ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H4121705 · 2017-07-20 00:00:00 — Dnr Ju2017/05877/ Svar på fråga 2016/17:1705 av (M) SOS Alarms avtal med har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att avgifter till SOS Alarm inte ska höjas, så att organisationens sjöräddning kan fortsätta. SOS Alarm ska enligt alarmeringsavtalet mellan staten och bolaget säkerställa en effektiv alarmeringstjänst och skapa möjlighet att tillkalla eller komma i förbindelse med hjälporganen dvs. polis, statlig och samt ambulanssjukvård. SOS Alarm ska erbjuda alla hjälporgan möjlighet att avtala om utalarmering av hjälpresurser. finns det sådana avtal med nästan samtliga kommuner och landsting. Därutöver har SOS Alarm ingått avtal med andra relevanta aktörer på räddningstjänstområdet, däribland . När utalarmeras av SOS Alarm vid 112-anrop kan det handla om antingen att bistå i den statliga eller att bistå en kommun i den kommunala räddningstjänsten eller ett landsting med sjöburen ambulanstransport. bidrar med värdefulla insatser inom dessa verksamheter. Villkoren för olika hjälpaktörers anslutning till 112-tjänsten och eventuella andra tjänster bygger på vad berörda avtalsparter kommer överens om. SOS Alarm informerade i ett pressmeddelande att bolaget är överens med om att det nuvarande avtalet mellan dem ska gälla året ut med oförändrade villkor i avvaktan på 112-utredningens kommande förslag till en bättre samordnad nationell alarmeringstjänst och hur den ska finansieras. Innan 112-utredningen har redovisat sitt uppdrag är det inte heller lämpligt att regeringen tar initiativ till förändringar av nuvarande ordning på området.
frs · H4121706 · 2017-07-20 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1706 av (M) Nedlagda våldtäktsanmälningar har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att analysera bakgrunden till den stora mängden våldtäktsärenden som läggs ned samt, framför allt, hur andelen ska kunna minskas. Förutsättningarna för lagföring varierar mellan olika typer av brott. Sexualbrott hör till den typ av brott som kan vara särskilt svåra att utreda och klara upp. har i en rapport till regeringen dessutom pekat på att förutsättningarna för att klara upp våldtäkter har försämrats . Det beror dels på att definitionen av våldtäkt utvidgades , dels på att en större andel av våldtäkterna inte anmäls i direkt anslutning till händelsen. Inte desto mindre är det viktigt att rättsväsendet gör sitt yttersta för att utreda anmälda våldtäkter och andra sexualbrott. hade i uppdrag att bland annat granska rättsväsendets hantering av sexualbrott och analysera orsakerna till att så få våldtäktsanmälningar leder till åtal och fällande dom. Utredningen bedömde att det fanns problem i hantering av utredningar om sexualbrott. konstaterade man att flera av problemen redan hade identifierats av myndigheten, som också hade fattat beslut om vissa åtgärder. Kommitténs betänkande bereds nu i och en lagrådsremiss planeras . Genom uppdrag i regleringsbrev följer regeringen hur myndighetens arbete med att utveckla arbetsmetoderna vid utredning av våldtäkt och andra sexualbrott fortgår. Det pågående utvecklingsarbetet inom inbegriper bland annat att i samverkan med andra myndigheter ta fram nationella riktlinjer för hur spårsäkringssatser ska hanteras genom rättskedjan. Myndigheten arbetar också med att förbättra bemötandet av våldtäktsutsatta och bli bättre på att nå unga sexualbrottsoffer. Därtill pågår en revidering av polisens metodstöd vid grova våldsbrott (PUG), vilket kommer att innebära att våldtäkt blir ett av de brott där PUG ska tillämpas. har vidare regeringens uppdrag att identifiera och genomföra åtgärder för att förstärka och utveckla förmågan att upptäcka, utreda, förhindra och förebygga sexualbrott mot barn. Uppdraget ska redovisas . Regeringen arbetar således både med att se över sexualbrottslagstiftningen och med att säkerställa att det bedrivs ett aktivt utvecklingsarbete vid myndigheterna för att öka lagföringen. Därutöver behöver ett utökat antal anställda. Regeringen avser att återkomma till den frågan i budgetpropositionen .
