ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H4121538 · 2017-06-14 00:00:00 — Dnr Fi2017/02566/S2 Svar på fråga 2016/17:1538 av (M) Straffbeskattning på landsbygden har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att sänka andra kostnader för de boende på landsbygden, så att man inte blir straffbeskattad för att man bor på landsbygden. Ingen beskattning är särskilt riktad mot boende på landsbygden. Tvärtom gäller i vissa fall nedsättningar av skatt inom vissa glesbygdsområden. Det gäller den lägre s.k. Norrlandsskattenivån på el, nedsatt fordonsskatt för personbilar som hör hemma i vissa glesbygdskommuner samt nedsatta socialavgifter för arbetsgivare som är verksamma i vissa angivna kommuner i och västra (stödområde A). Stimulanser och ekonomiska styrmedel ska användas för att ställa om det svenska samhället och miljöskatternas styrande effekt ska öka. Väl avvägda och väl utformade miljöskatter gör att miljökvalitetsmålen kan nås på ett kostnadseffektivt sätt. För att människor ska kunna bo och verka på landsbygden är jobb och hållbar tillväxt två fundamentala faktorer. Regeringen arbetar aktivt för att skapa möjligheter och förutsättningar för jobb och hållbar tillväxt i hela landet. Politiken och dess insatser ska bidra till goda förutsättningar för arbete, tillväxt och välfärd i alla delar av landet. På grund av den tidigare regeringens många ofinansierade skattesänkningar ärvde vi ett stort budgetunderskott. Angelägna satsningar måste därför finansieras med bland annat höjda skatter. Regeringen har lagt om politiken från ofinansierade skattesänkningar till investeringar och en starkare välfärd och det har gett resultat. Sedan regeringen tillträdde har arbetslösheten sjunkit och sysselsättningen ökat. Detta kommer även landsbygden till del. Betydande satsningar på landsbygdsprogrammet har genomförts efter förslag från regeringen budgetproposition. Härigenom tas hela potential för jobb och tillväxt tillvara, exempelvis i form av stöd till bredbandsutbyggnad och stöd till service. Den parlamentariska landsbygdskommittén överlämnade sitt slutbetänkande till regeringen. Kommittén presenterade ett antal förslag för att göra det lättare att bo, leva och verka i landsbygder. Regeringen jobbar nu vidare med dessa förslag och avser att lägga fram en proposition om en sammanhållen landsbygdspolitik .
frs · H4121540 · 2017-06-14 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1540 av (M) Erfarenhetsutbyte i fråga om civilförsvar har frågat mig om jag ser andra länder som viktiga i arbetet med att förstärka det civila försvaret och i så fall vilka länder. Inledningsvis är det viktigt att konstatera att den säkerhetspolitiska situationen har försämrats och att säkerställandet av den samlade förmågan i totalförsvaret är en förutsättning för att genomföra den försvarspolitiska inriktning för som har beslutat. För att nå målsättningen i inriktningspropositionen är samarbete med andra länder av stor betydelse. En hörnsten för svensk säkerhets- och försvarspolitik är att säkerhet byggs solidariskt med andra. Samarbete med andra länder för att utbyta erfarenheter och kunskap är även viktigt för att effektivt kunna utveckla civilt försvar och möta de utmaningar vi står inför i dagens samhälle. När det gäller samarbete med andra länder är utbytet med våra nordiska grannländer och relationen till av särskild betydelse. Det är också viktigt att framhålla det samarbete som sker inom EU och det svenska partnerskapet med Nato. Regeringen avser att upprätthålla och utveckla dessa samarbeten i enlighet med den inriktning som har beslutat.
