ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H4111386 · 2017-05-11 00:00:00 — Fråga 2016/17:1386 Hinder för villabebyggelse av (KD) till Statsrådet (MP) uppdaterade SCB statistiken för nyproduktion av småhus och flerbostadshus. Det mönster som varit tydligt bekräftades. Även om vi kan se en liten uppgång så klarar inte produktionen av småhus att växa i samma takt som flerbostadshus. Detta trots att flera undersökningar vittnar om att en överväldigande majoritet av bostadskonsumenter vill bo i villa och att efterfrågan är stor. Den sparsamma villaproduktionen bidrar till bostadskedjans orörlighet, vilket påverkar utnyttjandet av det befintliga bostadsbeståndet negativt. Ett hinder för tillkomsten av nya villaområden är vattentjänstlagens krav på kommuner att stå för vatten och avlopp. Vattentjänstlagens krav på att för en samlad bebyggelse med mer än 20 hus uppföra kommunala lösningar omöjliggör enskilda eller samfälleliga lösningar i enlighet med anläggningslagen och . Detta trots att det finns goda och kostnadseffektiva möjligheter till godkända vatten- och avloppslösningar utan kommunalt va. I stället innebär lagens krav enorma kostnader för kommunerna. För små kommuner innebär kraven så pass stora kostnader att de undviker att planlägga nya villaområden. Grannar till nya villaexploateringar riskerar också att beläggas med tvångsanslutning för . Regeringen har på flera sätt uppmärksammats på problemet utan att presentera en lösning. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Tänker statsrådet verka för att regeringen lämnar förslag som förändrar vattentjänstlagens roll som hinder för nybyggnation utanför tätort?
fr · H4111387 · 2017-05-11 00:00:00 — Fråga 2016/17:1387 Kriminalvårdens transporter av frihetsberövade av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) behandlade justitieutskottet och propositionen Transporter av frihetsberövade (prop. 2016/17:57) som syftade till att Kriminalvården skulle överta ansvaret för transporter av frihetsberövade från polisen. Propositionen föranleddes av tillkännagivande , där regeringen uppmanades att renodla polisens arbetsuppgifter. Det har framkommit att Kriminalvården saknar resurser för att genomföra dessa transporter. Enligt polisen innebär detta att man kan tvingas släppa personer fria som har dömts för brott och ska avvisas. Enligt uppgifter från Kriminalvården är denna resursbrist ingen nyhet utan är något som har förts fram . Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta framöver för att säkerställa att Kriminalvården kan genomföra transporterna?
fr · H4111388 · 2017-05-11 00:00:00 — Fråga 2016/17:1388 Slopandet av id-kontrollerna av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Jag ställde en muntlig fråga till ministern . Min fråga handlade om huruvida ministern var beredd att hjälpa kommunerna om slopandet av id-kontrollerna skulle medföra ett ökat antal asylsökande. Bakgrunden till min fråga var att landets länsstyrelser slog larm om att ett stort antal kommuner går på knäna till följd av rekordstora flyktingmottande under framför allt 2015 då det kom hela 163 000 asylsökande. stänger ett stort antal av sina boenden och därmed flyttas problemet att få fram bostäder från staten () till kommunerna. Det saknas inte bara bostäder och skollokaler med mera – det saknas även personal inom skolan och med mera. Svaret jag fick på frågestunden var att vi inte ska tillbaka till situationen 2015, men att i och med att anvisningslagen började att gälla (som innebär att alla kommuner tvingas ta emot ett visst anvisat antal nyanlända) så kommer kommunerna att klara att ta emot och ordna bostäder till alla nyanlända. Jag delar inte ministerns åsikt i detta. Svårigheterna är många i arbetet med att få fram nya bostäder, inte minst beroende på att detaljplaner allt som oftast överklagas, det vill säga att byggprocessen tar mycket . Men detta tar inte någon hänsyn till vid sina anvisningar av nyanlända till kommunerna. Jag fick inte heller svar på min fråga om regeringen skulle vara beredd att ge mer resurser till kommunerna om det visar sig att antalet asylsökande ökar. Jag vill därför fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta med anledning av kommunernas svårigheter att ordna bostäder åt de flyktingar som anvisar, och är ministern beredd att verka för att öka stödet till kommunerna om antalet asylsökande åter skulle öka efter slopandet av id-kontrollerna?
