ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H4111113 · 2017-03-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:1113 Underhåll av skoterleder och det statliga ledsystemet av (L) till Statsrådet (S) Snöskotern är ett hjälpmedel för att förflytta sig, inte minst i fjällvärlden. Skotern gör det möjligt att idka näringsverksamhet, ägna sig åt fritidssysselsättningar och utveckla besöksnäringen samt möjliggör viss samhällsservice som exempelvis räddningstjänst. Ett ledsystem skyddar känslig miljö från skotertrafik. En anvisad led kan begränsa körning i andra områden där det kan uppstå konflikter mellan näringar, markägare och miljömål. Väl underhållna leder möjliggör framkomlighet och minskar risken för olyckor. Märkning av passager på sjöisar är viktig och sladdning av leder måste finansieras. Dagens ansvar och ekonomiska modeller för ledsystemet behöver ses över. Statliga prioriteringar har lett till lederna inte kan skötas , och det lokala ansvaret är i huvudsak baserat på ideella organisationer. Det nationella ansvaret i fjällen utövas bland annat genom det statliga ledsystemet som består av leder varav en del är möjliga för skoterkörning. Det finns en stor underhållsskuld i infrastrukturen där delar av lederna, broarna och skyltningen förfaller. Felaktiga prioriteringar har lett till sämre underhåll av skoterleder. Jag vill med anledning av detta fråga statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att skoterleder och det statliga ledsystemet underhålls?
fr · H4111114 · 2017-03-24 00:00:00 — Fråga 2016/17:1114 Jämställdhet i av (L) till Utrikesminister (S) När jämställdheten i diskuteras blir ofta fokus enbart på att kvinnor inte får köra bil eller att de påtvingas religiös klädedräkt såsom abaya, hijab eller niqab. Men ett annat hinder för kvinnor är det manliga förmyndarskapet. En man blir myndig när han når puberteten, men en kvinna förblir omyndig livet ut. En del av detta innebär att kvinnor inte får köra bil, men det innebär också att de inte kan arbeta, resa eller studera utan att först få sin manliga förmyndares godkännande. Avsaknaden av rättigheter har fått många kvinnor att fly landet. Av de kvinnor som har haft möjligheten att studera i andra länder är det enligt en stor del som väljer att aldrig återvända. För många av de kvinnor som väl fått veta hur frihet känns är inte längre ett alternativ. Med bakgrund av detta vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt avser utrikesministern att agera för att stötta kampen för att kvinnor ska bli myndiga?
fr · H4111115 · 2017-03-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:1115 Rättvisa betyg av (M) till Utbildningsminister (MP) presenterade en utvärdering av den betygsskala som infördes av alliansregeringen. Utvärderingen visade att lärarna var positiva till att det har införts fler betygssteg eftersom det möjliggör en mer rättvis bedömning. Men mer än hälften av lärarna framhöll också att det finns problem med att uppnå en likvärdig betygssättning. I sin rapport presenterade därför några förslag till förbättringar. Vissa förslag var av karaktären att de kunde börja användas redan till sommaravslutningen medan andra förslag krävde ett beslut från regeringen. Efter kontakt med () kan jag konstatera att de ännu inte har getts något ytterligare uppdrag i denna viktiga fråga. Så trots att ytterligare ett skolår snart har förlöpt har regeringen inte tagit ställning. Det är minst sagt förvånande då betygssättning är myndighetsutövning och då våra skolelever fortsatt riskerar att drabbas av orättvisa betyg. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Varför har utbildningsministern ännu inte presenterat ytterligare förslag för att betygen ska blir mer rättvisa och när vi kan förvänta oss att så ska ske?
