ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H4121036 · 2017-03-24 00:00:00 — Dnr Ju2017/02493/ Svar på fråga 2016/17:1036 av (C) Integrationsåtgärder i uppdrag har frågat mig om jag överväger att se över uppdrag så att myndigheten kan gynna integration och etablering. kom ett historiskt stort antal asylsökande till . Trots att antalet asylsökande nu minskar står fortfarande inför stora utmaningar. Över 110 000 personer är inskrivna i mottagande, över hälften väntar på beslut i asylärendet. måste få prioritera och fokusera på sin kärnuppgift – att pröva och avgöra ärenden. Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för att ska kunna förkorta handläggningstiderna, bland annat har länsstyrelserna fått ansvar för att samordna tidiga insatser för asylsökande. Det innebär inte att integrationen av asylsökande inte prioriteras – snarare tvärt om. När nu får möjlighet att fokusera på prövningsverksamheten kommer handläggningstiderna att kortas vilket ofta medför bättre förutsättningar för en lyckad etablering för dem som beviljas uppehållstillstånd, detta gynnar såväl individen som samhället. Att tidigt lära sig svenska är viktigt för en lyckad etablering. Studieförbunden har med det syftet ordnat kurser i svenska för asylsökande . Därtill har Arbetsförmedlingen fått i uppdrag att erbjuda kompetenskartläggning för asylsökande. Regeringen har även tillsatt en utredning som bl.a. har i uppdrag att utifrån ett helhetsperspektiv analysera och föreslå en ändamålsenlig ordning för mottagande av asylsökande, nyanlända och ensamkommande barn. Utredningen ska analysera hur insatser som stödjer en framtida etablering i samhälls- och arbetslivet kan komma in i asylmottagandet samt vilken aktör som är bäst lämpad för att ansvara för insatser för asylsökande. Utredningen ska redovisa sitt arbete . Den svenska arbetsmarknaden är mycket starkare jämfört med när vi tog över efter den tidigare borgerliga regeringen. 120 000 fler jobb har skapats, 13 000 fler har anställts i skolorna och det råder ordning och reda i statsfinanserna. Det är viktiga delar i arbetet för integration och etablering. Mot denna bakgrund finns det inte anledning att se över uppdrag i fråga om integration och etablering.
frs · H4121037 · 2017-03-22 00:00:00 — Dnr Fi2017/01238/S1 Svar på fråga 2016/17:1037 av (M) Marginalskatter har frågat mig om jag kommer att återställa beräkningsgrunden för statlig inkomstskatt för att öka drivkraften för yrken som väljer bort att arbeta, till exempel läkare, så att dessa yrkesgrupper i högre grad ska välja att arbeta ytterligare framför att ta ledigt. Regeringen har sedan den tillträdde fört en stram finanspolitik som medfört att det underskott som ärvdes från den förra regeringen har vänts till överskott. Även framöver kommer regeringen att föra en ansvarsfull finanspolitik. Högre skatt för dem som har relativt höga inkomster ger både nödvändiga skatteintäkter och har en god fördelningsprofil. I budgetpropositionen aviserade regeringen att även uppräkningen av skiktgränserna bör begränsas.
frs · H4121038 · 2017-03-20 00:00:00 — Dnr N2017/01949/MRT Svar på fråga 2016/17:1038 av (L) Vinterdäck för tunga fordon har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att tunga fordon ska vara utrustade med däck anpassade för vinterväglag i syfte att minska mängden tillbud som sker när vinterväglaget påverkar framkomligheten. Att den tunga trafiken har rätt däck är viktigt. Det handlar om trafiksäkerhet, ordning och reda på vägarna och om framkomlighet. För den tunga trafiken ställs det krav enligt trafikförordningen (1998:1276) på vinterdäck på drivaxeln på tunga lastbilar, tunga bussar samt personbilar klass 2 med en totalvikt på över . Samtliga däck på tunga fordon ska även ha ett mönsterdjup på när vinterväglag råder. uppdrog regeringen åt Transportstyrelsen att utreda behovet av utökade vinterdäckskrav för tunga fordon. I uppdraget ingår att Transportstyrelsen ska utreda om, och i så fall på vilket sätt, ytterligare vinterdäckskrav bör ställas på tunga fordon även utifrån ett trafiksäkerhetsperspektiv. Inom ramen för uppdraget ska även erfarenheter från andra europeiska länder inhämtas och redovisas. Uppdraget ska slutredovisas .
