ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H4121903 · 2017-09-19 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1903 av (M) Säkerhetsskyddsförordningen har frågat mig om jag känt till att polischefen frångick bestämmelserna och bröt mot säkerhetsskyddsförordningen . Frågan är formulerad på ett sådant sätt att det framstår som att Rikspolischefen har brutit mot bestämmelserna i säkerhetsskyddsförordningen. Det är inte klarlagt om så är fallet och uppgifterna har tillbakavisats av . Jag kan dock försäkra om att jag inte har haft kännedom om det som har inträffat.
frs · H4121904 · 2017-09-21 00:00:00 — Dnr N2017/05613/RTS Svar på fråga 2016/17:1904 av (M) Regeringens agerande rörande Findus i har frågat närings- och innovationsministern vilka steg och initiativ ministern, som ansvarig minister för regeringens näringspolitik, tog för att möjliggöra att Findus och företagets verksamhet skulle kunna stanna kvar i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Sedan beskedet om Findus nedläggning av produktionen i kom har regeringen haft en kontinuerlig dialog mellan Bjuvs kommun och samt även med Findus och . Som jag tidigare svarat kan jag av naturliga skäl inte närmare redogöra för innehållet i denna dialog. Jag vidhåller att staten har en viktig roll att spela vid större varsel och omställning i näringslivet. Inte minst uppdrag att bistå vid varsel och omställning kommer vara centralt för den nationella nivåns samlade stöd till berörda orter. Jag vet också att har etablerat en kontakt med och står berett att bistå såväl med myndighetens egna resurser, som med vägledning till andra relevanta myndigheters stöd. Regeringen har redan beslutat om medel till för att genomföra insatser som stärker innovationer i livsmedelskedjan och stödjer utvecklingen av innovativa livsmedelsföretag. Regeringen har även inom ramen för livsmedelsstrategin fattat beslut om en lång rad andra åtgärder som ska stärka svensk livsmedelsproduktion. Dessa satsningar bedöms kunna ha en viktig inverkan på den fortsatta utvecklingen av livsmedelsproduktionen i och .
frs · H4121905 · 2017-09-19 00:00:00 — Dnr S2017/04912/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2016/17:1905 av (M) Rätten till personlig assistans har frågat mig vad jag, utan att föregå utredningen, avser att göra för att förbättra situationen för de familjer som är i behov av personlig assistans för att kunna klara sin vardag? Jag vill börja med att instämma med uppfattning om att den som har behov av stöd ska få det. Jag vill också förtydliga att alla kvinnor och män, flickor och pojkar som har behov av stöd och service har rätt till detta genom den lagstiftning som finns i vårt land. En individs behov av stöd och service kan tillgodoses av samhället på flera olika sätt eftersom ansvaret för att ge sådant stöd är delat mellan stat, landsting och kommun. Det är nu LSS och assistansersättningen trädde i kraft. Det finns problem med hur LSS-insatserna utvecklats och hur insatserna förmår uppfylla syftet med lagstiftningen. Jag har därför tagit initiativ till (S 2016:3) som har i uppgift att göra en översyn av insatserna enligt LSS och assistansersättningen. Utgångspunkten för uppdraget är att få till stånd mer ändamålsenliga insatser i LSS och att skapa en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling av insatsen personlig assistans. har det kommit ny rättspraxis som får genomslag i och kommuners tillämpning av lagen. Detta har medfört ett behov av att redan nu fördjupa kunskaperna om vilka effekter detta får för personer med assistansersättning eller personlig assistans enligt LSS. I avvaktan på utredningsbetänkandet har regeringen därför lämnat en rad uppdrag till och bland annat att utreda och analysera konsekvenserna av den nya tillämpningen. LSS och assistansersättningen har på avgörande sätt förbättrat levnadsvillkoren för flickor, pojkar, kvinnor och män, med omfattande funktionsnedsättningar. Rätten till LSS insatser innebär för många bättre möjligheter till ett liv som andra i samhället. Jag vill avslutningsvis betona att det är angeläget att upprätthålla dessa reformer och dess möjligheter till att skapa delaktighet i samhällslivet.