frs · H4121542 · 2017-06-14 00:00:00 — Dnr S2017/03446/FS Svar på fråga 2016/17:1542 av (M) Det svenska snuset har frågat mig när jag och regeringen tänker lägga fram en tobakspolitisk proposition och om propositionen kommer att göra en tydlig skillnad mellan cigaretter och snus. Av folkhälsoskäl omfattas tobaksprodukter av ett stort antal regleringar. Det finns t.ex. bestämmelser kring marknadsföring, varningstexter och begränsning av handel. Det av antagna övergripande tobakspolitiska målet innebär att allt tobaksbruk ska minska. Målet gör ingen skillnad på olika tobaksprodukter. Det innebär emellertid inte att samtliga tobaksprodukter regleras på samma sätt. Det finns tydliga skillnader mellan hur cigaretter och snus regleras vad gäller till exempel hälsovarningar eller rökfria miljöer. Som nämner i sin fråga har i sitt slutbetänkande lämnat ett antal förslag som syftar till att minska bruket av tobak. Ärendet bereds i . Jag vill och kan inte föregripa det beredningsarbetet.
frs · H4121543 · 2017-06-14 00:00:00 — Dnr S2017/03464/FS Svar på fråga 2016/17:1543 av (M) Saklig information om svenskt snus har frågat mig om jag anser att de nya vetenskapliga rönen kring bruket av svenskt snus bör påverka hur den svenska staten genom sina myndigheter arbetar med information om ett sådant bruk, och vilka åtgärder jag i så fall tänker vidta med anledning av de nya rönen. har tidigare frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att försäkra mig om att myndigheternas informationsarbete i fråga om svenskt snus är uppdaterat i enlighet med det aktuella kunskapsläget. Jag svarade då att både och redan har att arbeta utifrån vetenskapligt grundad kunskap, och att jag därför inte såg någon anledning att vidta några ytterligare åtgärder. Min uppfattning har inte förändrats sedan tidigare fråga.
frs · H4121544 · 2017-06-20 00:00:00 — Dnr N2017/04042/SK Svar på fråga 2016/17:1544 av (M) Villkoren för skogsbruket har frågat mig när jag och regeringen kommer klargöra villkoren för skogsbruket. Privata skogsägare är viktiga för förvaltningen av skogar. Hälften av skogen ägs av enskilda privata skogsägare. Det är också min och regeringens uppfattning att skogsägare i många fall gör ett gott jobb utifrån skogspolitikens jämställda mål om produktion och miljö. Det är vår bedömning att den befintliga modellen för skogsförvaltning i huvudsak är anpassad för att uppnå politikens syfte. En grundläggande del av skogspolitiken är skogsbrukets sektorsansvar och skogsägarnas frihet under ansvar. Det innebär att den enskildes äganderätt till sin skog ska värnas som skogsägaren har en betydelsefull del i det gemensamma ansvaret att förvalta skogsresursens alla nyttigheter. Detta ska ske på ett långsiktigt hållbart sätt i enlighet med ekosystemansatsen och de krav som följer av den miniminivå som lagstiftningen utgör. Skogspolitikens två jämställda mål, och det delade ansvaret mellan samhället och skogsägarna, kräver en tydlighet och långsiktighet beträffande äganderätten. Likväl som att skydd och miljöhänsyn ska öka är en ökad produktion av skoglig råvara viktigt i en omställning till ett biobaserat samhälle och för att fasa ut fossil energi. Regeringen bedömer att processen med att utveckla ett nationellt skogsprogram i dialog med alla skogens intressenter får betydelse för villkoren för skogsbruket. Visionen för skogsprogrammet ”Skogen – det gröna guldet – ska bidra med jobb och hållbar tillväxt i hela landet samt till utvecklingen av en växande bioekonomi” ska vägleda oss i detta.
frs · H4121546 · 2017-06-14 00:00:00 — Dnr N2017/04040/TIF Svar på fråga 2016/17:1546 av (C) Väg 940 – ny har frågat mig på vilket sätt jag och regeringen avser att gå vidare med ställningstagandet kring de överklagande som inkommit på de båda vägplanerna och om byggstart kan förväntas . Två beslut gällande fastställelse av vägplan som avser väg 940, , som har fattats av har överklagats till regeringen. De båda ärendena hanteras på samma sätt som andra överklagade ärenden som enligt lag ska prövas av regeringen. Regeringen prövar överklagandena och tar ställning i ett regeringsbeslut så snart ärendena är tillräckligt beredda inom . Jag kan inte föregå regeringens beslut.