fr · H4111116 · 2017-03-24 00:00:00 — Fråga 2016/17:1116 Rederiernas förutsättningar för inlandssjöfart av (SD) till Statsrådet (S) Sedan implementeringen av för inre vattenvägar har fortfarande ingen pråmtrafik etablerats inom de utpekade IVV-zonerna: , och . Från våra kontakter med ett av de företag som försöker etablera ny pråmtrafik har vi fått signaler om att kostnadsbilden är för hög för att kunna konkurrera med lastbilstrafiken, där inte samma avgifter tas ut för infrastruktur och lots. Vi kan konstatera att det tekniska finns på plats, vilket ställer krav på fartygens egenskaper, men fortfarande har inget gjorts för att utreda frågorna om lotsplikt, kaptens behörighet, cabotage och bemanning. Dessa återstående och oklara frågor utgör, enligt vår bedömning, de största hindren som har gjort att ingen pråmtrafik ännu har etablerats. gjordes ett demonstrationsprojekt på av ett bolag som verkar som logistikaktör och pråmrederi. Deras avsikt var att visa möjligheten att överföra gods/containrar från väg till sjöfart mellan hamn och . Potential finns att lyfta över 15 000–20 000 lastbilar på denna sträcka, vilket skulle innebära stora samhällsekonomiska fördelar avseende miljöbelastning, olyckor, trängsel med mera. Då marknaden efter demonstrationsprojektet visar stort intresse för det nya transportalternativet avser det aktuella bolaget att satsa på att etablera den första svenska pråmtrafiken på . Att starta den nya trafiken innebär ett stort ekonomiskt risktagande för det privata rederiet gällande inköp av pråmfartyg i , anställning av personal samt tillståndskostnader. Enligt vår bedömning är det i detta fall helt den privata aktören som bär de initiala riskerna i projektet för att föra över gods från väg till inlandssjöfart, vilket ju är regeringens avsikt med regelverket. Med tanke på rederiets stora risktagande vill vi från vår sida stötta det första seriösa initiativet för att överföra gods från väg till sjöfart via IVV-trafik genom att ge lättnader i statliga avgifter , med motprestationen att den privata aktören är transparent mot de statliga myndigheterna och att en gemensam utvärdering görs av en utpekad projektgrupp efter periodens slut. Jag vill därför fråga statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet och regeringen beredda att vidta för att stötta den första etableringen av pråmtrafik i ? Är statsrådet t.ex. beredd att verka för lättnader i statliga avgifter för lots och infrastruktur i enlighet med förslaget ovan?
fr · H4111117 · 2017-03-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:1117 Godstransporter av (SD) till Statsrådet (S) Regeringen har tydligt uttalat att man vill minska de stora godsflöden som transporteras på väg och att flytta över dessa på järnväg och sjötransporter. Ur miljösynpunkt och ur ett trängselperspektiv är det mycket positivt att minska mängden långväga godstransporter med lastbil. Vi vet att det är trångt på våra järnvägar och att det är svårt att få tåglägen för godstransporter samt att det framöver planeras efterlängtat underhåll av järnvägen, vilket inte ger mer luckor för mer trafik. Om man vänder blicken mot sjöfarten så har , som är avgiftsfinansierat, redovisat en ny avgiftsmodell för sjöfarten som slår mycket hårt mot den del av sjöfarten som trafikerar . nya förslag ger en avgiftsökning med för en transport från till och tillbaka. En kostnadsökning med kommer att medföra att stora mängder gods flyttar från sjötransporter till vägtransporter där man dessutom kan få godset levererat från dörr till dörr för en lägre kostnad. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att se över de kostnadsökningar som föreslår för inlands- och kustsjöfarten för att få till en överflyttning av gods till sjötransporter?
fr · H4111118 · 2017-03-27 00:00:00 — Fråga 2016/17:1118 Norrbotniabanan av (C) till Statsrådet (S) presenterade infrastrukturminister direktiv till åtgärdsplanering, nästa steg i regeringens infrastrukturplanering. Norrbotniabanan omnämndes över huvud taget inte som ett prioriterat infrastrukturprojekt. Under valrörelsen lovade Socialdemokraterna att påbörja bygget av Norrbotniabanan. Det råder stor osäkerhet om vad detta vallöfte innebär. Handlar det om den korta sträckan till Dåvamyran ? Det är inte mycket till Norrbotniabana i min mening. Jag vill med denna fråga skapa klarhet i regeringens ambitionsnivå när det gäller infrastrukturen i norra . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad har statsrådet för planeringshorisont och ambitionsnivå när det gäller byggandet av Norrbotniabanan?
