ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H4121196 · 2017-04-12 00:00:00 — Dnr Ku2017/01048/DISK Svar på fråga 2016/17:1196 av (L) Romernas historia har frågat mig hur jag avser att se till att vitboken och kunskapen om romernas historia sprids i både och andra länder. Liksom jag tidigare svarat på en liknande fråga från ledamoten (2016/17:377) så vill jag understryka att jag delar syn på betydelsen av vitboken (Ds 2014:8) och att det är viktigt att sprida dess innehåll brett i samhället. Efter att vitboken publicerats har den spridits i stor omfattning till berörda aktörer, både i och internationellt. På regeringens uppdrag gjorde även Kommissionen mot antiziganism viktiga kunskapshöjande insatser under sina av verksamhet, främst genom att ta fram utbildningsmaterialet Antiziganismen i med tillhörande lärarhandledning. Materialet bygger på vitboken och kommissionen spred det till en stor mängd skolor i landet och andra berörda intressenter. Efter att kommissionen lämnat sitt slutbetänkande till regeringen gav regeringen i , som ansvarar för samordning och uppföljning av insatser inom strategin för romsk inkludering, i uppdrag att kostnadsfritt distribuera och sprida ovannämnda utbildningsmaterial. Det är viktigt att fortsätta uppmärksamma konsekvenserna av antiziganismen i samhället. Slutbetänkandet från Kommissionen mot antiziganism har remissbehandlats och regeringen kommer att ta ställning till de rekommendationer och förslag som framgår i detta. Regeringens arbete mot antiziganism ingår också i den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott. I olika internationella sammanhang, t.ex. inom EU och , har även lyft fram vitboken och Kommissionen mot antiziganism som goda exempel på hur romernas historia och antiziganismen i kan belysas. Det är bl.a. på detta sätt vi fortsätter sprida kunskap om det viktiga innehållet i vitboken.
frs · H4121197 · 2017-04-26 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1197 av (S) Organiserad brottslighet har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att motverka illegal konkurrens och därmed förhindra organiserad brottslighet. I sin fråga nämner specifikt problematiken kring illegala trafikskolor. Här hänvisar jag till det svar som har fått på en liknande fråga som har ställts till infrastrukturminister . Regeringen arbetar kontinuerligt med att utveckla myndigheternas verksamheter och förmåga till samverkan för att därmed skapa en kraftsamling mot organiserad brottslighet. gav regeringen tolv myndigheter inom och utanför rättsväsendet i uppdrag att utöka sin samverkan mot organiserad brottslighet. I enlighet med uppdraget ska myndigheterna samverka på lokal nivå och ha ett särskilt fokus på utsatta områden. En viktig del i myndigheternas arbete är att komma åt de företag som personer inom organiserad brottslighet använder sig av. Arbetet med regeringsuppdraget pågår och ska slutredovisas . Regeringen har också tillsatt en utredning som ska lämna förslag på hur organiserad och systematisk ekonomisk brottslighet mot välfärdssystemen kan motverkas, vilket är något som inte sällan sker genom företag. Parallellt med arbetet för att utveckla rättsväsendets och andra myndigheters förmåga att bekämpa organiserad brottslighet är det viktigt att utveckla det förebyggande arbetet. Regeringen har därför initierat en satsning för att utveckla det brottsförebyggande arbetet på såväl nationell som regional och lokal nivå. Vi har förstärkt Brottsförebyggande rådets stödjande och samordnande roll, som länsstyrelserna har fått i uppgift att stötta arbetet ute i landet. Totalt handlar det om resurstillskott på . Det är det största satsningen någonsin på brottsförebyggande arbete. lanserades också regeringens brottsförebyggande program Tillsammans mot brott. I programmet samlas regeringens målsättningar för det brottsförebyggande arbetet inom olika politikområden. Programmet ska bidra till att öka kunskapen om brottsförebyggande arbete och stimulera samverkan mellan fler aktörer. I programmet berörs allt från individinriktade insatser såsom föräldraskapsstöd, avhopparverksamhet och återfallsförebyggande arbete till förebyggande åtgärder mot situationer eller platser där risken för brott är hög. Den typ av brottslighet som beskriver, liksom många andra, kan endast existera så länge det finns en efterfrågan. Vi har därför alla ett ansvar att inte understödja brottslighet genom att exempelvis köpa varor eller tjänster som vi förstår, eller borde förstå, har ett orimligt lågt pris. Det faktum att frågor om konkurrens från illegal verksamhet nu får ökad spridning kan bidra till en ökad medvetenhet om riskerna med att köpa alltför billiga varor eller tjänster. Det är en diskussion som jag och regeringen välkomnar.