frs · H4121549 · 2017-06-14 00:00:00 — Dnr S2017/03477/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2016/17:1549 av (M) Rymningar från skyddade boenden har frågat mig om jag och regeringen avser vidta några åtgärder för att förbättra skyddet för de unga som utsatts för hedersförtryck och förhindra rymningar från skyddade boenden, och i så fall vilka åtgärder. Jag instämmer till fullo med att ingen ska behöva utsättas för hedersrelaterat våld eller förtryck, och att samhället har en viktig uppgift att stödja den utsatta om så sker. Samhället ska verka för att tillgodose alla barns rättigheter, oavsett hur komplexa eller komplicerade situationerna kan vara. Situationen för ett barn som utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck försvåras ofta av att det kan finnas flera gärningspersoner och att förtrycket och våldet sanktioneras från personer som tillhör barnets närståendekrets. I vissa fall krävs akuta åtgärder som kan innebära att barnet, eller permanent, behöver bryta kontakten med sin familj och det sammanhang det vuxit upp inom. Detta kan i sin tur medföra ett behov av ett socialt stöd för att skapa en ny tillvaro. En placering av ett barn utanför det egna hemmet mot bakgrund av en hedersproblematik sker med stöd av 2 § Lagen om särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) utifrån att barnets vårdnadshavare brister i sin omsorgsförmåga. Lagstiftningen ger utrymme för att placera barn med stöd av 3 § LVU på en låst SIS-institution i syfte att förhindra att den unge själv utsätter sin hälsa eller utveckling för en påtaglig risk att skadas. En individuell bedömning ska göras från fall till fall. Troligt är dock att det i de flesta fall saknas anledning att placera barnet på en låst institution eftersom skyddsbehovet kan härledas till ett yttre hot riktat mot barnet från familj eller andra närstående till barnet och där det i övrigt saknas en problembild som kräver vård i sluten form. Förekomst av rymningar och andra former av sammanbrott i vården behöver då istället hanteras med rätt anpassad hjälp, stöd och omsorg snarare än med tvångsåtgärder. behöver ha kunskap om hedersproblematiken och en eventuell rymningsrisk och dess konsekvenser, behöver vägas in i bedömningen av skyddsbehov, lämplig placering och behov av stödinsatser. har tagit fram ett utbildningsmaterial om hedersrelaterat våld och förtryck i syfte att ytterligare stärka kompetensen och höja medvetenheten hos olika personalgrupper. Vidare har regeringen gett i uppdrag att på nationell nivå kartlägga förekomsten av hedersrelaterat våld och förtryck samt i vilken utsträckning utsatta har fått stöd. Uppdraget omfattar även att ta fram en metod för vård och omsorg i syfte att upptäcka hedersrelaterat våld och förtryck samt genomföra stöd- och riskbedömningar.
frs · H4121550 · 2017-06-20 00:00:00 — Dnr N2017/04044/FJR Svar på fråga 2016/17:1550 av (M) Det småskaliga yrkesfisket har frågat mig vad jag och regeringen anser om att yrkesfiskare får förkortad fiskelicens om de bedriver ett alltför småskaligt fiske, och om regeringen ämnar se över tidsperioderna för fiskelicenser för att säkerställa en långsiktighet inom branschen. Alla fiskelicenser omprövas efter en fastställd tidsperiod av Havs- och vattenmyndigheten. Vid varje omprövning görs en bedömning om fisket bedrivits i näringsverksamhet i linje med fiskelagen. Syftet är att licenser och därmed generösare redskapsanvändning ska förbehållas de som bedriver näringsverksamhet. Utfallet från bedömningen kan antingen resultera i ett avslag eller så beslutas en tidsbegränsad förlängning. Myndigheten fastställer förlängningen i normalfallet till mellan ett och . Havs- och vattenmyndigheten har fått i uppdrag av regeringen att i sina beslut beakta det småskaliga kustfisket. Den yrkesfiskare som bedriver verksamhet i enlighet med syftet i fiskelagen får en förnyad fiskelicens vid en omprövning, som i det beskrivna exemplet. En risk för avslag vid en omprövning föreligger därmed för den som inte använder fiskresursen i näringsverksamhet. Omprövning av fiskelicens utgör därmed ett av de viktiga instrumenten för att adaptivt utvärdera att fisket bedrivs på ett miljömässigt, ekonomiskt och socialt långsiktigt sätt. Jag kommer även i fortsättningen verka för ett långsiktigt livskraftigt kustfiske som bedrivs på långsiktigt hållbara fiskbestånd och avser därför inte att föreslå några ändringar av myndighetens omprövningsprocess.
