ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H4121487 · 2017-06-07 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1487 av (M) Riskbedömningsinstrument och strukturerade riskbedömningar inom polisen har frågat mig vad jag och regeringen ämnar vidta för åtgärder för att sprida kunskap om riskbedömningsinstrument och strukturerade riskbedömningar inom polisen. Brott i nära relationer är ett allvarligt och omfattande samhällsproblem som orsakar stort fysiskt och psykiskt lidande. Jag delar frågeställarens uppfattning att det är viktigt att korrekta bedömningar genomförs och adekvata åtgärder vidtas. Även för är detta ett prioriterat område. genomförde myndigheten en genomlysning av regionernas arbete inom denna ärendekategori. Med utgångspunkt i de handlingsplaner som då togs fram sker nu en uppföljning av hur verksamheten utvecklas. pågår revidering av myndighetens handbok i nära relation vilken beräknas vara klar . I samband med att ombildades till en myndighet togs ett helhetsgrepp om arbetet med brottsoffer och personsäkerhetsverksamheten. Riktlinjer för verksamheten beslutades och dessa ska vara ett stöd i arbetet med att organisera och bedriva aktiviteter utifrån de höga krav som ställs på professionalitet och säkerhet. beslutade dessutom om ett metodstöd utifrån den fastställda brottsoffer- och personsäkerhetsprocessen. Metodstödet vänder sig till alla inom som arbetar med frågor som rör brottsoffer och personsäkerhet och omfattar allt från hur information och stöd till brottsoffer med olika behov ska hanteras till riskbedömning och riskhantering. Det är ansvar att se till att kunskapen om dessa brott och vilka åtgärder som ska vidtas, utvecklas och sprids inom myndigheten. Jag ser inga skäl att vidta några åtgärder men avser att noga följa utvecklingen på området.
frs · H4121489 · 2017-06-07 00:00:00 — Dnr Ju2017/04671/ Svar på fråga 2016/17:1489 av (M) Rättshjälp vid bodelning har frågat mig om jag och regeringen kommer att vidta några åtgärder för att se till att kvinnor som blivit utsatta för relationsvåld, och som befinner sig i en ekonomiskt sett svagare ställning än de män som de flytt från, ska kunna få juridisk hjälp vid genomförande av en bodelning. Att ge ett starkare skydd och stöd för våldsutsatta kvinnor är en prioriterad fråga för . Regeringen har sedan tillträdet beslutat en lång rad åtgärder på området. Bland annat har stödet till lokala kvinnojourer för åren 2015–2019 ökat med totalt . Regeringen har också lagt fram en nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. fanns en möjlighet att bevilja allmän rättshjälp vid bodelning. Reglerna kritiserades dock för att endast komma ett fåtal till del och inte tillgodose behovet av bistånd när det gäller kostnader för bodelningsförrättare. 1997 avskaffades därför den allmänna rättshjälpen vid bodelning. Det infördes i stället en ersättningsgaranti för bodelningsförrättare. Syftet var framför allt att ge stöd till en make/maka som inte kan få ut sin egendom för att motparten vägrar medverka till bodelningen och som inte heller har pengar för att få en bodelning till stånd. Lagen ger också möjlighet för bodelningsförrättaren att låta den resursstarkare av makarna svara för en större andel av förrättningskostnaderna, om makarnas ekonomiska förhållanden ger särskild anledning till det. Vid av en bodelning till domstol, kan dessutom rättshjälp beviljas. har tidigare ansett att det inte finns skäl att ändra nuvarande regler. Jag ser inte anledning att vidta några ytterligare åtgärder i denna fråga.
frs · H4121490 · 2017-06-20 00:00:00 — Dnr N2017/03847/FJR Svar på fråga 2016/17:1490 av (M) Löshundsjakt har frågat mig om jag avser att införa ett förbud mot löshundjakt i . Jag delar helt uppfattning i frågan. har en etiskt baserad jakt och välbeprövad och traditionell löshundsjakt. Jägarnas insatser är viktiga. Det är viktigt att det finns jakthundar som är tränade för eftersök både vid jakt och vid eftersök av trafikskadat vilt. Dessutom är användning av jakthundar tydligt reglerad i jaktförordningen (1987:905). Jag har således inte för avsikt att införa ett generellt förbud mot löshundsjakt.