frs · H4121707 · 2017-07-19 00:00:00 — Dnr S2017/03932/FS Svar på fråga 2016/17:1707 av (M) Språkkrav på hälso- och sjukvården har frågat mig vilken analys jag och regeringen gör av huruvida en hårdare skärpning än i andra länder av de språkliga kraven på läkare och tandläkare i kan komma att leda till risk för att vårdenheter tvingas stänga, och vilka nya konkreta åtgärder jag avser att vidta för att säkra kompetensförsörjningen av läkare och tandläkare i . I det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet tydliggjordes möjligheten för medlemsstaterna att ställa krav på kunskaper i svenska språket hos hälso- och sjukvårdspersonal som är utbildade inom EU/EES och som ansöker om legitimation i . har gjort bedömningen att det är viktigt ur ett patientsäkerhetsperspektiv att det ställs krav på språkkunskaper i svenska, danska eller norska språket. Kravet på språkkunskaper framgår av föreskrifter om erkännande av yrkeskvalifikationer inom hälso- och sjukvården, som trädde i kraft . Medarbetarna är vårdens viktigaste resurs och att ha en fungerande kompetensförsörjning är en förutsättning för en fungerande vård som ges efter behov. Jag går nedan igenom en del av de åtgärder som regeringen vidtagit för att förbättra kompetensförsörjningen i vården. Regeringen har kraftigt stärkt resurser för validering av utländska hälso- och sjukvårdsutbildningar för att de som kommer till med värdefull kompetens från vården i andra länder snabbare ska kunna börja arbeta och bidra i den svenska vården. tillfördes för att effektivisera valideringsprocessen och har tillförts ytterligare . Regeringen avser även att avsätta för detta ändamål. Enligt nya uppgifter från handlägger myndigheten just nu ärenden som inkom , vilket innebär att myndigheten klarar målet från att ansökan inkommer till att handläggningen påbörjas. Detta kan jämföras med , när det gick 16 månader från det att ansökan inkom till att handläggning påbörjades. Regeringen avsätter även , den så kallade professionsmiljarden, för att stärka och stimulera landstingens arbete med kompetensförsörjningsfrågor. Vidare kommer regeringen föreslå att ytterligare tillförs för att stärka arbetsvillkor och utvecklade arbetssätt. Därutöver har regeringen gett ett flertal uppdrag till statliga myndigheter relaterat till kompetensförsörjningsfrågor. Regeringen har också höjt de generella statsbidragen för landstingen, sammantaget med miljardbelopp . Detta innebär ökade resurser för att exempelvis hantera kompetensförsörjningsfrågor. Regeringen satsar även på en utbyggnad av utbildningar inom bristyrken för att kunna möta arbetsmarknadens och vårdens behov, vilket bl.a. innefattar sjuksköterskor, specialistsjuksköterskor och barnmorskor.
frs · H4121708 · 2017-07-20 00:00:00 — Dnr Ju2017/05914/ Svar på fråga 2016/17:1708 av (M) Åtgärder mot drunkningsolyckor har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att antalet drunkningsolyckor åter ska minska. är i flera avseenden ett av världens säkraste länder. Det finns en hel del utmaningar i arbetet med skydd mot olyckor. Det är därför angeläget att kommuner, statliga myndigheter och andra ansvariga samhällsaktörer kontinuerligt identifierar olycksrisker och vidtar nödvändiga åtgärder för en ökad trygghet och säkerhet. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap arbetar aktivt med stöd till kommuner, statliga myndigheter, frivilligorganisationer och allmänhet för att minska antalet drunkningar och drunkningstillbud. Myndigheten har också möjlighet att bevilja uppdragsersättning till organisationer som genomför kursverksamhet riktad till allmänheten, i syfte att bl.a. öka den enskildes förmåga att förebygga och hantera olyckor. får, och har fått, sådan ersättning för att genomföra kurser i vattensäkerhet. Det har också tagits andra typer av initiativ för att öka kunskapen om vattensäkerhet. Bland annat finns ett förtydligat simkunnighetskrav inlagt i den svenska läroplanen för . Det pågår således insatser inom olika delar av samhället för att stärka vattensäkerheten. Jag och regeringen följer noga utvecklingen av samhällets arbete med skydd mot olyckor och kommer vid behov att vidta de åtgärder som kan behövas på området.