frs · H4121551 · 2017-06-14 00:00:00 — Dnr S2017/03481/FS Svar på fråga 2016/17:1551 Förebyggande åtgärder mot mässling Quicklund har frågat mig hur jag avser att agera för att bredda kunskapen om och tillgången till det allmänna vaccinationsprogrammet för att på så sätt förebygga förekomsten av bland annat mässling. Till att börja med vill jag konstatera att mässling är en allvarlig sjukdom och instämma i att det är högst olämpligt att utsätta barn för smittan. ingår vaccination mot mässling i det allmänna vaccinationsprogrammet för barn. Alla barn får erbjudande om vaccination mot mässling , av barnhälsovård respektive elevhälsan. Tack vare ett mycket framgångsrikt vaccinationsprogram med hög vaccinationstäckning har vi lyckats eliminera sjukdomen i . förekommer sjukdomen enbart bland personer som smittats utomlands eller haft kontakt med personer som blivit smittade utomlands. Genom goda smittskyddsåtgärder kring fallen och en hög immunitet i befolkningen har sjukdomen inte kunnat etablera sig i landet igen. Nationella vaccinationsprogram regleras i smittskyddslagen (2004:168) och i smittskyddsförordningen (2004:255). I samband med att den nya ordningen trädde i kraft fick i uppdrag att ta fram en kommunikationsstrategi om vacciner och vaccinationsprogram som uppfyller de behov av information som finns hos såväl allmänhet som profession. har detta ansvar för vaccinationsfrågorna flyttats till . Myndigheten har ett viktigt uppdrag att, på vetenskaplig grund, förmedla kunskap om sjukdomar som kan förebyggas med vaccin och vaccinationsprogram samt ta fram informationsmaterial som personalen kan använda på barnavårdscentraler och inom elevhälsan. Just riktat till föräldrar finns ett informationsblad om barnvaccinationsprogrammet som översatts till ett tiotal språk. Jag kommer att följa frågan noga framöver.
frs · H4121552 · 2017-06-14 00:00:00 — Dnr Fi2017/02602/S2 Svar på fråga 2016/17:1552 av (M) Kemikalieskattens påverkan på entreprenörskap har frågat mig om det är min bedömning att kemikalieskattens utformning stärker svensk konkurrenskraft och om jag i annat fall tänker vidta några åtgärder för att kompensera företagen för detta. Syftet med skatten är i första hand att minska tillförseln av farliga ämnen till människors hemmiljö. Regeringen har som övergripande ambition att ska vara en förebild i världen – en ledande och inspirerande kraft där höjda miljöambitioner skapar innovationskraft. har gjort bedömningen att skatten kommer att medföra en relativt liten övergång till utländsk e-handel (0,). Regeringen har inte gjort någon annan bedömning i den frågan. På grund av den tidigare regeringens många ofinansierade skattesänkningar ärvde vi ett stort budgetunderskott. Angelägna satsningar måste därför finansieras med bland annat höjda skatter. Kemikalieskatten bidrar med finansiering till angelägna satsningar som stimulerar till både stärkt konkurrenskraft och till en bättre hälsa och miljö. Ett bra exempel på regeringens arbete med att stärka det svenska näringslivets konkurrenskraft är genomförandet av handlingsplanen som stärker industrins förutsättningar att skapa, växa och exportera på världsmarknaden. Andra exempel är den forskningspolitiska propositionen med satsningar på innovation och samverkan för att stärka svensk konkurrenskraft samt de fem samverkansprogram som regeringen initierat där politiker, näringsliv och universitet nära sammarbetar för att stärka det svenska näringslivet. Regeringen har lagt om politiken från ofinansierade skattesänkningar till investeringar och en starkare välfärd och det har gett resultat, rangordnas som EUs främsta innovationsland. Sammanfattningsvis anser jag att regeringens politik, som kemikalieskatten är en del av, stärker svensk konkurrenskraft.