fr · H4111119 · 2017-03-27 00:00:00 — Fråga 2016/17:1119 Skillnader i andel kejsarsnitt och allvarliga bristningar av (M) till Statsrådet (S) Ny statistik från visar att andelen kejsarsnitt och allvarliga bristningar varierar stort i landet. I läns landsting drabbas av förstföderskorna av allvarliga bristningar, vilket kan jämföras med i . Det finns fyra grader som rangordnar hur allvarlig skadan är. Grad 1 och 2 anses inte som en allvarlig komplikation, medan grad 3 och 4 gör det, eftersom ändtarmsmuskeln påverkas. Detta innebär förstås en mycket negativ påverkan för kvinnors livskvalitet. har kvinnor i större utsträckning vågat tala om sina problem och ställa krav på att få professionell hjälp efter förlossning. Men det måste vara än tydligare från sjukvårdens sida med uppföljning och eftervård. Ingen kvinna ska behöva lida efter att hon fött barn; det är en grundläggande rättighet att få tillgång till rätt vård och bli betrodd och lyssnad på. Det ska inte heller spela någon roll var i landet man fött barn. Alla kvinnor ska ha tillgång till rätt sjukvård. Andelen kejsarsnitt ligger på i . Det är en ökning , då samma siffra låg på . Flest kejsarsnitt – både akuta och planerade – sker i , . Lägst andel har , . Då de regionala skillnaderna är så stora och det har sådan betydelse var man bor kan man fråga sig hur bra sjukvården för kvinnors hälsa egentligen är. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : När och hur kommer regeringen och statsrådet att följa upp och analysera varför kvinnor i får en sådan betydande ojämlik förlossningsvård, som påverkar svenska kvinnors livskvalitet genom hela livet, samt föreslå förbättringsåtgärder?
fr · H4111120 · 2017-03-27 00:00:00 — Fråga 2016/17:1120 Felaktiga siffror om inbrott av (M) till Statsrådet (S) Inbrott, stöld, skadegörelse och ofredande. Så kallade vardagsbrott utgör den övervägande delen av alla brott som begås i . Dessa brott var av alla brott som hanterades . Totalt var de 655 580 stycken. är det extremt få av de brotten som upp. satt i SVT:s morgonsoffa. Där uppgav han att de vikande inbrottssiffrorna i var en följd av polisens omorganisation. Statistik och siffror visar att statsrådets uttalande var felaktigt. Hos polisen var man förvånad över det ansvariga statsrådets uttalande om . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Fakta och siffror visar att statsrådet hade fel när han sa att det är polisens omorganisation som lett till vikande inbrottssiffror i . Står statsrådet fast vid sitt uttalande?
fr · H4111121 · 2017-03-27 00:00:00 — Fråga 2016/17:1121 Sällsynta diagnoser av (M) till Statsrådet (S) redogör i rapporten sällsynta diagnoser för hur organisering av resurser för personer med sällsynta diagnoser och information till patienter med sällsynta diagnoser och deras anhöriga ser ut och fungerar. Slutsatsen är att hur det fungerar skiljer sig väsentligt åt beroende på vilken diagnos det handlar om. Därtill råder det brist på kunskaper i vården i stort avseende sällsynta diagnoser. I föreslås att man ser över möjligheterna att utreda vidare om det är möjligt att ta fram en nationell modell för finansiering av sällsynta diagnoser som medför mycket dyra utredningar och behandlingar samt därtill se över möjligheterna att exempelvis göra insatser för att öka samordningen av vårdprogram och riktlinjer för sällsynta diagnoser i hälso- och sjukvården. (Källa: Läkemedel för djur, maskinell dos och sällsynta tillstånd, SOU 2014:87.) I kunskapsdatabas finns drygt 300 diagnoser beskrivna. För att en diagnos ska betecknas som en ovanlig eller sällsynt diagnos ska sjukdomen finnas hos högst 100 människor per 1 miljon invånare. Det innebär att trots att varje enskild diagnos är sällsynt så medför det stora antalet diagnoser att många människor och deras anhöriga är berörda. Det är viktigt att lyfta situationen i vården för personer som har sällsynta diagnoser. har, på uppdrag av den tidigare alliansregeringen, upprättat en nationell funktion för sällsynta diagnoser – Nationella funktionen sällsynta diagnoser, NFSD. Denna har till uppgift att ansvara för samordning, koordinering och spridning av information om sällsynta diagnoser och sjukdomar. behövs emellertid ytterligare steg tas. Ett led i att kunna höja kvaliteten i vården av personer med sällsynta diagnoser kan vara koncentration av den avancerade högspecialiserade vården. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilken analys gör statsrådet av utvecklingen rörande vården av personer med sällsynta diagnoser, och vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta nu för att stärka kvaliteten i vården av personer med sällsynta diagnoser?