frs · H4121709 · 2017-07-13 00:00:00 — Dnr U2017/02992/S Svar på fråga 2016/17:1709 av (M) Simundervisning har frågat mig hur jag tänker tillse att skolorna följer lagen vad avser simundervisning i skolan. God simförmåga är en förutsättning för att barn och vuxna ska känna sig trygga i och vid vatten. Det är fastslaget i kursplanen för idrott och hälsa att elever i slutet av årskurs 6 ska kunna simma och kunna hantera nödsituationer vid vatten. Simundervisningen börjar redan i lågstadiet. Huvudmännen har ett tydligt och ofrånkomligt ansvar att se till att alla elever minst når läroplanens krav för simkunnighet. Jag ser mycket allvarligt på medieuppgifterna om brister i simundervisningen. utövar tillsyn över skolväsendet och kontrollerar att verksamheten uppfyller de krav som följer av lagar och andra föreskrifter. I tillsynen ingår att fatta de beslut om åtgärder som kan behövas för att den huvudman som bedriver verksamheten ska rätta fel som upptäckts vid granskningen. Regeringen har också gett Skolinspektionen i uppdrag att genomföra en kvalitetsgranskning av undervisningen i ämnet idrott och hälsa i . Uppdraget ska redovisas till () . Regeringen har aviserat att 100 fler undervisningstimmar kommer att tillföras ämnet idrott och hälsa i , vilket möjliggör för huvudmännen att erbjuda utökad tid även för simundervisning. Vidare är det angeläget att komma till rätta med den omfattande frånvaron i ämnet idrott och hälsa. – Uppmärksamma elevers frånvaro och agera (SOU 2016:94) belyser denna problematik. Utredningen har tagit ett helhetsgrepp och lämnat förslag på hur skolan kan stärka arbetet med att främja närvaro och vidta åtgärder vid frånvaro. Betänkandet har remitterats och ärendet bereds i .
frs · H4121716 · 2017-07-19 00:00:00 — Dnr S2017/03961/FS Svar på fråga 2016/17:1716 av (M) som försöksregion för gårdsförsäljning har frågat mig om jag avser att ta initiativ för att göra och till försöksregion för gårdsförsäljning av öl och vin. Eftersom gårdsförsäljning inte är tillåtet i saknas de lagliga förutsättningarna för att låta blir en försöksregion för gårdsförsäljning av alkoholdrycker. hänvisar till att gårdsförsäljning är tillåten i bland annat . I är gårdsförsäljning tillåten under vissa villkor, bland annat att dryckerna baseras på bär, frukter eller andra växtdelar från en växtzon som ligger norr om den sextionde nordliga breddgraden. Den finska lagstiftningen har dock ifrågasatts av kommissionen. Den utredning som haft i uppdrag att analysera förutsättningarna för gårdsförsäljning i , konstaterade att en EU-rättsligt legitim reglering av sådan försäljning kräver att även utländska tillverkare ges tillträde till den svenska marknaden, liksom att försäljning inte bara kan tillåtas på landsbygden. Med andra ord så handlar frågan om gårdsförsäljning inte bara om begränsad försäljning av alkoholdrycker tillverkade på svenska gårdar, utan om en verksamhet som kan omfatta såväl landsbygd som storstad och såväl svenska som utländska aktörer. Jag vill framhålla att frågan om gårdsförsäljning behöver ses i ett större alkoholpolitiskt sammanhang. Den svenska alkoholpolitiken har som främsta syfte att skydda folkhälsan. Desintresseringsprincipen är en mycket viktig princip för att uppnå detta syfte. Den innebär att det i inte ska finnas några ekonomiska intressen i detaljhandelsled som kan bidra till ökad försäljning och därmed ökad alkoholkonsumtion. Det är alltså denna princip som det svenska detaljhandelsmonopolet vilar på. har också erkänt desintresseringsprincipens betydelse för att värna de intressen som ligger till grund för ett detaljhandels-monopol. Att tillåta gårdsförsäljning skulle innebära ett avsteg från denna princip och därmed riskera legitimiteten för det svenska detaljhandelsmonopolet och trovärdigheten i den svenska alkoholpolitiken. publicerad forskning visar att det svenska detaljhandels-monopolet räddar cirka 1 300 liv och innebär att cirka 20 000 sjukhusvistelser kan undvikas jämfört med om alkohol skulle tillåtas säljas i dagligvaruhandeln. De direkta ekonomiska kostnaderna för dessa ytterligare sjukhusvistelser uppskattas till . Det är av det skälet som jag avser att värna det svenska detaljhandelsmonopolet.