fr · H4111389 · 2017-05-11 00:00:00 — Fråga 2016/17:1389 Operatörernas ansvar när det gäller kollektivtrafik av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) Regeringen har som målsättning att öka resandet med kollektivtrafik. Ett led i detta var beslutet om ett nytt regelverk för kollektivtrafikresenärer som trädde i kraft . Tanken med det nya regelverket var att stärka resenärernas rättigheter; detta som en viktig del i att öka attraktiviteten för kollektivtrafiken. Ett ökat resande med kollektivtrafik är inte minst en viktig komponent för att minska transportsektorns klimatpåverkan. En del i nya regelverket rör buss- och tågresor för linjer som är kortare än . Där stipuleras trafikföretagen att ersätta resenärerna för kostnader att komma fram om operatören av en eller annan anledning misslyckas med att genomföra den resa som resenärerna har betalat för. Resenärerna ersätts för de kostnader de har att komma till sin slutdestination inom ramen för vad som stipuleras i lagen. Men det behöver förtydligas att detta inte fråntar operatörernas ansvar att tillse att deras kunder kommer fram till slutstationen. Om en större buss eller ett tåg är tvunget att avbryta resan kan ett stort antal personer bli strandade. På mindre orter kan det vara helt omöjligt för den enskilde resenären att uppbåda ersättningstrafik. Operatörens ansvar har inte minskat med anledning av att har anammat vad gäller resenärernas rättigheter. Svensk Kollektivtrafik har i nyhetsbrev visat att de tolkat lagen så att operatörerna inte längre behöver ansvara för att resenärerna kommer vidare vid trafikstörningar. Utan att de själva ska ansvara för att åberopa taxi eller privatbil. Detta kan te sig omöjligt på orter där taxiverksamheten inte är så frekvent. Och kommer i så fall definitivt inte att gynna att fler reser kollektivt. Enligt min mening måste det även med det nya regelverket vara operatörernas ansvar att se till att resenärerna kommer fram till slutstationen för sin resa. Om detta är oklart så kan lagstiftningen behöva förtydligas. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Är ministern beredd att ta något lagstiftningsinitiativ eller vidta någon annan generell åtgärd för att klargöra frågan om operatörernas ansvar enligt ovan?
fr · H4111390 · 2017-05-11 00:00:00 — Fråga 2016/17:1390 Moms för bilpool av (M) till Finansminister (S) Bildelning blir alltmer populärt, vilket är positivt från såväl en ekonomisk som en miljömässig utgångspunkt. En bilpool kan ersätta upp till 15 vanliga bilar. Det minskar både trängsel och utsläpp. Tyvärr har politiken inte gjort tillräckligt för att främja bildelandet. Ännu finns det ingen juridisk definition av bilpool, vilket omöjliggör för kommuner att exempelvis avsätta gatumark för bilpoolsbilar. Bilpooler är dessutom ålagda en högre momssats än övrig personbefordran. Skillnaden i momssatser hämmar naturligtvis bilpoolens konkurrenskraft gentemot övriga transportslag. Politiken bör se över möjligheterna att sänka momssatsen för bilpooler, då ett ökat bildelande är eftersträvansvärt. där ökad mobilitet måste kunna kombineras med minskade utsläpp och ett effektivt resursutnyttjande är bilpooler en viktig pusselbit. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister följande: Är det finansministerns uppfattning att en sänkning av momsen för bilpooler är förenlig med mervärdesskattedirektivet, och är det en åtgärd som finansministern överväger för att öka bildelandet i ?
fr · H4111391 · 2017-05-11 00:00:00 — Fråga 2016/17:1391 Internationella studenter av (M) till Statsrådet (S) fick högskolan i betala tillbaka studieavgiften för runt hundra utländska studenter. Skälet var att inte hade hunnit hantera deras ansökningar och kunnat utfärda visum för studier. har i en plan () redovisat hur de ska kunna korta handläggningstiderna för internationella sökande till landets lärosäten. Handlingsplanen visar bland annat att myndigheten har som ambition att ansökningar som har inkommit –juli ska vara beslutade senast , och att de med ärenden som rör vårterminen och som har inkommit –december ska ha fått sina besked om uppehållstillstånd senast . Problemet för internationella sökande är dock att de för att kunna registrera sig till den önskade utbildningen förutom att ha betalat studieavgiften också måste ha fått sitt uppehållstillstånd beviljat. Om vederbörande inte får det förrän terminen startar eller har startat innebär det att denne inte ges en chans att vare sig planera, ordna resa och boende eller andra praktikaliteter för sin studenttid. Av handlingsplanen framgår dessutom att ansökningar om uppehållstillstånd som har lämnats in vid utlandsmyndigheter inte omfattas av denna ambition. Frågan är om statsrådet är nöjd med den ambitionsnivå som har presenterat, och jag vill därför fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att öka möjligheterna för internationella studenter att faktiskt kunna studera i , och i så fall vilka åtgärder?