frs · H4121039 · 2017-03-24 00:00:00 — Dnr Ju2017/02494/ Svar på fråga 2016/17:1039 av (M) Förändringar i regelverket angående arbetskraftsinvandring har frågat mig när jag och regeringen avser att tillmötesgå tillkännagivande om tilläggsdirektiv rörande arbetskraftsinvandring och ta fram förslag som till skillnad från den presenterade utredningens förslag faktiskt kommer till rätta med den aktuella problematiken. Jag vill börja med att erinra om att det gällande regelverket som nu beskriver som snårigt togs fram av den förra borgerliga regeringen. Nuvarande lagstiftning är inte bara snårig. Den är djupt orättvis. Om arbetsgivaren gör fel, så är det ändå arbetstagaren som får ta hela smällen. Dessutom kan arbetsgivaren inte rätta felet, även om han eller hon upptäcker det i efterhand. tillsattes utredningen för att stärka arbetskraftsinvandrares ställning på arbetsmarknaden (dir. 2015:75). tog jag emot utredningens betänkande (SOU 2016:91). tillkännagivande kom i ett skede då utredningen i praktiken avslutats, varför ett tilläggsdirektiv inte var ändamålsenligt. Utredaren föreslår dock en möjlighet för arbetsgivare, som inte uppfyllt villkoren som legat till grund för ett tidigare utfärdat arbetstillstånd, att korrigera sådana brister innan kontrollerar ärendet. Regeringen anser att en sådan möjlighet måste finnas då det annars får långtgående negativa konsekvenser för arbetskraftsinvandraren. Förutom att förlora sin inkomstkälla kan personen även tvingas att lämna landet. Det är även negativt för arbetsgivare och för svensk kompetensförsörjning då attraktiv och kvalificerad arbetskraft går förlorad på grund av mindre misstag. Betänkandet har remissbehandlats. De flesta remissinstanser välkomnar utredningens förslag vad gäller den så kallade självläkningen. menar regeringen att även seriösa arbetsgivare ibland blir medvetna om att villkoren inte varit uppfyllda först efter erinran från . Regeringen går därför nu även vidare för att utreda en möjlighet att rätta mindre, icke uppsåtliga, misstag efter det att påpekat brister i villkoren . Frågan som tar upp är prioriterad. Det är uppenbart att regelverket måste förändras och regeringen har för avsikt att lägga fram förslag med syfte att komma tillrätta med den aktuella problematiken.
frs · H4121040 · 2017-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1040 av (M) Utrikesministerns möte med chefen för genomförandeorganisation (CTBTO) har frågat mig vad som diskuterades på mötet med chefen för genomförandeorganisation (CTBTO) Lassina Zerbo . CTBT:s ikraftträdande tillhör och EU:s allra viktigaste nedrustningsprioriteringar. Inte minst upprepade provokationer och provsprängningar i strid mot säkerhetsrådets resolutioner pekar på vikten av att främja provstoppet för kärnvapen för att förhindra all kärnvapenspridning. har varit en av de största förkämparna för CTBT alltsedan förhandlingarna . Några exempel på svenskt politiskt stöd innefattar: medförslagsställarskap av 2310 (2016) till stöd för CTBT; Regeringens stöd för engagemang inom ramen för CTBTO:s ”Group of Eminent Persons”; Det förtroendeuppdrag som hade tillsammans med 2011-2013 för att främja CTBT:s ikraftträdande; samt aktiva roll i överenskommelsen års översyns-konferens för ickespridningsfördraget NPT om 13 konkreta steg mot kärnvapennedrustning, vilka innefattar ratifikation av CTBT. Därtill har på regeringens uppdrag utvecklat världsledande verifikationsteknologi för användning inom ramen för CTBTO:s internationella övervakningssystem. I samband med Lassina Zerbos besök genomfördes en rund-vandring på i med presentation av den uppgradering av det s.k. SAUNA systemet (Swedish Automatic Unit for Noble Gas Aquisition) som kommer att överlämnas till CTBTO. Mina samtal med berörde aktuella utmaningar för CTBTO och den globala nedrustnings- och ickespridningsregimen. Vi var bl.a. överens om vikten av att NPT-åtagandena genomförs , och att de förestående förhandlingarna om ett förbud mot kärnvapen inte får tas som en ursäkt för att fördröja dessa ytterligare. Särskilt viktigt är det att engagera och de två övriga länderna med kärnvapen som ännu inte har skrivit under CTBT.