frs · H4121717 · 2017-07-18 00:00:00 — Dnr Fö2017/00991/MFI Svar på fråga 2016/17:1717 av (M) Natos utvärdering av försvar har frågat mig varför regeringen inte har offentliggjort den utvärdering av det svenska försvaret som Nato gjort inom ramen för PARP och om jag framgent avser att informera allmänheten om Natos bedömning av försvar. Regeringen prövade en begäran om att få ta del av den senaste utvärderingen av svensk förmågeutveckling som Nato gjort inom ramen för PfP:s Planning and Review Process (Fö2017/00864/RS). Regeringen fann att uppgifterna i handlingen omfattas av utrikes- och försvarssekretess enligt 15 kap. 1 och 2 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), och att den inte kunde lämnas ut till någon del. Frågan om uppgifter i en handling omfattas av sekretess enligt offentlighets- och sekretesslagen prövas i varje enskilt fall. Bland annat mot bakgrund av det säkerhetspolitiska läget avser regeringen inte att offentliggöra någon sammanfattning av utvärderingen.
frs · H4121718 · 2017-07-19 00:00:00 — Dnr S2017/03966/FS Svar på fråga 2016/17:1718 av (KD) Utredningen om donations- och transplantationsfrågor har frågat mig hur jag avser att gå vidare med utredningen om donations- och transplantationsfrågor för att förbättra förutsättningarna för svensk organdonation. Utredningen om donations- och transplantationsfrågor lämnade över sitt betänkande Organdonation En livsviktig verksamhet (SOU 2015:84) till regeringen . Betänkandet har remitterats och remissutfallet på förslagen är överlag positivt, men det finns synpunkter som kräver ytterligare analys och bearbetning. Beredning av betänkandet pågår inom med avsikt att lägga fram en proposition till .
frs · H4121721 · 2017-07-13 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1721 av (M) Regeringens exportstrategi har frågat närings- och innovationsministern vilka åtgärder han avser vidta inom sitt ansvarsområde för att regeringens exportstrategi ska kunna upprätthållas. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. När regeringen tillträdde var inte exporten det draglok för svensk tillväxt som den varit före finanskrisen, och som den bör vara. Att öka den svenska exporten är därför ett av regeringens fokusområden och en viktig åtgärd för att få fler i jobb och trygga den svenska välfärden. Målen i exportstrategin är att öka exporten i absoluta tal och som andel av BNP, att öka attraktionskraft för investeringar, kompetens och turister, att öka andelen exporterande företag samt att öka deltagandet av svenska företag i den globala ekonomin. Exportstrategin rymmer 22 insatser som på olika sätt främjar det svenska näringslivets internationalisering. En av insatserna är att inom turist- och investeringsfrämjandet stödja det arbete som redan utförs av främst Swedavia med att attrahera fler direkta flyglinjer till . Arbetet med insatsen går framåt. har både och öppnat nya linjer till . Jag har själv haft kontakter med båda dessa bolag i samband med etableringen av dessa linjer. Sedan exportstrategin har även SAS öppnat nya interkontinentala linjer från och Norwegian har uttryckt intresse för att öppna ytterligare. Tillgången till direkta flyglinjer är en viktig faktor som påverkar var företag lägger sina investeringar, och vart utländska turister – enskilda eller i grupp – väljer att resa under sina ledigheter. Antalet utrikes flygresor har ökat kraftigt ; från 0,65 till 1,36 avresor från per invånare. Klimatpåverkan från svenska invånares internationella flygresande har ökat . har de globala utsläppen av koldioxid från luftfart ökat från ca till 2005. Om inga åtgärder vidtas kan klimatpåverkan från flyget enligt olika scenarier komma att öka 1,9–4,5 gånger . Regeringen har i en lagrådsremiss föreslagit att en punktskatt införs på flygresor. Genom en sådan skatt kan flyget i högre utsträckning bära sina egna klimatkostnader. Flygskatt används i olika form i bland annat , , , och . Enligt utredningen svensk flygskatt (SOU2016:83), som ligger till grund för regeringens förslag, kommer skatten att dämpa ökningen av det totala antalet avresande passagerare från flygplatser i , men ökningen förväntas ändå fortsätta. Sammantaget är det min bedömning att de flygskattenivåer som regeringen kommer att föreslå sannolikt inte kommer att få en avgörande betydelse för möjligheterna att nå målen i exportstrategin. Regeringen kommer dock att följa utvecklingen.