frs · H4121907 · 2017-09-19 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1907 av (M) Förtroendet för har frågat mig om jag har förtroende för rikspolischefen . Att leda största myndighet är ett komplext uppdrag. Som tidigare meddelats, senast i ett svar till , har jag fortsatt förtroende för rikspolischefens sätt att utföra denna svåra uppgift.
frs · H4121909 · 2017-09-19 00:00:00 — Dnr Ju2017/07150/ Svar på fråga 2016/17:1909 av (SD) Hantering av asylärenden från har frågat mig hur jag hanterar utvecklingen med migranter som kommer från och om jag avser verka för några generella åtgärder för att säkerställa en snabb handläggning av dessa ärenden. Enligt asylrätten är skyldig att ta emot en ansökan om asyl från någon som befinner sig inom landets gränser. Om det visar sig att personen sökt asyl i en stat som omfattas av Dublinförordningen, görs en prövning i enlighet med den förordningen. Dublinförordningen reglerar vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en asylansökan. Huvudregeln är att den sökande ska söka asyl i den första inresemedlemsstaten. Den faktiska handläggningstiden i Dublinärenden varierar och beror bland annat på hur snabbt kan få svar. Enligt fungerar samarbetet med finska myndigheter väl och generellt brukar hanteringen av Dublinärenden mot gå snabbt. En asylsökandes rätt till boende och ekonomiskt stöd är lagstadgat. För att underlätta handläggning ordnar i vissa fall transport, till exempel för att de sökande ska kunna ta sig till utredningar eller till boenden. Jag ser inte någon anledning att vidta ytterligare åtgärder i frågan, men avser fortsätta följa utvecklingen.
frs · H4121910 · 2017-09-20 00:00:00 — Dnr Fö2017/01228/MFI Svar på fråga 2016/17:1910 av (M) Skjutövningar över har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder för att Försvarsmakten ska överväga alternativa lokaliseringar av det flygskjutmål som finns i . Försvarsmakten har ansökt hos Miljöprövningsdelegationen vid i om tillstånd för miljöfarlig verksamhet vid flygskjutmålet Hammaren i . Miljöprövningsdelegationen har fattat beslut om tillstånd för verksamhet vid flygskjutmålet Hammaren. Detta beslut har överklagats till mark- och miljödomstolen vid , som bereder ärendet. Av regelverk följer att när en statlig myndighets beslut som rör Försvarsmakten, , eller prövas i domstol så ska domstolen alltid med eget yttrande överlämna ärendet till regeringen för prövning. Som statsråd har jag inte möjlighet att kommentera ett ärende som är föremål för pågående domstolsprövning.
frs · H4121911 · 2017-09-20 00:00:00 — Dnr Fö2017/01229/RS Svar på fråga 2016/17:1911 av (M) Översyn av beredskapslagstiftning har frågat mig vilka åtgärder som vidtagits och kommer att vidtas för att se till att den lagstiftning som styr myndigheternas ansvar och uppdrag vid höjd beredskap blir relevant och aktuell. Regeringen har sedan försvarsbeslutet bedrivit ett omfattande arbete för att åstadkomma en sammanhållen totalförsvarsplanering. I detta arbete har planeringsanvisningar och uppdrag till såväl militära som civila myndigheter beslutats i syfte att ge en inriktning för planering och för att inhämta underlag för fortsatt analysarbete och översyn av bland annat författningsreglering. Planering för en översyn av beredskapslagstiftningen är en del i detta arbete. Regeringen har även lämnat nya anvisningar till Försvarsberedningen. Försvarsberedningen kommer att lämna en rapport om utvecklingen av totalförsvaret med fokus på det civila försvaret. Avsikten är att Försvarsberedningens rapport ska ge ett värdefullt bidrag till regeringens fortsatta inriktning av en sammanhållen totalförsvarsplanering. Regeringen kommer med utgångspunkt från Försvarsberedningens rapport och annat underlag att ta ställning till vilka ytterligare åtgärder som behöver vidtas.