frs · H4121493 · 2017-06-07 00:00:00 — Ju2017/04672/ Svar på fråga 2016/17:1493 av Boriana (M) Förvar av terrormisstänkta Boriana har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att utländska medborgare som utgör en säkerhetsrisk ska kunna utvisas eller hållas i förvar till dess att en avvisning kan verkställas. Personer som bedöms utgöra en säkerhetsrisk enligt utlänningslagen (säkerhetsärenden) eller lagen om särskild utlänningskontroll (kvalificerade säkerhetsärenden) kan tas i förvar eller ställas under uppsikt. Möjlighet till anmälningsplikt i kvalificerade säkerhetsärenden finns också. En person får inte utvisas till ett land där han eller hon riskerar att utsättas för dödsstraff, tortyr, förföljelse eller annan förnedrande eller omänsklig behandling eller bestraffning. Detta gäller även personer som bedöms utgöra en säkerhetsrisk. Om det inte bedöms möjligt att verkställa utvisningen ansvarar Säkerhetspolisen för att kontinuerligt kontrollera den person som bedömts utgöra en säkerhetsrisk. Om en möjlighet till verkställighet framkommer i ett senare skede finns möjlighet att återigen ta personen i förvar eller ställa denne under uppsikt. Säkerhetspolisen och har intensifierat sitt samarbete och lämnar fler ärenden till Säkerhetspolisen för bedömning. Självklart följer jag de här frågorna noga och skulle det finnas behov av att vidta några ytterligare åtgärder är jag beredd till det.
frs · H4121494 · 2017-06-07 00:00:00 — Dnr Fi2017/02552/KO Svar på fråga 2016/17:1494 av (M) Fairtrade-märkta livsmedelsprodukter har frågat statsrådet om statsrådet delar frågeställarens bedömning om Fairtrade-märkta livsmedelsprodukter och vilka åtgärder statsrådet i så fall tänker vidta för att verka för att statliga medel inte används för att snedställa konkurrensen på marknaden för livsmedelsprodukter i utvecklingsländer. Frågan har överlämnats till mig. I den rapport som hänvisar till konstateras att Fairtrade även har positiva effekter. I rapporten framhålls att de jordbrukare som deltar i certifieringen gynnas av att prisfallet vid låga världsmarknadspriser begränsas och att certifieringen kan ha positiva socioekonomiska effekter som exempelvis att skolor finansieras och att förhandlingspositionen gentemot uppköpare stärks. Även den psykologiska effekten av att få högre pris för något man producerar jämfört med att erhålla bidrag framhålls. Rapporten lyfter också fram att märkningen ger konsumenter en möjlighet att aktivt bidra till bättre villkor för småproducenter. Många konsumenter vill bidra till en hållbar utveckling och köper allt oftare produkter med hållbarhetsförtecken, såsom olika typer av miljö- och rättvisemärkningar. Fairtrade-märkning är ett möjligt verktyg, där handel samt hållbara konsumtions- och produktionsmönster kan verka som en drivkraft för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling. Det krävs dock större och bredare insatser för att lösa problemet med utbredd fattigdom bland jordbrukare i utvecklingsländer. Det svenska utvecklingssamarbetet inom handel, marknadsutveckling och lantbruk är omfattande och en stor del av detta riktas till produktivitetshöjande insatser på landsbygden. Den är också en stark förespråkare för frihandel som en väg ut ur fattigdom. Det är också av stor vikt att stödja utvecklingsländers kapacitet att möta hållbarhets- och certifieringskrav. Jag kan se värdet av att det, i både privata och offentliga sammanhang, via efterfrågan finns möjlighet att stödja en produktion som ger certifierade jordbrukare en något tryggare försörjning för sig och sina familjer. Jag är därför glad för att allt fler konsumenter frågar efter denna typ av produkter. Jag kan konstatera att det finns olika meningar kring den samlade effekten av Fairtrade-märkning men regeringen är av den åsikten att det är viktigt att stödja initiativ som bidrar till en hållbar och ansvarstagande konsumtion i .