frs · H4121722 · 2017-07-14 00:00:00 — Dnr N2017/04672/FJR Svar på fråga 2016/17:1722 av (M) Bottentrålning i har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta med anledning av de konsekvenser som bottentrålning innebär för Östersjötorskens existens och vanliga fiskares möjligheter till försörjning. Det är och rådets förordning (EU) nr 2016/1139 av om upprättande av en flerårig plan för bestånden av torsk, sill/strömming och skarpsill i och det fiske som nyttjar dessa bestånd som anger ramarna för förvaltningen av de två torskbestånden i . Den fleråriga planen syftar till att uppnå de mål som anges i den gemensamma fiskeripolitiken, särskilt genom att tillämpa försiktighetsansatsen i fiskeriförvaltningen, och bidra till att nyttjandet av de arter som omfattas av planen sker på ett sådant sätt att populationerna återställs till och bevaras över nivåer som säkerställer maximalt hållbart nyttjande (MSY). Planen ska även bidra till att underlätta genomförandet av landningsskyldigheten genom att i möjligaste mån undvika och reducera oönskade fångster. Vidare är det rådets förordning (EG) nr 2187/2005 av om bevarande av fiskeresurser genom tekniska åtgärder i , Bälten och som definierar vilka redskap som får nyttjas vid torskfiske i . har mycket arbete genomförts i med att utveckla alternativa fiskemetoder och att anpassa redskapen till att bli mer selektiva. Det är viktigt att detta arbete fortgår, och det har brett stöd inom fiskerinäringen. Svenska fiskare utvecklade bl.a. en alternativ utformning av en av de tillåtna trålarna för torskfiske i . Det alternativa redskapet utvärderades av () som presenterade sin rapport . Rapporten slog fast att redskapsförsök visade på en bättre storleksselektivitet än de trålar som är tillåtna enligt förordning (EG) nr 2187/2005. På grundval av de svenska redskapsförsöken och SLU:s rapport, och i enlighet med det regionaliserade förfarandet som beskrivs i den gemensamma fiskeripolitiken, har det regionala forumet för , Baltfish, rekommenderat kommissionen att i en delegerad akt tillåta att den alternativa trålutformningen används. Kommissionen förväntas presentera en delegerad akt . () presenterade sin rådgivning avseende beståndssituationen för torsk i . Enligt ICES rådgivning ligger det västra torskbeståndet under MSY-nivån. När det gäller det östra torskbeståndet kan ICES, på grund av bristfällig biologisk information, inte genomföra en fullständig beståndsanalys och har därför inte lämnat någon information om fiskeridödlighet . När fiskemöjligheterna i ska fastställas kommer jag att agera för att fiskemöjligheterna för torsk i sätts i enlighet med Östersjöplanen och den gemensamma fiskeripolitikens MSY-mål samt att den vetenskapliga rådgivningen och försiktighetsansatsen utgör grunden för beslutet. Jag kommer även fortsätta att verka för mer hållbara fiskemetoder och redskap i syfte att underlätta den gemensamma fiskeripolitikens mål om landningsskyldighet. Allt detta i syfte att uppnå en långsiktigt hållbar förvaltning av torsken i . Hållbara bestånd är förutsättningen för en skälig inkomst för våra fiskare och tillgång till hälsosamma livsmedel för konsumenterna.
