ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H511298 · 2017-11-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:298 EU:s avtal med av (V) till Statsrådet (S) ingick EU ett avtal med om hur de människor som flyr via och tar sig till ska hanteras. Från fick de möjlighet att söka asyl, men endast i . De som inte söker asyl skickas tillbaka till , så även de som får avslag på sin ansökan eller saknar ID-handlingar. För varje syrier som sänds tillbaka till ska en annan syrier föras vidare till ett EU-land. Flyktingar av övriga nationaliteter förs inte vidare till EU, enligt avtalet. Uppgörelsen skulle även innebära att turkiska medborgare ska undantas från EU:s visumkrav, samt en nystart för ansökan om EU-medlemskap. Dessutom ska EU bidra ekonomiskt till mottagandet av flyktingar i . är mycket kritiskt till avtalet. är inget säkert tredjeland. Man ger inte flyktingstatus åt icke-europeiska flyktingar, och flera rapporter vittnar om undermåliga asylprocesser och om att man skickat tillbaka flyktingar till krigets och andra länder. Det har även kommit rapporter om att turkiska gränsvakter beskjutit syrier som försökt ta sig in i landet. Gränsen mellan och är i praktiken stängd och har byggt en mur längs den. Som en konsekvens av att vägen mellan och har stängts har allt fler människor på flykt tvingats göra den ännu längre och farligare resan mellan och . drunknade rekordmånga människor på flykt i på grund av de farliga resor de tvingades göra. Avtalet innebär ett avsteg från andemeningen i asylrätten och ett direkt brott mot den i och med att de som saknar id-handlingar skickas tillbaka till . Dessutom legitimerar avtalet president kamp mot grundläggande fri- och rättigheter samt övergrepp på den kurdiska befolkningen. I ståndpunkt om avtalet går det att läsa följande: ”Det är viktigt att och internationell rätt efterlevs vid genomförandet av uttalandet på migrationsområdet mellan och . Asylrätten ska värnas. Uttalandet måste följas upp för att säkerställa att detta sker.” Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt avser statsrådet att säkerställa att det följs upp hur asylrätten värnas och att och internationell rätt efterlevs genom avtalet?
fr · H511299 · 2017-11-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:299 Nya besiktningsregler av (C) till Statsrådet (S) Just nu pågår ett arbete på Transportstyrelsen för att besluta om vilka regler som ska gälla vid . Transportstyrelsen har i en föreskrift (TSFS 2017:54) ändrat bedömningen av omborddiagnossystemen. Denna ska börja tillämpas om ingen korrigering görs. Vid besiktning sker en OBD-kontroll, det vill säga en kontroll av bilens eget diagnossystem, som indikerar fel med hjälp av felkoder. Enligt nuvarande föreskrifter underkänns fordonet om någon eller några av dessa standardiserade felkoder utläses från bilen. Bilen måste då åtgärdas eller repareras, oavsett om felkoden har varit registrerad länge eller . En felkod som registrerats i bilens omborddiagnossystem kommer normalt att vara registrerad till dess felet åtgärdats och felkoden släckts, vilket sker med hjälp av ett diagnosinstrument på en verkstad. I den nya föreskriften lättas de här reglerna, vilket får till följd att av de fordon som får brister noterade kommer att godkännas. Uppföljningar har visat att det kan bli nästan 100 000 fordon/år som kommer att godkännas jämfört med nuvarande regelverk. Föreslagna ändringar av miljökontroller kommer att leda till ökade emissioner. Det är helt fel håll att gå, inte minst med tanke på dieselskandaler och miljöproblem med luftkvaliteten i städerna. Många remissinstanser har också kritiserat förändringen, alltifrån och föreningen till bilprovningarna själva. I förlängningen riskerar position som föregångare inom trafiksäkerhet och klimatansvar att hotas. Det är helt oacceptabelt för . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet och regeringen att agera för att behålla och skärpa de nuvarande föreskrifterna i stället för att lätta på utsläppskraven som Transportstyrelsen föreslår?