frs · H4121041 · 2017-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1041 av (L) Barnen i har frågat mig på vilket sätt jag avser att utifrån platsen i agera för att hjälpa barnen som växer upp drabbade av . Jag delar helt oro för barnen i . Situationen för de barn som drabbas av konflikten är mardrömslik, såväl i som i dess grannländer. Hundratusentals människor har dödats, miljoner flytt sina hem och oräkneliga syrier skadats såväl fysiskt som psykiskt. Tre miljoner barn befinner sig på flykt och merparten av de som inte flytt har inte tillgång till skola eller sjukvård. Många barn utsätts för övergrepp, tvingas till barnarbete och barnäktenskap eller rekryteras av väpnade grupper. Konflikten har kännetecknats av brutalitet och kränkningar av internationell humanitär rätt och mänskliga rättigheter. stödjer det arbete som FN:s generalsekreterares särskilda representant för barn och väpnad konflikt, , och hennes kontor genomför. Jag har själv träffat Zerrougui och diskuterat hennes viktiga arbete. Det är ett arbete som bland annat bidragit till frigivning av barnsoldater (115 000 sedan SRSG:s mandat infördes) och etablering av handlingsplaner för att förbättra situationen för barn påverkade av väpnad konflikt. medlemskap i och ordförandeskapet i arbetsgruppen Children and Armed Conflict (WG CAAC) ger oss möjlighet att ännu tydligare stödja . Som ordförande i säkerhetsrådets arbetsgrupp för barn och väpnad konflikt, är vi fast beslutna att se till att säkerhetsrådet förblir fokuserat på att göra skillnad för barn som drabbats av väpnade konflikter samt att agendan barn och väpnad konflikt införlivas i rådets bredare arbete. kommer även att fortsätta verka för och vara en stark röst i säkerhetsrådet för fullt humanitärt tillträde och en politisk lösning på konflikten, i linje med säkerhetsrådsresolution . Ett viktigt sätt att nå och stödja barnen i är genom vårt omfattande stöd till . uppgick kärnstöd till till , vilket gjorde oss till organisationens näst största kärnstödsgivare. Kärnstödet möjliggör för att agera där behoven är som störst, inklusive i . Sidas direkta stöd till insatser i uppgick till . verkar tillsammans med sina partners för att undvika att barn blir en förlorad generation och kritiska insatser görs för att minimera krigets negativa effekter på barnen. Insatser på områden såsom vatten och sanitet samt hälsa har exempelvis inneburit att utbrott av vattenburna sjukdomar har kunnat förhindras. Utöver vårt stöd till har vi ett omfattande humanitärt bistånd, som kompletteras av en femårig biståndsstrategi för Syrienkrisen. Barns rättigheter är en viktig del av denna strategi och ett barnrättsperspektiv ska systematiskt integreras i all verksamhet inom ramen för strategin. Kvinnor, barn och ungdomar prioriteras i alla insatser. Genom strategin avser vi bland annat bidra till att fler barn i och grannländer får tillgång till samhällstjänster såsom skola, sjukvård och sanitet, samt att syriska civilsamhällesorganisationer som verkar för barns rättigheter stärks.