frs · H4121199 · 2017-04-13 00:00:00 — Dnr S2017/02181/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:1199 av (M) Tandvårdsbidraget har frågat mig om vilka verktyg jag avser ge för att öka kontrollen vad gäller tandvårdsbidraget. arbete med kontroller av utbetald ersättning till tandvårdsgivare, s.k. efterhandskontroller, har utvecklats sedan tandvårdsreformen infördes . För att ge mer flexibla sanktionsmöjligheter vid s.k. förhandsprövning av utbetalning samt innehållande av utbetalning har regeringen i propositionen Det statliga tandvårdsstödet – förbättrad information, kontroll och uppföljning (2016/17:153) som lämnades till , föreslagit ändringar i lagen (2008:45)om statligt tandvårdsstöd. Förändringarna innebär en förstärkning av nuvarande sanktionsmöjligheter, föreläggande om förhandsprövning och innehållande av ersättning, mot vårdgivare som inte fullgör sina skyldigheter gentemot lagen. Genom denna förstärkning av kontrollmöjligheterna får ytterligare verktyg som kan identifiera och motverka avsiktliga fel och ett överutnyttjande av systemet.
frs · H4121201 · 2017-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1201 av (M) Rysk atomubåt i har frågat mig om jag avser ta upp frågan om den ryska atomubåten förväntade passage genom med min ryska motpart. Jag kan försäkra om att regeringen återkommande och på alla nivåer tar upp säkerhetsläget i och runt i våra kontakter med . Vi uppmanar samtliga aktörer i att agera enligt internationell rätt och med förutsägbarhet så att incidenter kan undvikas. Från svensk sida kommer vi att fortsätta verka för stabilitet och ökat förtroende i och runt .
frs · H4121202 · 2017-04-21 00:00:00 — Dnr N2017/02635/MRT Svar på fråga 2016/17:1202 av (M) Extra kostnader i samband med id-kontroller har frågat mig hur långt regeringen har kommit i sin beredning av kompensation för extra kostnader i samband med id-kontroller och om det finns någon möjlighet att regeringen hörsammar framställan om kompensation. I höständringsbudgeten föreslog regeringen att totalt avsätts för att ersätta transportörer för deras kostnader för att utföra id-kontroller . Efter beslut om höständringsbudgeten fattade regeringen beslut om förordningen (2016:1264) om ersättning för kostnader i samband med vissa identitetskontroller vid transporter som utförs med buss, tåg eller passagerarfartyg till från en annan stat. Förordningen reglerar formerna för hur transportörerna kan söka ersättning för sina kostnader. Ersättning lämnas för skäliga kostnader som transportörerna har haft för att utföra id-kontroller. Ansökningarna prövas av . I vårändringsbudgeten har regeringen föreslagit att ytterligare sätts av för att ersätta transportörernas kostnader för id-kontroller som nuvarande bestämmelser om id-kontroller gäller.