frs · H4121495 · 2017-06-13 00:00:00 — Dnr N2017/03864/PBB Svar på fråga 2016/17:1495 av (M) Bostad för kvinnor som varit utsatta för relationsvåld har frågat mig vad jag och regeringen ämnar vidta för åtgärder för att kvinnor som varit utsatta för relationsvåld, och som genom makens försorg kommit att bli skuldsatta, lättare ska kunna få tag i en ny bostad. Frågan som tar upp är viktig. Att kvinnor, som har varit utsatta för våld i nära relationer, har svårt att ta sig från skyddat boende och in på den reguljära bostadsmarknaden påverkar möjligheten för dem att återgå till ett vanligt liv. Dessa kvinnor, som andra med en svag ställning på bostadsmarknaden, riskerar att drabbas särskilt hårt av bostadsbristen. Kommunerna har ansvar för bostadsförsörjningen och har ansvar för att bistå enskilda kvinnor och män att hitta lösningar på sin boendesituation. Den sekundära bostadsmarknaden växer och enligt söker också personer, som inte kommer in på den reguljära bostadsmarknaden men som inte har några andra sociala problem, stöd hos dem. Som jag tidigare anfört är en stor del av lösningen att åstadkomma ett ökat bostadsbyggande. Regeringen gör den största satsningen för ett ökat bostadsbyggande på länge, det handlar inte minst om 22-punktsprogrammet som presenterades . Bostadsbyggandet ökade kraftigt och bedömer att det kommer öka ytterligare . För att underlätta inträdet på bostadsmarknaden är det också viktigt att hyresvärdar ställer rimliga krav på blivande hyresgäster. har fått i uppdrag av regeringen att genomföra en kartläggning av de krav och villkor som fastighetsägare ställer på blivande hyresgäster, exempelvis inkomstkrav, inför tecknandet av ett hyreskontrakt. I redovisningen ska fastighetsägarnas krav och villkor framgå, hur stor del av hyresbeståndet kraven och villkoren omfattar, om kraven och villkoren skiljer sig åt mellan olika kommungrupper samt en analys av eventuella skillnader i påverkan på kvinnor och män. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har även gett länsstyrelserna ett fortsatt uppdrag –2017 att stödja och informera kommuner och andra aktörer för att underlätta inträdet och etableringen på bostadsmarknaden. i län ska lämna en samlad slutrapport . Därutöver ska genomföra en nationell kartläggning av hemlöshetens omfattning och karaktär som ska redovisas till regeringen . I detta sammanhang vill jag slutligen nämna att regeringen har tillsatt en utredning som bl.a. ska lämna förslag på hur vårdnadshavaren och barnets utflyttning från det skyddade boendet ska genomföras för att säkerställa att barnets rättigheter skyddas och barnet får det stöd och den hjälp som det behöver. Regeringen har även tillsatt en utredning om återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld som bl.a. ska kartlägga och följa upp verksamhet som erbjuder våldsutövande män tillfällig bostad samt överväga former som möjliggör samverkan mellan berörda myndigheter. gav regeringen också i uppdrag att redovisa utvecklingen av skyddade boenden utifrån de indikatorer som myndigheten har tagit fram och uppdaterat .