frs · H4121042 · 2017-03-20 00:00:00 — Dnr N2017/01956/TS Svar på fråga 2016/17:1042 av (C) Försenad nationell cykelstrategi har frågat mig varför den nationella cykelstrategin dröjer. Regeringen arbetar för en ökad och säker cykling. Ett led i arbetet är att, i dialog med berörda aktörer, ta fram en nationell cykelstrategi. Ett första uppstartsmöte hölls och arbetet har, såsom nämner, inneburit en bred dialog med kommuner, cykelorganisationer och andra intressenter. lämnade två tillkännagivanden om cykelpolitiken och ett arbete med framtagande av cykelstrategin har pågått . Regeringens ambition har varit att återkomma till . Strategin och de frågor som hanteras inom denna bereds inom . Den kommande nationella cykelstrategin blir den första i sitt slag, och den har som övergripande syfte att främja en ökad och säker cykling. Strategin kommer att ge uttryck för regeringens ambitioner inom cykling med inriktning på att hjälpa berörda aktörer att ta sitt ansvar. Den ska fungera som en plattform för det fortsatta gemensamma arbetet och ska både följas upp och vidareutvecklas. Regeringens avser att ta beslut om strategin i närtid.
frs · H4121043 · 2017-03-21 00:00:00 — Dnr N2017/01957/FF Svar på fråga 2016/17:1043 av (M) Fler kvinnliga företagare har frågat mig vad jag avser att vidta för konkreta åtgärder för att öka andelen kvinnliga företagare i . Kvinnors företagande är en strategisk tillväxtfråga, och regeringen anser att det är viktigt att fler kvinnor driver företag. En mångfald av företag och företagare är viktigt för näringslivets konkurrenskraft, förnyelse och hållbarhet. Därför bedriver regeringen en aktiv näringspolitik som syftar till att företag och företagare ska ha goda förutsättningar att starta, växa, exportera och anställa. Regeringen är mån om att beslut inom alla politikområden ska präglas av ett jämställdhetsperspektiv. Det gäller också näringspolitiken. Därför kommer vi fortsätta att med en aktiv näringspolitik arbeta för att stärka och förbättra förutsättningarna för att starta och driva företag i . Regeringen är mån om att de offentliga företagsfrämjande resurserna ska vara tillgängliga för alla på likvärdiga villkor, oavsett kön, ålder, etnisk bakgrund, bransch eller var i landet företaget har sin bas. Att tillvarata hela befolkningens kompetens, företagsamhet och erfarenhet behövs för att maximera konkurrenskraft. Därför är det mycket glädjande att Svenskt Näringslivs rapport 2017 visar att kvinnors företagsamhet ökar och når en ny rekordnotering.
frs · H4121044 · 2017-03-22 00:00:00 — Dnr Fö2017/00394/MFI Svar på fråga 2016/17:1044 av (C) Arbete med incitament i det nya pliktsystemet har frågat mig hur jag avser att stärka och utforma de positiva incitament som behövs för att graden av frivillighet i Försvarsmaktens personalförsörjning ska öka nu när plikt åter införts. beslutade regeringen att totalförsvarspliktiga ska vara skyldiga att genomgå mönstring och fullgöra grundutbildning med värnplikt. Skyldigheten att genomgå mönstring gäller . Skyldigheten att fullgöra grundutbildning med värnplikt gäller . I personalförsörjningsutredningarna En robust personalförsörjning av det militära försvaret (SOU 2016:63) och Försvarsmakten i samhället (SOU 2014:73) presenteras olika förslag till incitament. De incitament som föreslås är framförallt riktade till gruppchefer, soldater och sjömän (GSS). analyseras förslagen i personalförsörjningsutredningarna inom och regeringen avser att återkomma gällande förslagen i utredningarna. Det är Försvarsmakten i sin arbetsgivarroll som är huvudansvarig för kompetensförsörjningen i organisationen.
