikt mellan andra parter, kommer inte att omfattas av utredningsuppdraget.
frs · H4121484 · 2017-06-07 00:00:00 — Dnr Ju2017/04774/ Svar på fråga 2016/17:1484 av (L) Rättssäkerheten för asylsökande hbtq-personer har frågat mig varför regeringen i regleringsbrevet till strukit uttryckliga hänvisningar till vikten av rättssäkra handläggningar av asylansökningar från hbtq-personer. Enligt instruktion ska myndigheten ha ett förutsebart och enhetligt beslutsfattande med hög rättslig kvalitet. Det gäller för samtliga ärenden. har bland annat utbildat hbtq-specialister och utarbetat en särskild handläggningsordning för asylärenden där sexuell läggning och könsidentitet åberopas. I regleringsbrevet gavs i uppdrag att särskilt redovisa hur myndigheten säkerställt rättslig kvalitet och likformig tillämpning i dessa ärenden. För regeringen var det angeläget att ge en signal om att myndigheten ska fortsätta sitt kvalitetssäkringsarbete i hbtq-ärenden. I regleringsbrevet gav regeringen i uppdrag att ta fram en standard för handläggningsprocesser. Standarden ska ligga till grund för effektivisering av verksamheten samt för en rättssäker och likformig handläggning. Som ett led i kvalitetssäkringsarbetet genomför en uppföljning av den rättsliga kvaliteten i hbtq-ärenden. Om det visar sig att det finns behov av att stärka arbete med hbtq-frågorna är regeringen beredd att ta ytterligare initiativ för att främja detta.
frs · H4121485 · 2017-06-07 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1485 av (M) Närståendemeddelanden som bevis har frågat justitie- och migrationsminister om han och regeringen ämnar se över möjligheten att använda så kallade närståendemeddelanden som bevis i ärenden som rör hot och våld i nära relationer. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen tar arbetet mot hot och våld i nära relationer på stort allvar. För att brotten ska kunna utredas effektivt behöver de brottsbekämpande myndigheterna ha tillgång till verkningsfulla och ändamålsenliga verktyg. Beslag är ett viktigt verktyg för att säkra bevisning. Som anför kan det i vissa fall ifrågasättas om beslagsförbudsregeln i närståendefallen skyddar mer än vad som är motiverat med hänsyn till intresset av att värna förtroligheten mellan närstående. Regeringen har tillsatt en utredning som bland annat just ska analysera om förbudet mot beslag i närståendefallen bör begränsas (dir. 2016:20). Utredningen ska redovisa sitt uppdrag (, Ju 2016:08).