fr · H4111122 · 2017-03-27 00:00:00 — Fråga 2016/17:1122 Telias konkurrensmetoder på landsbygden av Boriana (M) till Närings- och innovationsminister (S) Ett mindre företag i södra har blivit tilldelat statligt bredbandsstöd och pengar från EU:s landsbygdsutveckling för att kunna bygga ut fibernätet på landsbygden i ett område som bland annat innefattar stora delar av kommun. Stödet samt en investering av eget kapital skapar förutsättningar för att bygga den infrastruktur som krävs för att ge hushåll i det aktuella området möjlighet att skaffa uppkoppling via fiber. Motkravet för att få ta del av stödet är att alla hushåll ska ges denna uppkopplingsmöjlighet. Men här har företaget stött på patrull. har en särposition i . Det är via Telias kopparnät som företaget i kan leverera bredband till sina ADSL-anslutna kunder. Kommunikationen går via Telias telestationer, och för att få det att fungera har företaget investerat stora belopp för att dra dit den fiber som krävs. Sedan fjärde kvartalet 2016 har stängt av elva telestationer där det mindre företaget levererar ADSL, med motiveringen att det är en del av en gammal teknik som ska ersättas av ny. I sak är det rätt att det gamla kopparnätet i stora delar av landet har spelat ut sin roll och kommer att ersättas. Men det som är gemensamt för alla stationer som stängts av är att de användes av Telias konkurrenter för att leverera bredband och telefoni till kunder på landsbygden. Stationer där inte levererar ADSL stängs av medan stationer där levererar ADSL är kvar. I praktiken innebär det att skaffar sig en monopolställning. erbjuder sina egna tekniska lösningar för leverans av bredband i de byar som ligger i det aktuella området. Enstaka hushåll som ligger långt ifrån annan bebyggelse inkluderas inte, vilket de hade gjort med utbyggnaden som det mindre företaget planerade. Telias agerande gör att det mindre företaget inte kan uppfylla sin del av avtalet med en hundraprocentig täckning av det aktuella området och därigenom få ta del av landsbygdsstödet. Resultatet är ovisst, men mycket tyder på att hela projektet får läggas på is. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att tillse att statliga bolag som exempelvis inte använder sin särställning för att konkurrera ut mindre företag på landsbygden?
fr · H4111123 · 2017-03-27 00:00:00 — Fråga 2016/17:1123 Tågstoppen i och av (MP) till Statsrådet (S) Regeringen har på ett mycket klokt sätt agerat för att långsiktigt säkerställa nattågstrafiken. Utöver att rädda nattågstrafiken som sådan visar regeringens agerande att den politiska styrningen över SJ fungerar. Mot bakgrund av att SJ också aviserat att resonemang förs om att halvera antalet stopp i och vill jag därför fråga statsrådet : Vilka åtgärder vidtas eller planeras för att säkerställa att en god tillgänglighet till tågtrafik upprätthålls i och ?