frs · H4121045 · 2017-03-22 00:00:00 — Dnr Fö2017/00395/MFI Svar på fråga 2016/17:1045 av (C) Försvarsmaktens behov av officerare har frågat mig hur jag avser säkerställa att det finns tillräckligt många officerare för att utbilda de kommande årens ökande antal soldater som behövs för att nå de mål som angett avseende förbands- och personaluppfyllnad. Officerstillgången är, i kvalitativa och kvantitativa avseenden, avgörande för Försvarsmaktens verksamhet. Myndigheten anger i sin årsredovisning att antalet yrkesofficerare följer myndighetens plan, men anger även att rekryteringen till grundläggande officersutbildning underskridit långsiktigt nödvändiga nivåer. Avseende utbildningskapacitet inom inriktningsperioden bör noteras att det i för avseende Försvarsmakten anges att ”Försvarsmakten ska planera för att inom given ekonomisk ram genomföra grundutbildning för minst 4 000 personer 2018 och 2019”. Volymer och därefter är ännu inte beslutade. I Försvarsmaktens budgetunderlag med särskilda redovisningar framgår att volymen rekryter kan hanteras med nuvarande officersvolym. Försvarsmakten lämnar i nämnda budgetunderlag även en rad förslag till hur rekryteringsbasen till officersyrket kan breddas och hur fler vägar till yrket kan öppnas i syfte att öka inflödet. I betänkande En robust personalförsörjning av det militära försvaret (SOU 2016:63) betonas bl.a. betydelsen av att Försvarsmakten utbildar fler befälsuttagna totalförsvarspliktiga, dels för bemanning av krigsförbandens befälsbefattningar, dels som en väsentlig del av rekryteringsbasen till officersyrket. Grundläggande för en ökad rekrytering är även att säkerställa kännedom om vad officersyrket innebär och om officerens avgörande betydelse för Försvarsmaktens verksamhet hos prioriterade målgrupper. Återaktiveringen av värnplikten bedöms bidra positivt till detta. Försvarsmakten ger i både årsredovisningen och i budgetunderlaget uttryck för behovet – och avsikten - att öka åtgärder och ansträngningar som leder till ett ökat inflöde av officerare. Regeringen analyserar budgetunderlaget och betänkande och följer i övrigt Försvarsmaktens arbete med officersförsörjning kontinuerligt.
frs · H4121046 · 2017-03-24 00:00:00 — Dnr Ju2017/02502/ Svar på fråga 2016/17:1046 av (M) Rättssäker prövning för alla i har frågat mig vilka konkreta åtgärder och förslag jag och regeringen avser att ta fram för att varje individ ska få en tydlig och rättssäker prövning, när det råder arbetskompetensbrist och fler behövs för att stärka framtidens välfärd. Jag vill inledningsvis påminna om att det var den förra regeringen som införde dagens regelverk som nu beskriver som föråldrat. Vidare tar upp ett enskilt fall. Det är och migrationsdomstolarna som fattar beslut om arbetstillstånd. Som minister varken kan eller får jag uttala mig eller försöka påverka hur en myndighet eller domstol hanterar enskilda ärenden. Jag instämmer emellertid i att varje individ ska ha en trygg, rättssäker prövning av arbetstillstånd. Jag instämmer även i att lagar och regler måste hänga med i utvecklingen. Då dagens regelverk för arbetskraftsinvandring har visat sig ha brister har regeringen vidtagit en rad åtgärder, både vad gäller mer effektiva kontroller och kortare handläggningstider. tillsattes utredningen för att stärka arbetskraftsinvandrares ställning på arbetsmarknaden (dir. 2015:75). tog jag emot utredningens betänkande (SOU 2016:91). Utredaren föreslår bland annat en möjlighet för arbetsgivare som inte uppfyllt villkoren som legat till grund för ett tidigare utfärdat arbetstillstånd att på eget initiativ korrigera sådana brister. Regeringen går även vidare för att utreda en möjlighet att rätta mindre, icke uppsåtliga, misstag efter det att påpekat brister i villkoren . Regeringen anser att det måste finnas en sådan möjlighet då det annars får långtgående konsekvenser för arbetskraftsinvandraren. Förutom att förlora sin inkomstkälla kan personen även tvingas att lämna landet. Det är i sammanhanget viktigt att komma ihåg att det måste finns en balans mellan behovet av flexibilitet och behovet av att motverka missbruk. Bristande kontroll riskerar att bidra till utnyttjande av enskilda arbetstagare och en urholkning av den svenska arbetsmarknadsmodellen. Goda villkor ska gälla för alla som arbetar i . Det är därför viktigt att en bestämmelse som ger arbetsgivare möjlighet att korrigera tidigare brister i villkoren inte leder till att arbetskraftsinvandrare utnyttjas. Frågan som tar upp är prioriterad och regeringen har för avsikt att lägga fram förslag med syfte att komma tillrätta med den aktuella problematiken.