frs · H4121205 · 2017-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1205 av (L) Svältkatastrof i östra har frågat mig om jag mot bakgrund av risken för somaliska liv till följd av svältkatastrofen i regionen avser ta initiativ för att stödja den goda demokratiska utvecklingen i Somaliland genom att ansluta till och starta ett svenskt biståndskontor i huvudstaden . stöd till Somaliland går i huvudsak via FN-fonder samt via , vilka kompletterar . Utöver det har gett ett omfattande stöd, bland annat via Interpeace, för att stödja den demokratiska utvecklingen av Somaliland. har stött flera av de val som genomförts i Somaliland och har även gett stöd till förberedelserna inför det uppskjutna valet som skulle ha genomförts . Med anledning av den svåra torkan som har drabbat regionen har bidragit med i humanitärt bistånd till hela , inklusive Somaliland. Detta gör till den fjärde största bilaterala humanitära givaren till krisen i . agerade snabbt och har tidigt gjort utbetalningar till det humanitära systemet, vilket har ett stort mervärde och räddar liv. En stor del av stödet har även kommit Somaliland till del då fördelningen är behovsstyrd och Somaliland är en av de regioner som är värst drabbade i . Det humanitära tillträdet är i regel bättre i Somaliland än i södra och centrala . Utöver det humanitära stödet är mycket aktivt inom givarkretsen med att lyfta upp behovet av långsiktiga åtgärder för att bygga motståndskraft i det somaliska samhället samt vikten av att bättre koppla ihop humanitära insatser och långsiktiga utvecklingsinsatser. har inga planer på att kanalisera stöd via , och inte heller på att öppna ett biståndskontor i . har ingen ambassad på plats i . I stället bedrivs arbetet från Somaliasektionen vid i , med frekvent resande till . Vi har anledning att fortsätta följa och stödja en positiv utveckling i , inklusive Somaliland, med stort intresse.
frs · H4121206 · 2017-04-12 00:00:00 — Dnr M2017/00930/Ee Svar på fråga 2016/17:1206 av (S) Elnätspris i tätort och glesbygd har frågat om jag är villig att se över möjligheten till fortsatt samprissättning, och kan det ur ett regleringsperspektiv vara fördelaktigt att se över kriteriet i lagen om ”geografisk närhet” eller vidta andra åtgärder i syfte att öka möjligheten till samprissättning av återstående glesbygd- och tätortsnät i olika prisområden. Den nuvarande regleringen om samredovisning av nätverksamhet har tillämpats . Syftet med bestämmelserna är att främja en utjämning av nättarifferna mellan tätort och glesbygd, dock under förutsättning att koncessionsområdena ligger geografiskt nära varandra och att det nya redovisningsområdet inte utgör en för nätverksamhet olämplig enhet. Regleringen har inneburit att har nästan alla elnätsföretag endast ett redovisningsområde med undantag för de största elnätsföretagen som har flera redovisningsområden. ställde en fråga på samma tema. I mitt svar hänvisade jag då till att det pågick en rättsprocess där departementet följde utvecklingen och noggrant skulle analysera slutsatserna av ärendet när det slutligen blev avgjort. Som frågeställaren nu mycket riktig påpekar har ärendet återförvisats till Energimarknads-inspektionen för förnyad prövning. Detta innebär att det kan dröja innan ärendet slutligen är avgjort. Jag överväger mot denna bakgrund att låta utreda frågan om samredovisning i någon av de utredningar som regeringen planerar att tillsätta . Det är dock för tidigt att säga något om hur uppdraget kommer att utformas och när arbetet kan vara klart.
frs · H4121208 · 2017-04-12 00:00:00 — Dnr M2017/00923/Nm Svar på fråga 2016/17:1208 av (M) Skogen och har frågat mig om jag och regeringen har initierat ett arbete att föra in skogen under . Jag vill inleda med att den svenska skogspolitiken bygger på de två jämställda målen om produktion och miljö. Det är viktigt att skogsbruksåtgärder utförs på ett långsiktigt ekonomiskt, miljömässigt och socialt hållbart sätt. gäller parallellt med skogsvårdslagstiftningen, liksom de förordningar som är meddelade med stöd av , exempelvis artskyddsförordningen (2007:845). Bestämmelserna gäller även skogsbruksåtgärder. Det är verksamhetsutövarens ansvar att följa lagstiftningen och tillsynsmyndigheternas ansvar att följa upp att så sker.