fr · H4111124 · 2017-03-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:1124 Arbetskraftsinvandring och spetskompetens till av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) För att vårt land ska kunna vara en fortsatt ledande kunskapsnation är det viktigt att vi har tillgång till en väl fungerande kompetensförsörjning. Vi behöver därför möjligheter till arbetskraftsinvandring för att klara de behov som våra företag och industrier möter. Den arbetskraftsinvandring som äger rum ska ske under goda villkor och säkerställa att de individer som kommer till vårt land för att arbeta får bra löner, goda villkor och inte utnyttjas. Lönedumpning och oseriösa arbetsgivare ska beivras. har flexibla regler för arbetskraftsinvandring som underlättar för företag att rekrytera arbetskraft utanför . Men det sker ändå missgrepp på grund av politisk klåfingrighet, vantolkningar och byråkrati som drabbar utländsk arbetskraft i . I vissa fall har tjänster inte utannonserats korrekt, vilket exempelvis drabbat en iransk man som bott i , en man från som bott i och en man från som är en ledande medarbetare på ett teknikföretag i . Samtliga dessa individer bidrar till att stärka vårt samhälle, betalar skatt och är integrerade i vårt land. riskerar dessa individer dock att få lämna . Det uppstår knappast några positiva samhällspolitiska effekter och vinster genom att inte tar till vara på den utländska arbetskraft som vi har i landet och fortsatt behöver. Utifrån detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka samhällsekonomiska effekter menar ministern uppstår genom att inte tar till vara på den utländska arbetskraft som vi har i landet och fortsatt behöver?
fr · H4111127 · 2017-03-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:1127 Ciderregler av (S) till Statsrådet (S) 2003 drevs ett mål i där en ciderproducent stämde en annan ciderproducent för vilseledande märkning. Det handlade om att den starkcider som konkurrenten sålde inte var baserad på äppel- eller päronjuice utan nästan enbart vatten, socker, sprit och aromer. Domstolen kom fram till att det inte finns någon lagstiftning, vedertagen uppfattning eller branschöverenskommelse som reglerar frågan om vad cider är. Därefter publicerade 2005 föreskrifter om cider (LIVSFS 2005:11). kom också en vägledning till hur föreskriften ska tolkas. Detta välkomnades av branschen, och vägledningen uppfattades som bra och tydlig. Många av de svenska ciderproducenterna följer föreskriften och vägledningen, men det finns också ett antal aktörer som inte gör det. Trots att skötsamma producenter påpekat detta för händer inget – de som bryter mot vägledningen kan fortsätta. Frustrationen stiger självklart hos dem som följer vägledning. Producenterna i har numera fritt fram att tolka föreskriften som de vill, och benämningen svensk cider riskerar att urvattnas. Föreskriften och vägledningen om cider har en viktig uppgift att skydda konsumenterna mot vilseledande märkning och värna producenter som följer de regler som tagit fram. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser ministern och regeringen att vidta för åtgärder för att vägledningar i allmänhet och föreskriften och vägledningen om cider i synnerhet ska tas på allvar?
fr · H4111128 · 2017-03-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:1128 Stöd till demokratiaktivister av (L) till Statsrådet (MP) har massprotester genomförts inte bara i utan också på andra håll i . måste den agera för att visa sitt stöd. Stödet till demokratiaktivister bör öka radikalt, både politiskt och ekonomiskt. Aktivisterna ska känna att de har stark support från och EU i sin strävan efter demokrati och mänskliga rättigheter. Regeringen kan agera akut både inom ramen för EU och nationellt. Våldsvågen , där över 200 oppositionsledare, demokratiaktivister och journalister har fängslats, visar på allvaret. svenskt bistånd har gått till projekt som drivs av det belarusiska skattedepartementet. Denna institution har medverkat till övergrepp på mänskliga rättigheter. införde regimen en så kallad ”parasitskatt” som står i strid med landets grundlag och dessutom bryter mot internationell rätt. Den går ut på att straffbeskatta dem som inte arbetar heltid. Detta är en absurd policy i ett land med mycket stor arbetslöshet. Svenskt bistånd borde aldrig gå direkt till diktaturer, utan i stället via demokratiska organisationer och opposition. Mot bakgrund av ovan vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att frysa det svenska bilaterala biståndet till ?
