frs · H412697 · 2017-02-01 00:00:00 — Dnr U2017/00246/S Svar på fråga 2016/17:697 av (M) Skolinspektionens rapport om skolor i har frågat mig vad jag och regeringen avser att göra för att motverka att liknande missförhållanden som Skolinspektionen blottlagt i uppkommer på fler platser i landet. Utifrån Statens skolinspektions beslut lyfter fram att elever har fått betyg i ämnet svenska som andraspråk trots att de inte får undervisning i ämnet och att det vid vissa skolor helt saknas ett systematiskt kvalitetsarbete. Jag har härutöver noterat att flera skolor i kommun uppvisar brister i arbetet med elever i behov av extra anpassningar eller särskilt stöd. Liksom ser jag allvarligt på dessa brister. Det är bl.a. av dessa skäl som Statens skolinspektions uppdrag är centralt och viktigt. I de fall då bristerna allvarligt försvårar förutsättningarna för elever att nå målen för utbildningen ska förena ett föreläggande med vite. I ett flertal av de beslut som rör olika skolor i kommun är bristerna så pass allvarliga att därför har gjort det. kommun ska liksom alla andra skolhuvudmän rätta sig efter de beslut som fattar och följa gällande lagstiftning. Därför avser att följa upp om kommun vidtar sådana åtgärder som krävs för att komma till rätta med bristerna i de olika skolorna. Om så inte sker kan ansöka hos förvaltningsrätten om utdömande av vitet. Precis som lyfter fram är ett väl fungerande systematiskt kvalitetsarbete viktigt för skolorna. Forskning visar att framgångsrika skolor präglas av ett ständigt skolförbättrande arbete. Ett väl fungerande kvalitetsarbete ger därmed eleverna bättre förutsättningar att utvecklas genom en god utbildning i en stimulerande och trygg miljö. Det är av denna anledning som lägger kraft på att granska skolornas systematiska kvalitetsarbete i den regelbundna tillsynen. För att skapa en mer jämlik skola och höjda kunskapsresultat måste staten kunna arbeta med och ge stöd till huvudmän i skolutvecklingsuppdraget. har därför fått i uppdrag att sluta överenskommelser med huvudmän för att genomföra insatser på skolor med låga kunskapsresultat och särskilt tuffa förutsättningar. Uppdraget går under namnet ”Samverkan för bästa skola”. skickar ett underlag till med förslag på vilka skolor som bäst uppfyller kriterierna för att delta i satsningen. Därefter gör ett urval av skolor och huvudmän. , som nämner deltar i Samverkan för bästa skola med tio grundskolor och en gymnasieskola. Regeringen har härutöver gett i uppdrag att ta fram och genomföra nationella skolutvecklingsprogram. Dessa ska rikta sig till huvudmän och skolor och bestå bl.a. av generella kompetensutvecklingsinsatser för att stödja lärare och annan berörd personal i deras arbete med elever i behov av stöd i form av t.ex. extra anpassningar eller särskilt stöd. Regeringens ambition är höjda kunskapsresultat och en mer jämlik skola. Som vi sett i bl.a. kommun är det alldeles för stor skillnad mellan skolor. Därför genomför regeringen även en rad andra satsningar med syftet att skapa bättre förutsättningar för huvudmännen att kunna ta sitt ansvar. Regeringen har bl.a. satsat på stärkt fortbildning, bättre möjligheter till utveckling i skolor med störst utmaningar samt fler anställda i lågstadiet så att lärare får mer tid för sitt arbete och klasserna kan bli mindre. Vidare sker det en rad satsningar för att öka tillgången till specialpedagogisk kompetens genom bland annat fler platser till speciallärar- och specialpedagogutbildningarna, en breddning av Lärarlyftet II så att speciallärarutbildning med även andra specialiseringar än utvecklingsstörning omfattas samt förbättrade villkor för de som söker. Dessa satsningar har bidragit till att antalet sökande skjutit i höjden och fler har antagits till dessa utbildningar. För att möta det stora behovet av behöriga lärare har regeringen även beslutat om en ny statsbidragsförordning som ska ge lärare av lönen vid fortbildning som ger kunskaper inom svenska som andraspråk eller behörighet att undervisa i ämnet eller i vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi). Alla skolor ska vara bra skolor, där ingen elev hålls tillbaka eller lämnas efter. Skolväsendet har därför till uppgift att utjämna skillnader och ge alla, oavsett bakgrund, lika möjligheter att nå sin fulla potential. En jämlik kunskapsskola kommer att vara prioriterat i regeringens fortsatta arbete med skolan.