frs · H4121496 · 2017-06-13 00:00:00 — Dnr Fi2017/02505/S3 Svar på fråga 2016/17:1496 av (M) Skyddad identitet har frågat justitie- och migrationsministern vad han och regeringen avser att vidta för åtgärder för att höja kompetensen inom statliga myndigheter, förskolan, skolan, sjukvården och på andra håll där det kan vara tillbörligt, till exempel vissa typer av privata företag, beträffande skyddade personuppgifter. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. betänkande Ökad trygghet för hotade och förföljda personer (SOU 2015:69) innehåller flera förslag som syftar till att skapa ett starkare skydd för hotade och förföljda personers personuppgifter. Utredningen konstaterar bland annat att det saknas en sammanhållen ordning i arbetet med skydd för förföljda personer. Därför föreslås bland annat att ska få i uppdrag att ansvara för att samordna arbetet med skydd för hotade och förföljda personer. I samordningsansvaret ska ligga att utvärdera och följa upp verksamheten, ta fram riktlinjer och metodstöd samt utveckla och informera om hot- och riskbedömningar. Vidare föreslås att det för samordningsarbetet ska finnas en samordningsgrupp bestående av ett antal statliga myndigheter som får bjuda in andra statliga myndigheter, kommuner och frivilligorganisationer att delta i arbetet. Enligt utredningen kommer kompetensen hos myndigheterna och andra organisationer som ingår i samverkan att öka. Regeringen anser att det är viktigt att skyddet för hotade och förföljda personer förstärks. betänkande har remitterats och det fortsatta arbetet med förslagen i betänkandet pågår. Jag vill inte föregripa det arbetet.
frs · H4121497 · 2017-06-13 00:00:00 — Fi2017/02492/S3 Svar på fråga 2016/17:1497 av Boriana (M) Kronofogdens register Boriana har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att personer som felaktigt har hamnat i register lättare ska kunna avregistreras när misstaget uppdagas. Uppgifter i register kan rättas på två grunder, att de är felaktigt behandlade eller att de är missvisande. I båda fallen görs bedömningen utifrån omständigheterna när ansökningen lämnades in. Myndighetens register ska ge en bild av vad som faktiskt har hänt. Ändras grunderna för ansökningen först efter det att ansökningen har lämnats till , om skulden t.ex. betalas så var ansökningen riktig när den gjordes och ska inte tas bort. kan också rätta uppgifter som ger en missvisande bild av en persons vilja eller förmåga att betala sina skulder. I dessa fall utgår bedömningen ifrån hur personen förhållit sig till betalningsskyldigheten innan fordran lämnades till . Ett exempel på när en uppgift tas bort är när den som ska betala inte fått någon avisering om skulden innan den lämnats för indrivning. Jag kan inte kommentera enskilda ärenden men som jag tidigare nämnt ska myndighetens register visa vad som har hänt när en ansökan lämnades in. beslut med anledning av en begäran om rättelse kan överklagas till domstol om man inte är nöjd med bedömningen. Regeringen har lämnat förslag för att minska risken för att en privatperson drabbas av en betalningsanmärkning på grund av ett offentligrättsligt krav som han eller hon inte känner till (prop. 2016/17:105).
frs · H4121499 · 2017-06-07 00:00:00 — Dnr S2017/03343/FS Svar på fråga 2016/17:1499 Bristen på psykologer () har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder för att fler ska kunna tillgodoräkna sin psykologutbildning från utlandet. Många nyanlända har både utbildning och erfarenhet i yrken där det råder brist på utbildad och erfaren arbetskraft på den svenska arbetsmarknaden. Att vi inte på ett bättre sätt tar till vara dessa personers kunskap och färdigheter innebär ett slöseri av resurser och en betydande förlust både för enskilda individer och för samhället som helhet. 2016 tillfördes för att effektivisera valideringsprocessen, har tillförts ytterligare och beräknas tillföras 42 miljoner för detta ändamål. Enligt uppgifter från klarar myndigheten målet från att ansökan inkommer till att handläggningen påbörjas. Antalet beslut om granskning, det vill säga det första beslutet som fattar i processen och som behövs för att få gå vidare till bl.a. kunskaps- och lämplighetsprov, har ökat drastiskt . införde även en ny process för de som är utbildade i land utanför EU/EES och som ansöker om legitimation. I det nya systemet kan sökanden få möjlighet att påbörja vägen mot legitimation även om deras utbildning från utlandet är kortare eller om vissa kurser saknas. Kravet för att få legitimation är kunskaper och färdigheter motsvarande svensk psykologexamen och efterföljande praktisktjänstgöring som psykolog (). För många personer med en utländsk utbildning kan möjligheten att komplettera den tidigare utbildningen vid en svensk högskola vara avgörande för etablering på den svenska arbetsmarknaden. Ett viktigt verktyg i matchningen av individers kompetens och arbetsmarknadens behov är därför kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk utbildning motsvarande en svensk högskoleutbildning. gav regeringen , och i uppdrag att planera för och bygga upp kompletterande utbildning för personer med avslutad utländsk psykologutbildning. har som samordnande lärosäte för de kompletterande psykologutbildningarna inkommit med ett underlag där det framgår att och planerar att starta utbildningen och . Sammanfattningsvis kan sägas att satsningen från regeringen och det arbete lagt ner på att förbättra och effektivisera processen, ger goda resultat.