frs · H4121912 · 2017-09-20 00:00:00 — Dnr N2017/05642/MRT Svar på fråga 2016/17:1912 av (M) Bilpooler har frågat mig hur jag ställer mig till Utredningen om cirkulär ekonomis förslag till definition av bilpool, och när vi kan förvänta oss att jag och regeringen presenterar konkreta åtgärder så att kommuner kan reservera gatumark för bilpooler. Många bedömare, däribland fordonstillverkare, tror att äganden av bilar kommer att förändras kraftigt de närmaste decennierna. Ny typ av it- och fordonsteknik och större behov av effektiv resursanvändning driver denna utveckling. Att dela på bilägande genom en bildelningstjänst, även kallad för bilpool, är en av de ägandeformer som påtagligt kan tänkas öka i omfattning. Genom medlemskap i en bilpool delar flera personer på ägande av bilar, vilket oftast innebär lägre kostnader för den enskilde samt är, precis som frågeställaren påpekar, positivt för miljön. står de flesta privatbilar parkerade av tiden. Bilpooler är ett sätt att öka nyttjandegraden av bilar, minska efterfrågan på parkeringsplatser och på det sättet frigöra ytor i städerna till andra ändamål. Många kommuner har en önskan att öka tillgången till bilpooler men har svårt att göra det med de medel som kommunerna förfogar över. Som påpekar har Utredningen om cirkulär ekonomi i sitt betänkande Från värdekedja till värdecykel (SOU 2017:22) lämnat ett antal förslag om bilpooler. Förslagen syftar till att möjliggöra statliga eller lokala stimulansåtgärder. Betänkandet har remitterats och bereds nu vidare inom . Jag delar syn på att det är önskvärt att underlätta för bilpooler. Regeringen har dock ännu inte tagit ställning till utredningens förslag och det är därför också för tidigt att säga när ett eventuellt sådant förslag kan överlämnas till .
frs · H4121913 · 2017-09-19 00:00:00 — Dnr Ju2017/07207/ Svar på fråga 2016/17:1913 av (M) Personval för synskadade har frågat kultur- och demokratiministern vilka åtgärder hon och regeringen avser att vidta för att en lösning, som innebär att personer med synnedsättning ska kunna personrösta utan att valhemligheten röjs, ska komma på plats till de allmänna valen 2022. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Ett grundläggande krav i vår demokrati med representativt folkstyre är att och de folkvalda församlingarna i kommuner och landsting utses genom fria, hemliga och direkta val. Det är krav som för val till läggs fast i grundlag. I kravet på fria val ligger främst att valhandlingen ska kunna utföras utan yttre påverkan och att väljaren får bestämma själv vilket parti han eller hon ska rösta på. Kravet att val ska vara hemliga motiveras också främst av intresset att skydda väljaren från den påverkan som kan uppkomma om andra enskilda och statsmakterna får kännedom om hur väljaren röstar. Väljaren ska inte vara tvungen att visa eller tala om hur han eller hon röstat. I vallagen finns bestämmelser som bl.a. syftar till att säkerställa skyddet för valhemligheten. En väljare som på grund av funktionsnedsättning eller liknande inte själv kan göra i ordning sin röst, kan på begäran få hjälp med detta av bl.a. röstmottagarna i den utsträckning som behövs. För dessa röstmottagare gäller en straffsanktionerad tystnadsplikt. Som har framhållit är det av stor vikt att alla kan rösta på ett värdigt sätt utan att valhemligheten röjs. Nya möjligheter att stärka valhemligheten för alla väljare bör fortlöpande analyseras och om möjligt tas till vara. har frågan om skyddet för valhemligheten aktualiserats såväl när det gäller förutsättningar att personrösta för personer med synnedsättning som när det gäller valsedlarnas placering i anslutning till val- och röstningslokaler. Frågan om valsedlarnas placering har utretts av vallagsutredning som föreslagit vissa ändringar i regleringen för att stärka valhemligheten. Efter remissbehandlingen av utredningens betänkande har regeringen dock kunnat konstatera att det krävs ytterligare underlag för att gå vidare med skärpningar av lagstiftningen på området. Ett fortsatt arbete med denna inriktning pågår i . Därutöver avser regeringen även att arbeta vidare med frågan om hur förutsättningarna för väljare med synnedsättning att personrösta självständigt ska kunna förbättras.