frs · H4121553 · 2017-06-19 00:00:00 — Dnr S2017/03488/SF Svar på fråga 2016/17:1553 av (S) Rätt till fortsatt ersättning har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder, t.ex. lagstiftning, för att de riktlinjer som har slagits fast i rättspraxis ska få genomslagskraft i tillämpning. Närmare bestämt gäller frågan tillämpningen av bedömningen av en försäkrads arbetsförmåga efter dag 180 i en sjukperiod. När bedömer om arbetsförmågan är fortsatt nedsatt då en sjukperiod pågått så ska de också beakta om den försäkrade kan försörja sig genom ett på arbetsmarknaden normalt förekommande arbete eller genom annat arbete som är tillgängligt för den försäkrade. menar att tillämpning inte sker i enlighet med gällande rättspraxis. ska självklart tillämpa gällande lagstiftning. Om tillämpning avviker från rättspraxis ska detta också korrigeras genom de allmänna domstolarna. Det finns också ett allmänt ombud hos som kan överklaga beslut i syfte att åstadkomma en enhetlig och korrekt tillämpning av försäkringen. Regeringen följer självfallet ständigt utvecklingen av sjukförsäkringen. En del i detta är att rätta till de eventuella brister i lagstiftningen som uppdagas. bereds exempelvis ett förslag som syftar till att försäkrade inte ska få retroaktiva, negativa beslut om sjukpenning. Det är ett viktigt och ständigt pågående arbete som är en central del för att nå regeringens mål om en trygg, effektiv och mänsklig sjukförsäkring.
frs · H4121554 · 2017-06-14 00:00:00 — Dnr N2017/03956/TIF N2017/04054/TIF Svar på fråga 2016/17:1519 av (M) Byggstart för fyrspår mellan och och svar på fråga 2016/2017:1554 av (S) Näringslivspolitiska konsekvenser vid utebliven satsning på fyrspår mellan och har frågat mig om jag och regeringen kommer att leva upp till det löfte som bland annat gav om att en utbyggnad av spåren skulle påbörjas . har frågat närings- och innovationsministern om de näringslivspolitiska konsekvenserna vid en utebliven satsning på fyrspår mellan och är noggrant analyserade. Den andra frågan har överlämnats till mig och jag väljer att svara på dem gemensamt. Regeringen överlämnade en infrastrukturproposition till med förslag om en historiskt stor satsning på infrastruktur. En övergripande utgångspunkt för propositionen är att en väl fungerande samhällsstruktur, där transportsystemet är en del, är grunden för tillgänglighet till bl.a. jobb och bostäder i hela landet. I propositionen föreslog regeringen att de ekonomiska ramarna för nästa tolvåriga planperiod 2018–2029 ska öka med , till totalt . beslutade i enlighet med regeringens inriktning. beslutade regeringen om direktiv till åtgärdsplanering för perioden –2029. Det innebär att har fått i uppdrag att ta fram ett förslag till en nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet och att länsplaneupprättarna ska ta fram förslag till länsplaner. Även i direktiven lyfter regeringen fram investeringar i infrastruktur för ett ökat bostadsbyggande, för att förbättra förutsättningarna för näringslivet och för att förstärka sysselsättningen i hela landet. ska presentera förslaget till ny nationell plan till () och länsplaneupprättarna sina förslag till länsplaner . I åtgärdsplaneringen identifieras de åtgärder som bör prioriteras. I detta arbete kommer nya projekt och åtgärder att utredas och analyseras på både nationell och regional nivå. De frågor som ställs avseende fyrspår mellan och bör beaktas inom detta arbete. Jag vill därför inte föregripa denna process och uttala mig om enskilda åtgärder.