frs · H4121209 · 2017-04-13 00:00:00 — N2017/02650/BSÄ Svar på fråga 2016/17:1209 av (L) Statliga bolags ersättningar har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att framöver förhindra att statliga bolag har ersättningar och ekonomiska konstruktioner som är större , eller ovanliga i, jämförbara privata Regeringen beslutade uppdaterade riktlinjer för ersättning och andra anställningsvillkor för ledande befattningshavare i bolag med statligt ägande. Riktlinjerna ingår som en del av statens ägarpolicy. Regeringens riktlinjer för ersättning och andra anställningsvillkor för ledande befattningshavare i bolag med statligt ägande ska tillämpas i bolag med statligt majoritetsägande. I övriga bolag, där staten är delägare, verkar staten i dialog med övriga ägare för att riktlinjerna tillämpas. Svenska staten är delägare i och äger cirka 37,av aktierna och utövar genom sin rösträtt på stämman sin möjlighet att påverka bolagets riktlinjer för ersättningar för ledande befattningshavare. Styrelserna i bolag med statligt ägande ska behandla frågor om ersättning till de ledande befattningshavarna på ett medvetet, ansvarsfullt och transparent sätt. De ska vidare försäkra sig om att den totala ersättningen är rimlig, präglad av måttfullhet och väl avvägd samt bidrar till en god etik och företagskultur. Regeringen förutsätter att styrelsen säkerställer att såväl den verkställande direktörens som övriga ledande befattningshavares ersättning ryms inom de riktlinjer som beslutats av bolagsstämman. Enligt ABs riktlinjer ska ersättningen till ledande befattningshavare vara konkurrenskraftig men inte marknadsledande vilket är i linje med regeringens riktlinjer. Regeringen förutsätter dock att liksom övriga bolag med statligt ägande agerar så att de åtnjuter offentligt förtroende. Jag har informerat mig om situationen med de sparade semesterdagarna i och fått svaret att när ABs VD överskred gränsen för sparade semesterdagar betalades överstigande semesterdagar ut med automatik. Processen för detta är nu ändrad. Jag avser inte att vidta ytterligare åtgärder.
frs · H4121210 · 2017-04-12 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1210 av (L) har frågat mig om hur jag avser att se till att utreder fler fall av diskriminering mot bland annat romer. I ett öppet och solidariskt samhälle ska den som utsatts för diskriminering få hjälp att hävda sina rättigheter, men det krävs också ett aktivt arbete för att motverka diskriminerinerande strukturer. För att säkersälla detta krävs insatser av olika aktörer på alla nivåer i samhället. DO är en viktig aktör i detta arbete och har till uppgift att både främja lika rättigheter och möjligheter samt att motverka diskriminering. En annan sådan aktör är de så kallade antidiskrimineringsbyråerna som arbetar lokalt för att motverka diskriminering. Regeringen har tillfört mer resurser till båda dessa aktörer för att bekämpa diskriminering som drabbar utsatta grupper. Diskrimineringslagen har även skärpts med nya regleringar vad gäller det förebyggande arbetet mot diskriminering, s.k. aktiva åtgärder. Vidare har utredningen om bättre möjligheter att motverka diskriminering (dir 2014:10) bl.a. haft i uppdrag att föreslå hur arbetet mot diskriminering kan organiseras och effektiviseras. Syftet var att säkerställa goda förutsättningar för personer som utsätts för diskriminering att ta tillvara sina rättigheter. Utredningen lämnade sitt betänkande (SOU 2016:87) och föreslår bl.a. att det ska inrättas en diskrimineringsnämnd som enligt utredaren skulle effektivisera arbetet mot diskriminering och ge fler diskriminerade möjlighet att få upprättelse. Förslagen ska remitteras .