frs · H4121914 · 2017-09-19 00:00:00 — Dnr S2017/04966/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2016/17:1914 av (KD) allt hårdare bedömning av LSS- stöd har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att återupprätta LSS och ge personer med funktionsnedsättning det stöd de behöver. Jag vill börja med att betona att jag anser det angeläget att intentionerna med LSS upprätthålls. Det är nu LSS och lagen (1993:389) om assistansersättning trädde ikraft. Reformen har på avgörande sätt förbättrat levnadsvillkoren och skapat möjlighet till delaktighet i arbets- och samhällsliv för personer med omfattande funktionsnedsättningar. Det är viktigt att reformen värnas. Det finns problem med hur LSS-insatserna och assistansersättningen har utvecklats och insatsernas förmåga att uppfylla syftet med lagstiftningen. Jag har därför tagit initiativ till LSS utredningen (S 2016:3) vilken har i uppdrag att göra en översyn av insatserna i LSS och assistanersättningen, i syfte att få till stånd mer ändamålsenliga insatser och en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling av personlig assistans. har det kommit ny rättspraxis som får genomslag i och kommuners tillämpning av lagen. Detta har medfört ett behov av att redan nu fördjupa kunskaperna om vilka effekter detta får för personer med assistansersättning eller personlig assistans enligt LSS. I väntan på utredningsbetänkandet har regeringen därför lämnat flera uppdrag till berörda myndigheter, bland annat att utreda och analysera konsekvenserna av den nya tillämpningen. och har också haft ett gemensamt uppdrag att utreda om det finns behov av en tydligare lagstiftning för att säkerställa att en överlämning sker mellan och kommunen i de fall assistansersättningen dras in. Rapporten har inkommit och bereds nu i .
frs · H4121915 · 2017-09-19 00:00:00 — Ju2017/07170/ Svar på fråga 2016/17:1915 Nya uppgifter om bristande IT-säkerhet inom svenska myndigheter har frågat mig om jag avser att vidta ytterligare åtgärder för att stärka IT-säkerheten bland svenska myndigheter i allmänhet och de bevakningsansvariga myndigheter som ingår i totalförsvaret i synnerhet. Det finns ett stort behov av att utveckla informationssäkerheten i . Sedan regeringen tillträdde har därför en rad åtgärder vidtagits. Exempelvis beslutade regeringen om obligatorisk it-incidentrapportering för statliga myndigheter. Bestämmelsen trädde i kraft . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har tillförts ökade resurser för att stärka samhällets motståndskraft mot it-angrepp. I vårändringsbudgeten tillförde regeringen till myndigheten för att förstärka arbetet med informationssäkerhet och psykologiskt försvar. I budgetpropositionen 2018 fyrfaldigar och permanentar regeringen ökningen av medel utifrån en överrenskommelse mellan regeringen, och . Det pågår också ett viktigt arbete med att modernisera och skärpa säkerhetsskyddslagen. Utredningen om vissa säkerhetsskyddsfrågor (Ju 2017:08) har i uppdrag att kartlägga behovet av att förebygga att säkerhetskyddsklassificerade uppgifter eller i övrigt säkerhetskänslig verksamhet utsätts för risker i samband med utkontraktering, upplåtelse och överlåtelse av sådan verksamhet och föreslå förebyggande åtgärder. I uppdraget ingår även att föreslå ett system med sanktioner i säkerhetsskyddslagen. presenterade regeringen en ny nationell strategi för hur informations- och cybersäkerheten i ska utvecklas och stärkas. Strategin sätter upp målsättningar inom sex prioriterade områden och regeringen har redan påbörjat implementeringen genom att bl.a. besluta om fyra regeringsuppdrag med koppling till strategin. Alla bevakningsansvariga myndigheter ska analysera och bedöma informationssäkerheten i den egna verksamheten. Därutöver har Myndigheten för samhällsskydd och beredskap uppdragits att bidra till ökad kunskap på informationssäkerhetsområdet hos de bevakningsansvariga myndigheterna. Jag kommer fortsätta att noga följa arbetet med att stärka samhällets informations- och cybersäkerhet och vidta ytterligare åtgärder när det behövs.