fr · H4111392 · 2017-05-11 00:00:00 — Fråga 2016/17:1392 Kontinuitet i sjukvården av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Patienter som behöver kontinuitet vid sitt sjuk- och hälsobesök ska stå i fokus när politiken målstyr verksamheterna. har blivit ett land där stafettläkare är en etablerad anställningsform och där verksamheter betalar dyrt för att få tillgång till den personal som de behöver. Runt om i vårt land kan en stafettläkare arbeta år och få en tjänst med högre lön som denne också förhandlat bort det viktiga arbetet med den administration som behövs för att verksamheter ska fungera och vara till nytta för medborgarna. har ett inbyggt fel i sjukvårdssystemet när fokus på att skapa kontinuitet för patienter i vården sätts åt sidan och man i stället belönar ett system där läkarna rör sig över landet. När det bästa för en patient är att ha en fast läkarkontakt och ett team kring sig så måste detta också vara målsättningen för att öka kvaliteten i vården. Vi behöver ha ett skyddsnät som bygger på det vi ska åstadkomma för våra samhällsmedborgare. Det är oacceptabelt att människor som behöver sjukvård hamnar i kläm när verksamheten som ska vara ett stöd och ge hjälp har andra prioriteringar i fokus. Mot bakgrund av detta vill jag fråga socialförsäkringsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder med anledning av det som framförts, och i så fall vilka?
fr · H4111393 · 2017-05-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:1393 Arbetslösheten bland nyanlända av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Många har gjort mycket för att ta emot och integrera nyanlända in i samhället, men trots detta ökar utanförskapet i . är en av de städer som gjort mycket, men av de nyanlända är arbetslösa där. har 622 nyanlända flyttat till , trots att ett så kallat ”nollavtal” har upprättats. riskerar hela 1 miljon människor att vara i utanförskap i . Det är en utveckling som är oacceptabel. Det krävs konkreta åtgärder som effektiviserar integrationen av nyanlända i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister följande: Avser regeringen och ministern att vidta ytterligare åtgärder för att fler jobb ska skapas och för att förbättra integrationen av de nyanlända?
fr · H4111394 · 2017-05-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:1394 Bankers huvudkontor i av (M) till Finansminister (S) Finansminister har tidigare uttalat sig positivt om att Nordea överväger att flytta sitt huvudkontor bort från . Mätt i börsvärde ligger Nordea i den översta toppen bland bankerna i . Banken är omtyckt och har därför ca 11 miljoner kunder och 31 000 anställda. Nordea är en viktig aktör som bidrar både till välfärden och till välbehövlig konkurrens inom bankvärlden. Banker är och kommer fortsatt att vara väsentliga för att näringslivet och privatpersoner ska kunna finansiera drömmar samt för samhällelig utveckling. I tider av förhandlingar mellan och om brexit kan vi se hur finansbolag väljer att lämna för att etablera sig i andra länder. Det vore önskvärt om dessa finansbolag söker sig till . Förutom att skapa jobb och bidra till starkare konkurrens skulle dessa bolag kunna stärka vår välfärd. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister följande: Avser finansministern att vidta några åtgärder för att säkerställa att banker och finansbolag behåller sina huvudkontor i , och i så fall vilka åtgärder?
fr · H4111395 · 2017-05-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:1395 Växande vårdköer av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Ingen blir frisk av att stå i vårdkö. Över 100 000 människor i väntar i vårdköer. När regeringen avskaffade Alliansens kömiljard ökade vårdköerna kraftigt. var vårdköerna halverade gällande till exempel operationer inom specialistvården. När vänsterregeringen därefter tog över var en av deras allra första åtgärder att avskaffa Alliansens kömiljard, som var en prestationsbunden resultatinriktad åtgärd för att minska väntetiderna i vården. Den behövdes inte, ansåg regeringen. Regeringen tog bort de redskap som fanns för att korta väntetider. ser vi resultaten där vårdköerna växer sig allt längre. Enligt aktuella sammanställningar av vårdköerna är det till exempel över 122 000 personer som väntar i operationsköer. Av dessa får var fjärde patient vänta på operation (vårdgarantin). Det är en dubbelt så hög andel som . aviserar regeringen en så kallad patientmiljard. Socialdemokraterna har ännu inte förtydligat hur förslaget är tänkt att se ut, som köerna kommer att växa betydligt mycket mer om Löfven med sina rödgröna vänner fattar beslut om att stoppa de välbehövda privata och fungerande alternativen inom vården. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att löftet om snabbare vård ska bli verklighet, och på vilket sätt kommer dessa åtgärder att vara mer effektiva än den borttagna "kömiljarden"?