frs · H4121500 · 2017-06-09 00:00:00 — Dnr U2017/02546/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2016/17:1500 av (L) Performance har frågat mig vilka överväganden som ligger bakom mitt och regeringens beslut att inte delta i granskning av kvaliteten i högre utbildning. Med anledning av frågeformuleringen vill jag först påpeka att regeringen inte fattar formella beslut om att avstå från att delta i OECD-projekt. deltar i en rad arbetsgrupper och sammanhang inom där det löpande kommer förslag på projekt. Såväl regeringen som svenska myndigheter kopplade till arbete kan välja att delta i de projekt som anses vara relevanta. Med deltagande i projekten följer ofta en kostnad som alltid bör ställas mot den förväntade nyttan. I fallet med det rubricerade gjorde bedömningen att projektets kostnad översteg den förväntade nyttan av att delta. Jag vill dock poängtera att kvalitet i högre utbildning samt möjligheten till internationellt samarbete i kvalitetsfrågor är viktigt för regeringen. Ett nytt kvalitetssäkringssystem för högre utbildning implementeras just nu av , . I och med det nya systemet har , genom UKÄ, goda möjligheter att åter kunna delta i det europeiska samarbetet för kvalitetssäkring av högre utbildning.
frs · H4121502 · 2017-06-07 00:00:00 — Dnr S2017/03345/JÄM Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2016/17:1502 Kompetensen hos yrkesgrupper som kommer i kontakt med hedersförtryck har frågat mig om regeringen avser vidta åtgärder för att utbildning om hedersrelaterat våld och förtryck ska utgöra ett obligatoriskt moment inom vissa grundutbildningar för yrkesgrupper som kommer i kontakt med denna problematik. Hedersrelaterat våld och förtryck ingår i delmålet mäns våld mot kvinnor, vilket tydligt framgår av regeringens jämställdhetspolitiska skrivelse Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid(skr. 2016/17:10). I skrivelsen presenterar regeringen en tioårig nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Av strategin framgår att sådant våld som huvudsakligen, men inte uteslutande, utövas av män mot kvinnor i sin helhet omfattas av den nationella strategin. När det gäller våld från närstående inklusive hedersrelaterat våld och förtryck syftar insatser inom strategin till att även motverka mäns och pojkars utsatthet för våld respektive kvinnors och flickors utövande av våld. Även hbtq-personers utsatthet för hedersrelaterat våld och förtryck omfattas. I propositionen Ny värld – ny högskola (2004/05:162) fastslogs principen om att examensbeskrivningar bör vara kortfattade och koncentrerade till det väsentliga. I propositionen Gränslös kunskap – högskolan i globaliseringens tid (2008/09:175) anges att en central reglering av utbildningens innehåll är främmande för det svenska högskolesystemet. Beslutet om det exakta innehållet i utbildningarna avgörs av universiteten och högskolorna men regeringen ska för varje yrkesexamen ange en examensbeskrivning med mål på en övergripande nivå. Regeringen står fast vid dessa principer. Med beaktande av dessa principer anser regeringen att det just i fråga om utbildningar där studerande i sina framtida yrken kommer att möta våldutövare och våldsutsatta är särskilt angeläget att det ingår undervisning om mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer. Målsättningen är att studenterna dels ska få kunskaper om hur man kan förebygga och upptäcka våld, dels få kunskap om insatser för dem som utsätter andra för våld respektive dem som är utsatta för våld. En viktig förutsättning för utveckling av arbetssätt och insatser är att de som i sitt yrke möter våldsutövare och våldsutsatta har relevant kunskap om mäns våld mot kvinnor, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck, och våld i nära relationer. Regeringen avser därför införa skrivningar om mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer i examensbeskrivningarna för fysioterapeutexamen, juristexamen, läkarexamen, psykologexamen, sjuksköterskeexamen, socionomexamen och tandläkarexamen. Att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor, inklusive hedersrelaterat förtryck, är en prioriterad fråga för regeringen.