frs · H4121916 · 2017-09-15 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1916 av (M) Situationen i har frågat mig huruvida jag och regeringen avser vidta åtgärder i för att bidra till fred och säkerhet i och i så fall hur. Jag delar fullständigt oro vad gäller den eskalerade situationen i Rakhine som orsakat ett stort antal dödsoffer och flera hundratusen rohingyer på flykt och därmed även medfört omfattande konsekvenser i regionen. Att frågan tas upp i är därför mycket angeläget, och det har aktivt verkat för. i rådet påtalade vi vikten av att rådet uppmärksammar frågan. Efter påtryckningar togs frågan upp . Vi har därefter konsekvent verkat för att rådet fortsätter att bevaka utvecklingen. I samband med att situationen i och då särskilt i Rakhine, blivit allt svårare och alltmer våldsam, med rapporter om grova kränkningar och övergrepp av de mänskliga rättigheterna och hundratusentals människor på flykt tog säkerhetsrådet upp situationen i Rakhine igen. Även då hade gjort påstötningar. I ljuset av den senaste utvecklingen tog tillsammans med UK initiativ till att rådet än en gång behandlade frågan. Det resulterade i ett möte . Efter mötet fördömde rådsordföranden å rådets vägnar våldet i Rakhine som tvingat hundratusentals på flykt, uppmanade till omedelbar nedtrappning av våldet och påtalade vikten av att humanitärt bistånd kommer hela befolkningen till del utan åtskillnad. var särskilt pådrivande för att rådet stod enat. har även en kontinuerlig dialog med generalsekreterarens kontor och andra delar av FN-systemet kring hur vi kan stödja FN:s pågående engagemang i . ger humanitärt stöd till behövande i båda i och i . har gett ca relaterat till den pågående humanitära krisen. Vi kommer fortsätta att nära följa frågan för att säkerställa att vi i säkerhetsrådet, liksom i annan internationell fora, gör allt vi kan för att bidra till fred och säkerhet i .
frs · H4121917 · 2017-09-20 00:00:00 — Dnr N2017/05664/SUN Svar på fråga 2016/17:1917 av Per Åsling (C) Tillväxtanalys Per Åsling frågat mig hur jag ser på den framtida lokaliseringen av den analys- och utvärderingsresurs som Tillväxtanalys utgör. Jag vill börja med att säga att regeringen har behov av uppföljningar, analyser och utredningar som är genomförda av andra myndigheter än de som ansvarar för respektive verksamhet. Utredningen om regeringens analys- och utvärderingsresurser (dir. 2017:79) syftar till att säkerställa att organisationen och styrningen av analys- och utvärderingsresurserna är ändamålsenlig och effektiv utifrån regeringens samlade behov. Regeringens uttalade ambition är vidare att öka spridningen av de statliga myndigheterna och att detta utgör en viktig del av regeringens arbete med att stärka den statliga närvaron i hela landet. Regeringen har i genomförandet av den här ambitionen fattat flera beslut om lokalisering av verksamhet eller hela myndigheter från till andra delar av landet. Mot bakgrund av det som sägs ovan kan jag inte föregripa det påbörjade utredningsarbetet där uppdraget ska redovisas .