fr · H4111129 · 2017-03-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:1129 Signalsystemet ERTMS och av (L) till Statsrådet (S) ansvarar för införandet av det EU-gemensamma signalsystemet () i . ERTMS införs successivt på det svenska järnvägsnätet, och beslut om den svenska införandeplanen togs av . Den svenska implementeringen har ifrågasatts av aktörer på marknaden, som ser utmaningar både i att förebygga driftsstörningar och i de utgifter som aktörerna måste bära för installation och uppgraderingar. Det har även i funnits synpunkter på att sakta ner implementeringen till dess att utmaningarna med systemet har lösts. På de banor som är utrustade med ERTMS ingår avgörande systemutrustning från det omtalade företaget . Det gäller de ombordsystem och den översättningsmodul som används, vilka båda är integrerade i tekniska lösning. Lösningen kan på så sätt inte köpas separat, vilket gör att står för en viktig del i implementeringen av signalsystemet ERTMS. Arbetet pågår för att fler system ska bli godkända. Det bör dock göras en analys av de konsekvenser som kan uppstå kring att en aktör besitter en så pass dominerande ställning inför framtidens implementering av signalsystemet och även kommande uppgraderingar. Kostnaden för kommande införandeperiod är . Dessutom tillkommer betydande investeringskostnader i loken. saknas resurser för att vidmakthålla befintlig järnväg. Alla driftsstörningar, liksom osäkerhet för spårtrafiken, påverkar transporter på järnvägen negativt. Om man ska åstadkomma en ökning av godstransporter på spår förutsätter detta att spåren fungerar och är robusta. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser infrastrukturministern att vidta för att säkerställa att driftsstörningar eller brister i robusthet inte hindrar en fortsatt implementering av ERTMS i ?
fr · H4111130 · 2017-03-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:1130 Oförsäkrade läkemedel av (L) till Statsrådet (S) Läkemedelsförsäkringen infördes genom en frivillig överenskommelse mellan läkemedelsföretag i . Den har inneburit att patienter som skadats av ett läkemedel kan få ersättning i stället för att gå till domstol. Nästan alla läkemedel som säljs i täcks av försäkringen, men fortfarande finns omkring en procent som inte är det. En del av dem har blivit utvalda att vara ”periodens vara” av (). TLV har ingen laglig möjlighet att förhindra detta, av konkurrensrättsliga skäl. känner såväl läkare som patienter oftast inte till att läkemedlet är oförsäkrat och att patienterna därmed ofta löper risk att bli utan ersättning om skada skulle inträffa. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att alla läkemedel som säljs i ska ingå i läkemedelsförsäkringen?
fr · H4111131 · 2017-03-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:1131 Ökat byggande i landsbygdskommuner av Nooshi Dadgostar (V) till Statsrådet (MP) I många landsbygdskommuner leder de höga byggpriserna till att produktionskostnaderna regelmässigt är högre än det teoretiska marknadsvärde som nya hus får. Detta i sin tur leder oftast till krav på omfattande nedskrivningar, vilket påverkar bostadsföretagets ekonomiska resultat och dess soliditet mycket negativt. Så här säger ordförande : ”I de flesta landsbygdskommuner finns ingen reell marknad för flerbostadshus och därför uppskattas marknadsvärdet istället utifrån fastighetsförsäljningar på helt andra marknader. Det måste ändras. Ett hyreshus som är byggt för att ägas och förvaltas på lång sikt bör inte värderas till ett fiktivt marknadsvärde och utifrån en fiktiv försäljning. Om alla lägenheter är uthyrda och fastigheten långsiktigt ger en rimlig avkastning ska nedskrivningar inte behöva göras.” En justering av nedskrivningsreglerna skulle kunna leda till att fler bostäder byggs i landsbygdskommuner. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta några initiativ för att förändra nedskrivningsreglerna så att det skapar förutsättningar för ökat byggande, främst i landsbygdskommuner?