frs · H4121723 · 2017-07-20 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1723 av (KD) om säker identifiering har frågat justitie- och migrationsminister hur han verkar för att främja framtagandet av rutiner för säker identifiering hos berörda myndigheter i enlighet med förslaget till förordning om användning av SIS () för gränskontrolländamål. Frågan har överlämnats till mig. Regeringen är generellt positiv till åtgärder som leder till att öka säkerheten inom och EU och välkomnar därför en utveckling och förbättring av SIS inom bland annat området gränskontroll. Regeringen bidrar konstruktivt i förhandlingarna. De förslag som lagts öppnar upp för användande av biometriska data för säker identifiering, vilket möjliggör en bättre kontroll av återvändande som vistas olagligt i medlemsstaterna. Som alltid måste hänsyn tas till såväl effektivitet och integritet som kostnadsaspekter. Regeringen verkar också generellt för bättre utnyttjande av EU:s olika instrument i syfte att underlätta identifiering av personer som kan uppträda under olika identiteter. har exempelvis vid förhandlingar om en ny gränskodex varit drivande i frågan om obligatoriska och systematiska in- och utresekontroller, vilket lett till att även personer som åtnjuter fri rörlighet måste kontrolleras mot bland annat SIS innan inresa och att det vid tvivel om identitet eller en resehandlings äkthet ska göras en verifiering med hjälp av biometriska uppgifter. Regeringen deltar dessutom aktivt i det arbete som görs inom EES () i syfte att främja en säkrare in- och utresekontroll av tredjelandsmedborgare. När förordningen beslutats vidtar som vanligt genomförande och en anpassning av rutiner för att utnyttja de möjligheter som det nya SIS ger. Det är som ansvarar för framtagande av de nya rutiner som förordningen föranleder. Jag kommer naturligtvis att följa utvecklingen och det arbetet.
frs · H4121725 · 2017-07-14 00:00:00 — Dnr N2017/04689/FJR Svar på fråga 2016/17:1725 av (M) allmänna uppdrag har frågat mig om jag och regeringen ämnar att göra det allmänna uppdraget till föremål för upphandling, trots juristernas besked att det inte omfattas av reglerna för offentlig upphandling. är en viktig fråga som berör många olika intressen, särskilt på landsbygden. För den operativa förvaltningen, som sker i fält, behövs frivilligas insatser och lokal förankring. På landsbygden är därför enskildas engagemang betydelsefulla, t.ex. genom organisationer som bidrar med sina mycket viktiga kompetenser. har i uppdrag att ansvara för att utföra delar av viltvården och jakten i . För dessa preciserade uppdrag får förbundet medel genom särskilda regeringsbeslut, med angivna mål och tydliga återrapporteringskrav. har bedömt att de preciserade uppdragen och de medel som förbundet får för att genomföra dem sammantaget aktualiserar unionsrättsliga regler om upphandling. Kommissionen har bett att kommenterar denna analys. Redan innan kommissionens begäran hade regeringen inlett en översyn av tilldelningen av medel ur viltvårdsfonden. Syftet med översynen är att, med beaktande av nationell rätt och unionsrättsliga åtaganden, effektivisera förfarandet och den operativa viltförvaltningen. Gränsdragningen mellan vilka verksamheter som kan finansieras genom bidrag och vilka som måste upphandlas i enlighet med unionsrättsliga åtaganden omfattas av översynen och är en högt prioriterad fråga. Översynen, som ännu inte är klar, omfattar även konstitutionella bedömningar, t.ex. om behöver ta ställning till eventuella förändringar kring den operativa viltförvaltningen och tilldelningen av medel. har det också utretts hur statens bidrag till stöd för det civila samhället ska kunna bli mer långsiktiga, förutsebara och enhetliga. Jag är engagerad i de frågor som pågående översyn och kommissionens frågor berör. För mig är det angeläget att värna kvaliteten inom viltförvaltningen, som är en viktig landsbygdsfråga och ett nationellt intresse.