frs · H4121047 · 2017-03-22 00:00:00 — Dnr S2017/01681/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:1047 av (M) Digitalisering i vården har frågat mig vilken analys jag och regeringen gör av ersättningsmodeller som snarare riskerar tilliten till digitalisering än stärker patientmötet, och vilka åtgärder för att utveckla nya ersättningsmodeller som jag avser att vidta nu för att underlätta alternativa vårdmöjligheter såsom virtuell vård. Jag och regeringen delar beskrivning att digitalisering är ett viktigt redskap för att lösa många av hälso- och sjukvårdens utmaningar och öka patientens egen delaktighet i den egna vården. Av den anledningen har Regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) undertecknat en gemensam överenskommelse om en handlingsplan för genomförande av Vision e-hälsa 2025 för att ytterligare snabba på digitaliseringen i hälso- och sjukvården. Visionen slår fast att ska vara bäst i världen på att ta tillvara på digitaliseringens möjligheter för att främja en jämlik hälsa och välfärd, liksom delaktighet och att ta tillvara på enskildas resurser. Handlingsplanen åsidosätter dock inte befintlig ansvarsfördelning mellan medverkande statliga aktörer eller mellan staten och kommunerna och landstingen utan planen syftar till att skapa ett strukturerat samverkansarbete på e-hälsoområdet. Hälso- och sjukvårdens ersättningsmodeller är en fråga där ansvarsfördelningen är tydlig. Det är landstingens ansvar att utveckla och tillämpa ändamålsenliga ersättningsmodeller som tar tillvara på digitaliseringens möjligheter. Frågan om ersättningsmodeller kopplat till digitala vårdmöten har lyfts inom ramen för SKLs arbete med ”Förutsättningar för digital utveckling, handlingsplan ”. Jag kommer med intresse följa deras fortsatta arbete i frågan.
frs · H4121048 · 2017-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1048 av (L) Mänskliga rättigheter i () har frågat mig på vilket sätt jag avser att agera för att förhindra att regim fortsätter sina övergrepp mot oppositionen. Regeringen följer noga utvecklingen i och ser fortsatt med oro på situationen vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter. Den senaste tidens gripanden och frihetsberövanden är oacceptabla och signalerar ett steg i fel riktning för en regim som uppger sig vilja utveckla relationen med EU. Detta är också något som jag har uttryckt offentligt. Talespersonen för Europeiska utrikestjänsten konstaterade i ett uttalande att den senaste tidens händelser strider mot den politik för demokratisering som har åtagit sig att föra. Detta är i sin tur en förutsättning för en fördjupad relation med EU. För möjligheten att påverka situationen i krävs en stark EU-politik, som bygger på enighet och kontinuitet. Den bör präglas av engagemang och utnyttjande av de möjligheter som kan finnas för att främja förändring i , särskilt när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter. Genom FAC:s rådsslutsatser från har EU:s politik gentemot lämnat utrymme för möjligheter för till närmare relationer med EU, men det är en process som beror på utvecklingen i landet, inte minst vad gäller respekten för mänskliga rättigheter. Sedan rådsslutsatserna antogs förs kontinuerliga diskussioner i EU-kretsen om koordinering och utvärdering av politiken gentemot . är och kommer att fortsätta vara en aktiv och kritisk röst i det arbetet.