fr · H4111396 · 2017-05-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:1396 Krafttag mot plast i hav av (L) till Miljöminister (MP) Nedskräpningen av våra hav är ett av vår tids största miljöproblem. Haven håller på att förvandlas till stora soptippar. Skräpet vållar stor skada på fåglar, fiskar och däggdjur. Plast bryts ned till mikroplast, som tar sig in i näringskedjan och skadar människor, djur och natur. Den svenska havskusten måste återkommande städas från plast, och Liberalerna avsätter därför för städning av stränder. Dessutom vill vi styra konsumtionen mot mer återvinning och förnybara råvaror och föreslår en plastpåseavgift om totalt per plastbärkasse. Genom att göra det dyrare att köpa bärkassar av fossilplast hoppas vi minska användningen av plastbärkassar. Min fråga till miljöminister är: Kommer ministern och regeringen, i linje med Liberalernas förslag, att vidta konkreta åtgärder och avsätta resurser för att ta krafttag mot plast i haven och på stränderna?
fr · H4111397 · 2017-05-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:1397 Information om friskolor av Boriana (M) till Utbildningsminister (MP) Två av tre kommuner har en fristående grundskola, och fristående förskola finns i åtta av tio kommuner. Siffrorna visar tydligt att friskolor är populära hos elever och föräldrar, men inställningen till friskolor varierar från kommun till kommun. Enligt skollagen ska alla kommuner informera vårdnadshavare och elever om utbildning i förskolor, förskoleklasser, grundskolor, grundsärskolor, fritidshem, gymnasieskolor och gymnasiesärskolor och om sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. och som erbjuds i eller av kommunen. Det innebär att kommunen måste informera om alla utbildningar, även de som erbjuds av friskolor. Tyvärr finns det kommuner som tummar på reglerna. har fått signaler av sina medlemmar att det finns kommuner som informerar vårdnadshavare om de utbildningar som erbjuds i kommunens regi, men att de utbildningar som erbjuds av friskolor utelämnas i den informationen. Det är ett ideologiskt ställningstagande från kommunerna som inte är acceptabelt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att alla landets kommuner ska följa lagen när det gäller skyldigheten att informera vårdnadshavare om de utbildningar som erbjuds i kommunen?
fr · H4111398 · 2017-05-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:1398 Kostnadsökningar för kommuner av Boriana (M) till Finansminister (S) kommuner står inför betydande utmaningar. Den demografiska utvecklingen, med ett ökande antal barn och äldre, innebär att behovet av kommunsektorns verksamheter ökar betydligt snabbare än vad skatteunderlaget gör. Allt färre ska försörja allt fler. Om inga förändringar eller effektiviseringar görs bedöms gapet mellan intäkter och befolkningens behov av välfärdstjänster vara . beräknas även behovet av investeringar öka kraftigt. Nya skolor, äldreboenden och idrottsanläggningar behöver planeras och byggas. Dessutom är behovet av nya bostäder skriande. Det är en utveckling som inte är långsiktigt hållbar om kommunerna ska klara av framtida nödvändiga investeringar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att kommande kostnadsökningar inte ska påverka landets kommuners förmåga att upprätthålla en hög nivå av välfärd?
fr · H4111399 · 2017-05-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:1399 Rymningar från förvar av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Efter en granskning gjord av visar det sig att 257 personer har rymt från fem stängda förvar i landet . Rymningarna har skett på olika sätt, men det finns fall då de har innefattat hot eller våldsamheter, och i vissa fall har tillhyggen som yxor, kofotar och sågblad använts. främsta uppdrag på detta område är att hålla dem som satts i förvar inlåsta för att man ska kunna verkställa utvisningsbeslut. Det är alltså ett åtagande som myndigheten inte klarar av. Med anledning av att regeringen även tidigare ställts till svars från om vad den gör för att förhindra att personer med av- eller utvisningsbeslut avviker önskas justitie- och migrationsminister svara på följande fråga: Vad gör ministern och regeringen för att rymningar från den här typen av anläggningar framöver inte ska ske?