frs · H4121212 · 2017-04-19 00:00:00 — Dnr A2017/00812/SV Svar på fråga 2016/17:1212 av (M) Regeringens arbetslöshetsmål 2020 har frågat mig om jag fortfarande bedömer att regeringen kommer att kunna hålla vallöftet om att ska ha lägst arbetslöshet i hela EU . Regeringens mål att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så att når lägst arbetslöshet i EU 2020 ligger fast. Ett sysselsättningspolitiskt ramverk med ett tydligt mål är en viktig del för att nå resultat. Målet tydliggör prioriteringarna och styr den ekonomiska politiken. Regeringen avser att återkomma till med ytterligare förslag som kan bidra till att sysselsättningen ökar och arbetslösheten minskar. har förutsättningarna att nå målet om lägst arbetslöshet i EU 2020 försämrats sedan målet först presenterades. Antalet asylsökande till ökade till historiskt höga nivåer. Denna utveckling medför självfallet utmaningar då det tar tid för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. När arbetsmarknaden förändras måste åtgärder och insatser anpassas. Regeringen är nu mer än halvvägs i mandatperioden och har kommit en bra bit på väg mot målet. Utvecklingen på arbetsmarknaden är stark. Arbetslösheten sjunker på högre nivåer, sysselsättningen ökar i god takt främst bland utrikes födda och sysselsättningsgraden är den högsta i EU. arbetar regeringen fortsatt för att än fler jobb ska skapas och för att nyanlända snabbt ska komma i arbete. Trots att målet blivit svårare att nå finns det ingen anledning att revidera målet. Jobben är fortfarande regeringens viktigaste fråga, med sikte på EU:s lägsta arbetslöshet 2020.
frs · H4121213 · 2017-04-18 00:00:00 — Dnr Fi2017/01728/BATOT Svar på fråga 2016/17:1213 av (M) Den svenska statsbudgeten och EU-budgeten har frågat mig om jag är beredd att i arbetet med den svenska statsbudgeten agera utifrån samma synsätt som jag redovisat inför förhandlingen av EU-budgeten när det gäller skattehöjningar och vikten av prioriteringar av offentliga åtaganden. Låt mig först instämma i åsikt att det är en styrka att vi är överens om regeringens ståndpunkter inför förhandlingarna om EU:s nya budgetram. Med det sagt vill jag framhålla att det är stor skillnad på EU-budgeten och den svenska statsbudgeten. Varje euro som spenderas via EU:s budget ska ha ett tydligt EU-mervärde, exempelvis med koppling till den inre marknadens funktion. När lämnar unionen försvinner en stor finansiär till EU:s budget. Det kommer att innebära stora konsekvenser för de kommande förhandlingarna om en ny EU-budget. Istället för att försöka hantera EU:s problem med ökade resurser måste medlemsstaterna komma överens om strukturella och långsiktiga samarbetsformer som löser problemen. Den skatt som betalas i går till att finansiera och underhålla ett fungerande samhällssystem och en effektiv offentlig sektor. är en välfungerande välfärdsstat där alla har rätt till utbildning, sjukvård och ekonomiskt stöd. Vår tids utmaningar går inte att lösa genom borgerlig politik med nedskärning i vår gemensamma välfärd, ofinansierade skattesänkningar eller privatiseringar. De kan bara lösas genom att bygga samhället starkare och hålla ihop vårt land.
frs · H4121214 · 2017-04-19 00:00:00 — Dnr Fi2017/01761/S2 Svar på fråga 2016/17:1214 av (M) Höjning av skatten på motorcyklar har frågat mig vilka vinster som jag ser med att höja skatten på ett fordon som har små utsläpp och minskar trängseln i trafiken. Frågan är ställd mot bakgrund av att har remitterat en promemoria med förslag om ett bonus–malus-system för nya lätta fordon. Promemorian innehåller även förslag som omfattar de fordon i det koldioxidbaserade och i det viktbaserade fordonsskattesystemet som redan är i trafik. Bland annat föreslås att fordonsskatten för motorcyklar ska ändras från till för ett skatteår. Av promemorian framgår att anledningen till att denna höjning föreslås är att det är rimligt att motorcyklars fordonsskatt uppgår till samma nivå vad gäller grundbeloppet som för övriga lätta fordon. Det är inte aktuellt att inordna motorcyklar i det koldioxiddifferentierade systemet men det bör enligt promemorian övervägas i ett senare skede. Remisstiden för promemorian går ut . Jag har inte för avsikt att uttala mig i fråga om regeringens kommande förslag eller bedömning kring beskattningen av motorcyklar och därigenom föregripa det arbete som kommer att följa inom efter att remisstiden gått ut.