frs · H4121555 · 2017-06-14 00:00:00 — Dnr Ku2017/01474/MF Svar på fråga 2016/17:1555 av (M) Tilläggsdirektiv till parlamentariska public service-kommittén har frågat mig när jag avser att presentera tilläggsdirektiven till den parlamentariska public service kommittén. Regeringen avser att besluta om tilläggsdirektiv till den parlamentariska public service-kommittén (Ku 2016:06) .
frs · H4121556 · 2017-06-14 00:00:00 — Dnr N2017/04051/TS Svar på fråga 2016/17:1556 av (M) flygplats har frågat mig om det är min mening att flygplatserna och ska finnas kvar. I regeringens flygstrategi understryker regeringen de regionala icke-statliga flygplatsernas betydelse i transportsystemet för att uppnå en god tillgänglighet i hela landet. De icke-statliga flygplatserna har, vid sidan av det statliga basutbudet av flygplatser, en viktig roll att spela för att uppnå en god tillgänglighet i hela landet. De statliga bidragen till de icke-statliga flygplatserna är därför betydelsefulla för finansieringen av driften av dessa flygplatser, men bör ses ur ett trafikslagsövergripande perspektiv vilket innebär att stöd ska kunna lämnas till en flygplats om det saknas tillfredsställande kollektiva transportalternativ. Stödet ska ses som ett komplement till flygplatsernas egen finansiering genom rörelseintäkter. Långsiktigt hållbara förutsättningar för statligt stöd till icke-statliga flygplatser ska eftersträvas som ökade möjligheter till effektivisering och användande av ny teknik bör kunna minska behoven av offentliga stöd till flygplatser. Det är positivt att inom ramen för en ny ändringsförordning till den allmänna gruppundantagsförordningen för statligt stöd antog nya regler för stöd till flygplatser. Reglerna är i linje med det förslag som har lämnat till kommissionen. Enligt sin instruktion har uppgiften att ingå och ansvara för statens avtal om transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik, inklusive flygtrafik, som inte upprätthålls i annan regi och där det saknas förutsättningar för kommersiell drift. Vidare får fatta beslut om att teckna avtal om ny trafik och om villkoren för denna trafik, om att förändra utbudet av trafik, samt besluta om att lägga ned trafik som bedrivs under avtal. Detta under förutsättning att regeringen inte beslutat något annat.
frs · H4121557 · 2017-06-14 00:00:00 — Dnr N2017/03916/PBB Svar på fråga 2016/17:1557 av (C) Energieffektiva byggnader har frågat mig på vilket sätt jag och regeringen i arbetar med att uppfylla Miljömålsberedningens och om att gå över till använd energi som beräkningsgrund och vilka åtgärder som har tagits på EU-nivå för att påverka direktivets revidering i den riktningen. presenterades ett förslag till reviderat direktiv från och rådet om byggnaders energiprestanda (2010/31/EU). Förhandlingarna i ministerrådet har påbörjats och väntas rådet anta en allmän inriktning inför förhandlingarna med . I minsterrådet har regeringen verkat för att medlemsstaterna ska få så stor flexibilitet som möjligt när det gäller hur byggnaders energiprestanda ska bestämmas, i synnerhet hur sådan förnybar energi som produceras och används på plats ska hanteras. Regeringen har också drivit ett aktivt påverkansarbete mot och för att få gehör får ståndpunkt. Utfallet av förhandlingarna återstår att se. Det är riktigt att har tagit fram förslag till nya tillämpningsföreskrifter, som en följd av den senaste ändringen i plan- och byggförordningen. Dessa förslag utgår från nuvarande lydelse i direktivet om byggnaders energiprestanda och de anvisningar som finns där om hur en energiprestanda ska bestämmas. nämner att plan och byggförordningen numera anger att en byggnad ska vara utrustad med en byggdel bestående av ett eller flera skikt som isolerar det inre av en byggnad från omvärlden så att endast en låg mängd värme kan passera igenom. Detta motsvaras i tillämpningsföreskrifter av ett särskilt krav på nya byggnaders klimatskal. Den regeln fungerar som en spärr, så att man inte kan uppfylla energikraven enbart med hjälp av installationer, utan måste se till att byggnaden också är väl isolerad. har lämnat sitt betänkande som bereds i .