frs · H4121503 · 2017-06-07 00:00:00 — Dnr N2017/03903/TS Svar på fråga 2016/17:1503 av (C) Ökat stöd till statlig upphandling av flygtrafik har frågat mig om vad jag kommer att göra för att garantera säkerhet, flygstandard och turtrafik utan större förseningar i den av staten upphandlade flygtrafiken i norra ? Det stämmer att staten genom upphandlar transportpolitiskt motiverad trafik i delar av landet där det saknas förutsättningar för kommersiell drift men som är viktiga för en grundläggande tillgänglighet. Medel för denna upphandlade trafik finns anvisat av staten på anslaget för trafikavtal, vilket innebär att från detta anslag betalar ersättning till trafikföretag för interregional kollektiv persontrafik med flyg, tåg, båt eller buss. Trafikavtalen beräknas uppgå till totalt . Följande flyglinjer finns inom ramen för befintliga trafikavtal: –, ––, –, –, ––, –samt sträckorna och som trafikeras med kommersiell anmälan men under den allmänna trafikpliktens villkor. Regeringen anser att det är av stor vikt att det finns en god tillgänglighet i hela landet, även till norra som kostnaden måste ställas i relation till nyttan. Det är som har regeringens uppdrag att inom ramen för de transportpolitiska målen och att inom angivna medelsramar ingå och ansvara för statens avtal om flygtrafiken till .
frs · H4121504 · 2017-06-07 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1504 av Boriana (M) Diskrimineringslagstiftningen Boriana har frågat mig om jag avser att ta något lagstiftningsinitiativ för att förtydliga diskrimineringslagarna. Boriana Åbergs fråga berör ett tillsynsärende i ett enskilt fall hos (). Ett statsråd ska inte uttala sig i enskilda fall. ska vara ett samhälle fritt från diskriminering och ett starkt rättsligt skydd mot diskriminering är en grundläggande förutsättning för att uppnå detta. Enligt diskrimineringslagen (2008:567) är diskriminering, bl.a. på grund av etnicitet, religion eller annan trosuppfattning förbjuden inom en rad samhällsområden. Förbudet innebär att en individ inte får behandlas sämre än någon annan skulle ha behandlats i en jämförbar situation, om missgynnandet har samband med en diskrimineringsgrund. Regeringen arbetar aktivt för att stärka skyddet mot diskriminering och har ett flertal åtgärder vidtagits. Bland annat har Utredningen om bättre möjligheter att motverka diskriminering lämnat sitt betänkande (SOU 2016:87) . Vidare har departementspromemorian Utvidgat skydd mot diskriminering i form av bristande tillgänglighet (Ds 2016:26) remissbehandlats och förslagen är under beredning inom . Med stöd av 4 kap. 1 § diskrimineringslagen utövar DO tillsyn över att lagen följs genom självständig granskning. Bedömningen av vad som står i strid med diskrimineringsförbudet måste göras i varje enskilt fall och prövas ytterst i domstol. Mot bakgrund av det ovan anförda avser jag inte att ta något ytterligare lagstiftningsinitiativ .