frs · H4121918 · 2017-09-20 00:00:00 — Dnr A2017/01707/A Svar på fråga 2016/17:1918 av (C) Nystartsjobb har frågat mig hur jag säkerställer att extratjänster inte tränger ut nystartsjobben och att de som får dessa jobb med anställningsstöd inte bara får det i det offentliga utan också i privata företag? Utvecklingen på den svenska arbetsmarknaden är stark. Sysselsättningen ökar och arbetslösheten minskar. En utmaning är dock att en allt större andel av de arbetslösa kvinnorna och männen tillhör grupper med en generellt svag ställning på arbetsmarknaden. Det gäller särskilt de personer som saknar en fullföljd gymnasieutbildning eller är nyanlända. Subventionerade anställningar fyller en viktig funktion på arbetsmarknaden och är ett av våra mest effektiva verktyg för att få arbetslösa i jobb. De subventionerade anställningarna har blivit fler, vilket har bidragit till att såväl arbetsgivare, och arbetstagare har tyckt att det blivit svårt att använda och navigera bland stöden. Regeringen har lyssnat på kritiken, tar nu bort flera stöd och förenklar användningen av stöden. Fem stöd blir istället ett – Introduktionsjobb. Det nya stödet innebär bland annat minskad administration för arbetsgivaren samt att subventionen blir mer enhetlig. Staten står för av månadslöner på i maximalt . I reformeringen av de subventionerade anställningarna har vi valt att behålla nystartsjobben. Nystartsjobben är populära bland arbetsgivare och hjälper många till jobb men har också tidigare visat tecken på betydande undanträngnings- och dödviktseffekter (IFAU, Rapport 2008:9 och 2012:6). Detta innebär att personer som anställts med en sådan subvention i betydande utsträckning skulle fått arbete även utan subventionen. Regeringen anser att stöd ska gå dit där de gör mest nytta. Regeringen har därför förändrat nystartjobben så att de ska vara mer ändamålsenligt utformade och styras till dem som står längre från arbetsmarknaden. I en stark arbetsmarknad bör behovet av nystartsjobb för något starkare grupper minska, och för personer födda i har detta varit en trend . Av Arbetsförmedlingens statistik framgår att antalet nystartsjobb för personer födda utanför eller som tillhör etableringsuppdraget ökat jämfört . I reformeringen av anställningsstöden har vi också valt att behålla extratjänster. Extratjänsterna ger en viktig möjlighet för personer att komma in på arbetsmarknaden och att stärka den gemensamma välfärden. Stödet riktas till nyanlända och personer som varit arbetslösa . Extratjänster är ingen rättighet. Stödet ska ges först efter en bedömning av att det är motiverat för att personen ska komma i arbete. Extratjänster utgör därigenom ett komplement till nystartsjobb. Därför är det positivt att användningen av denna insats ökar. Extratjänsterna är även tillgängliga för ideella föreningar och inom offentligt finansierad verksamhet i privat regi. Med förenklingarna och förbättringarna av anställningsstöden bedömer regeringen att de privata arbetsgivarna får bättre förutsättningar att anställa personer som står långt ifrån arbetsmarknaden.
frs · H5121 · 2017-09-26 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:1 av (SD) folkomröstning om självständighet har frågat mig om regeringens syn på irakiska regionen självständighet. beslutade den regionala regeringen i Irakiska (KRG) att utlysa en folkomröstning om regionens självständighet. Omröstningen ägde rum . kommer att följa den fortsatta utvecklingen i regionen. Regeringen stödjer ett enat . och irakiska har haft goda relationer , inte minst tack vare att många svenskar har kurdisk bakgrund, men frågan om eventuell självständighet för den kurdiska regionen måste lösas genom dialog mellan och . och har lyckats samarbeta i kampen mot Daesh. De båda parterna bör utveckla detta samarbete för att i dialog lösa frågan om regionens status. Behovet av långsiktig stabilisering och nationell försoning efter den militära segern över Daesh är stort. har i uttryckt starkt stöd för FN:s ansträngningar för att främja dialog mellan parterna, särskilt genom generalsekreterarens särskilda sändebud för . Principen om folkens rätt till självbestämmande är grundläggande men betyder inte automatiskt självständighet utan kan rymma andra åtgärder, inklusive olika former av autonomi. Den kurdiska regionen i har visst självstyre fastställt i landets författning. Eventuella förändringar av detta självstyre är en fråga som måste lösas inom ramen för landets författning.