fr · H4111400 · 2017-05-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:1400 Hemlösa barn i av (M) till Statsrådet (S) slår fast i en rapport att minst 5 390 barn är hemlösa, bara i landets större kommuner. Enkätundersökningen vände sig till kommuner med över 60 000 invånare. Av 37 tillfrågade kommuner svarade 25. Kommunerna uppger själva att det är svårt att beräkna antalet hemlösa barn och att mörkertalet antagligen är stort. Ingen vet hur många de utsatta barnen är. Störst risk att hamna i hemlöshet löper barn med ensamstående föräldrar och barn till utlandsfödda. Den enorma oro och osäkerhet det innebär att inte ha något hem spiller över på barnen, som inte får tillgång till en trygg uppväxt, vilket alla barn i ska ha rätt till. De hemlösa barnen får bära bördan av brister i politiken, vilket är fullständigt oacceptabelt. Enligt bor en del barn i tillfälliga boenden såsom hotelljourer, campingar och vandrarhem. Andra bor på soffan hos släktingar och vänner. Men det finns alltså ingen statistik över hur många hemlösa barn vi har i . Så kan vi inte ha det. Det måste tas fram en samlad statistik och en analys på området. Det krävs också en kraftfull strategi för att bryta den negativa utvecklingen. Det är ovärdigt att barn i landet saknar ett hem och möjlighet till en trygg uppväxt. Det är ett stort svek mot en mycket utsatt grupp barn. Det måste vidtas åtgärder . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilken konkret analys och strategi kommer statsrådet och regeringen att ta fram för att bryta den negativa utvecklingen med hemlösa barn i ?
fr · H4111401 · 2017-05-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:1401 Veterandagen som allmän flaggdag av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har deltagit i internationella fredsinsatser världen över, under mycket svåra förhållanden. Svenska veteraner från såväl militära som civila myndigheter i förtjänar både beslutsfattarnas och befolkningens respekt och stöd. Att högtidlighålla den svenska veterandagen som allmän flaggdag ger möjlighet för de svenskar som inte kan delta vid de officiella statsceremonierna att privat kunna visa sin uppskattning för veteraner. Det skulle öka kunskapen hos befolkningen om veteranernas viktiga insatser i stort, utgöra ett erkännande för veteranerna att deras insatser är uppmärksammade och uppskattade samt vara en påminnelse till oss alla om vikten av att veteranerna hedras. På en skriftlig fråga (2016/17:325) från undertecknad om vilka initiativ justitie- och migrationsministern ämnade ta för att göra veterandagen till allmän flaggdag svarade ministern att han inte var beredd att göra några sådana. Det har dock gjort i hans ställe. En moderat kommittémotion i betänkande 2016/17:KU29 Allmänna helgdagar fick efter omröstning i kammare stöd från en klar majoritet av partier, och ett tillkännagivande har riktats till regeringen om att inrätta som allmän flaggdag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur och när avser ministern att vidta åtgärder för att fullfölja beslut att göra veterandagen till allmän flaggdag?
fr · H4111402 · 2017-05-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:1402 Skäl till avgång av (M) till Utrikesminister (S) I en intervju med i kan man läsa att den tidigare svenske honorärkonsuln i petades mot sin vilja från sitt uppdrag som honorärkonsul. Den uppgiften går helt emot informationen som lämnade till Ekot i veckan innan, . Då uppgavs det att själv valt att bli entledigad. Enligt fick aldrig möjlighet att lägga fram sin ståndpunkt till regeringen. Jag har inte någon uppfattning om huruvida det var rätt eller fel av regeringen och att agera i sakfrågan, men det är viktigt att allmänheten alltid kan lita på att den information som regeringen och statsråden lämnar till allmänheten är korrekt och saklig. Med anledning av ovanstående är min fråga till utrikesminister : Vad var skälet till honorärkonsul avgång?
fr · H4111403 · 2017-05-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:1403 Företagskapningar av Boriana (M) till Närings- och innovationsminister (S) Ett antal fall av företagskapningar, och försök till kapningar, har uppmärksammats . För att visa hur enkelt det är att ta kontrollen över ett företag kapade två skånska journalister ett litet företag och publicerade sedan en artikel om hur de gått till väga. Tilläggas bör att journalisterna inte fullföljde kapningen fullt ut. Syftet var att visa på de kryphål som finns i dagens system. Genom att anmäla ändringar i styrelsen till och därefter registrera obehöriga personer till nyckelposter ges bedragaren full kontroll över företaget och dess ekonomi. Sedan är det fritt fram för bedragaren att köpa varor och tjänster eller teckna avtal i det kapade företagets namn. Det här är en allvarlig brist i säkerheten för företagare. Lagstiftningen och regelverket har bevisligen inte hängt med i utvecklingen, och vi måste därför göra det säkrare att vara företagare. Det ska inte vara möjligt att göra ändringar i ett företags styrelse utan att vara behörig och utan att på ett tillfredsställande och rättssäkert sätt identifiera sig som behörig. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förhindra att obehöriga personer genom falska anmälningar om ändringar i styrelser tar över företag?