frs · H412710 · 2017-02-01 00:00:00 — Dnr U2017/00284/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2016/17:710 av (M) EB- och IB-elevernas betyg har frågat mig om det är mitt ställningstagande att ändringarna i regelverket har gjorts med tillräcklig framförhållning och ”” på det sätt som förordas i såväl underlag från Universitets- och högskolerådet (UHR) som i i frågan refererade beslut. Jag vill inledningsvis betona att jag står fast vid de svar som jag har gett när det gäller UHR:s beslut om ändrad värdering av utländska betyg. Beslutet innebär visserligen att färre sökande med betyg från t.ex. IB-utbildning än tidigare kommer att få det högsta möjliga meritvärdet när betyget har omräknats, men det kommer inte relativt sett att bli svårare att antas till populära högskoleutbildningar. Den grupp som sökande med utländska betyg i första hand kommer att konkurrera med platserna om är elever som gått i den nya gymnasieskolan. Eftersom även dessa elever har fått betydligt svårare än tidigare att få högsta möjliga meritvärde kommer de meritvärden som krävs för att antas till populära högskoleutbildningar sannolikt att minska. Eftersom den ändrade meritvärderingen alltså inte påverkar IB-elevernas möjlighet att komma in på högskolan i förhållande till andra grupper vill jag också betona att jag inte håller med när hon beskriver UHR:s beslut som betungande. När det gäller själva sakfrågan håller jag däremot med om att förändringar i regelverket för tillträde till högskolan så långt det är möjligt ska beslutas i sådan tid att sökande som påverkas har möjlighet att anpassa eventuella studieval utifrån förändringarna. Jag kan konstatera att UHR informerade berörda organisationer om att meritvärderingen av utländska gymnasiebetyg skulle komma att justeras . Det har alltså funnits information om att en förändring skulle komma att ske. Dock vill jag framhålla att det inte har varit möjligt för UHR att fatta beslut eller informera om detaljerna i kommande förändringar än vad som har skett. Den nu beslutade värderingen görs i förhållande till betygssättningen i den nya gymnasieskolan och det har varit nödvändigt för UHR att invänta statistik om hur betygen har fördelats. I och med att tre årskullar har fullföljt den nya gymnasieskolan finns nu ett tillförlitligt statistiskt underlag att basera värderingen av de utländska betygen på. Jag vill betona att UHR har ett uppdrag att följa och analysera antagningsstatistik efter varje genomförd antagningsomgång. UHR följer också upp och har en dialog med regeringen om vilka konsekvenser justeringar i regelverket får. God framförhållning i beslut som kan ha påverkan på enskilda personers studieval ska alltid eftersträvas. Det finns dock inget i UHR:s agerande när det gäller värdering av utländska betyg som ger mig skäl att ifrågasätta myndighetens sätt att genomföra sitt uppdrag. Jag vill återigen betona att den justering som UHR har beslutat om inte innebär att det blir svårare för sökande med IB-betyg att komma in på populära högskoleutbildningar i . Utan förändringen hade konsekvensen blivit att de elever som gått i den svenska gymnasieskolan skulle få svårt att konkurrera om platserna på populära högskoleutbildningar.