frs · H4121215 · 2017-04-19 00:00:00 — Dnr Fi2017/01762/S2 Svar på fråga 2016/17:1215 av (M) Sänkt moms på guidning av naturområden har frågat mig vilka effekter på arbetslösheten som den föreslagna mervärdesskatteändringen kommer medföra enligt min bedömning. Syftet med att sänka mervärdesskatten på förevisning av naturområden är att öka tillgängligheten till naturområden, likställa naturturism med liknande turismtjänster och öka möjligheterna att bedriva naturturism. De utökade möjligheterna att bedriva naturturismverksamhet bedöms kunna gynna mindre företag och företag utanför storstadsområdena. I den glesa landsbygden där många naturturismföretag verkar, är också arbetslösheten hög. Sänkt mervärdesskatt på naturguidning förväntas medföra lägre priser och därmed ökad efterfrågan på dessa tjänster. Det bedöms i sin tur öka efterfrågan på arbetskraft i branschen, vilket leder till lägre arbetslöshet och högre sysselsättning i branschen. Huruvida sysselsättningen i ekonomin som helhet påverkas är beroende av i vilken utsträckning efterfrågan på arbetskraft riktas mot personer med relativt svag anknytning till arbetsmarknaden.
frs · H4121216 · 2017-04-20 00:00:00 — Dnr S2017/02289/FST Svar på fråga 2016/17:1216 av (M) Ansvarsfördelningen enligt socialtjänstlagen har frågat mig om jag avser att ändra ansvarsfördelningen enligt socialtjänstlagen för att det ska bli lättare för kommuner att ingripa vid misstanke om brott. Inledningsvis bör framhållas att ingripande vid misstanke om brott i första hand är en polisär fråga. Om det är fråga om ett barn eller ungdom som begår brott är det givetvis viktigt att involveras och bedömer om barnet eller den unge är i behov av stöd, hjälp eller andra insatser. Vad gäller ansvarsfördelningen mellan placerande kommun och mottagande kommun framgår av 2 a kap. 4 § socialtjänstlagen (2001:453) att en kommun behåller ansvaret för stöd och hjälp åt en enskild som till följd av ett beslut av kommunen vistas i en annan kommun, exempelvis i hem för vård och boende (HVB). Enligt 2 a kap. 10 § finns dock en möjlighet att flytta över ett ärende som avser vård eller någon annan åtgärd i fråga om en enskild person till en annan kommun. Det finns ingen särskild reglering vad gäller ensamkommande barn. är det land i som tagit emot flest antal ensamkommande asylsökande barn i förhållande till sin befolkning. anvisade över 33 000 ensamkommande barn till landets kommuner. av dessa placerades i boenden i andra kommuner än den kommun som anvisats att ta emot barnet (anvisningskommunen). En placering i en annan kommun kan innebära svårigheter för anvisningskommunen vad gäller samarbete och kontakt mellan olika aktörer, såsom socialtjänst i förhållande till boende och skola, eller, som är aktuellt i det här fallet, polisen om barnet begår brott. Regeringen har remitterat departementspromemorian Ändringar i fråga om sysselsättning för asylsökande och kommunplacering av ensamkommande barn (Ds 2016:21) som bl.a. innehåller förslag om att begränsa möjligheterna och tydliggöra förutsättningarna att placera ett ensamkommande barn i ett boende i en annan kommun. Förslaget bereds inom .