fr · H511300 · 2017-11-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:300 Väg 940, av (C) till Statsrådet (S) Frågan om en ny dragning av väg 940, den så kallade , som förbinder södra och östra delarna av med och E6 har varit aktuell . Efter många års arbete och upprepade överklaganden har den kommit så långt att det finns vägplaner som är kompletta och fastslagna. Vägplanen för etapp ett, Rösan–Forsbäck, fastställdes och etapp två, Forsbäck–E6, . Även dessa har överklagats, men på samtliga punkter har överklagandena avvisats av som förväntade sig en handläggningstid på maximalt . Ett regeringsbeslut hade inneburit en möjlig byggstart . förefaller det som att även den tidsplanen spricker eftersom nödvändiga arkeologiska undersökningar, enligt tidningsuppgifter, fördröjs kraftigt genom regeringens oförmåga att fatta beslut . Statsrådet (S) besvarade en liknande fråga från undertecknad och hänvisade då till att ärendena vid det tillfället inte var tillräckligt beredda. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka beredningsåtgärder är det som återstår innan statsrådet och regeringen kan fatta beslut om vägplanerna för väg 940, den så kallade ?
fr · H511301 · 2017-11-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:301 Hinder för återvändandearbetet av (KD) till Statsrådet (S) Att vi har ett ordnat återvändande och att det är en tydlig skillnad mellan ett ja och ett nej i asylprocessen är viktigt för att legitimiteten i – och förtroendet för – asylrätten och vår reglerade migrationspolitik ska upprätthållas. Det är också centralt för att som land ska kunna vara generöst i att ge skydd till människor som är i behov av det. I återvändandearbetet kan det ytterst vara nödvändigt att använda sig av tvång för att verkställa avvisningar eller utvisningar. Att avvisa personer med tvång är dock både svårt och kostsamt, varför det är en stor fördel om en större andel av de personer som fått avslag på sina asylansökningar kan förmås att återvända självmant. har vissa unga nyanlända som studerar på gymnasienivå fått möjlighet att stanna i än vad de annars hade fått samt möjlighet att efter genomförda gymnasiestudier söka arbete. Lagen har från flera håll – bland annat från – fått kritik för att vara komplicerad och svårtolkad. I sitt remissvar uttryckte myndigheten att lagen skulle komma att innebära ”att det skapas incitament för den enskilde att inte medverka till återvändandet” eftersom ”en viktig del för ett självmant återvändande är att minimera tiden i ”. I sin senaste prognos tar åter upp just detta. ”En annan ny omständighet som påverkar återvändandearbetet är att personer som efter ett lagakraftvunnet avslagsbeslut åberopar den tillfälliga lagen om uppehållstillstånd vid gymnasiestudier som avser sökande mellan 17 till . Flera personer som är äldre än så åberopar gymnasiestudier som skäl för uppehållstillstånd. Enligt Polisen utgör en sådan ansökan ett hinder för verkställighet även om avvisat ansökan. Detta påverkar Polisens möjligheter att verkställa avslagsbeslut vilket också bedöms leda till minskade incitament till självmant återvändande.” Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur har statsrådet och regeringen för avsikt att hantera det faktum att den tillfälliga lagen om uppehållstillstånd för studerande på gymnasienivå, enligt och polisens bedömning, tycks försvåra återvändandearbetet?
fr · H511302 · 2017-11-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:302 Arbetet för en lokalisering av Europeiska läkemedelsmyndigheten till av (M) till Statsrådet (S) fattades beslut om var Europeiska läkemedelsmyndigheten () ska lokaliseras när den, till följd av brexit, ska flytta från . Beslutet var ett bakslag för de skandinaviska länderna. Varken eller fick myndigheten, som i stället placeras i . Beslutet kan ses som en illustration av hur svaga vi blir i när vi inte samarbetar. Den valde strategin att slåss enbart för en lokalisering till . Detta trots att en lokalisering till skulle gagna hela och därmed också och trots att det redan i ett tidigt skede stod klart att hade ett starkare case. Men inte nog med det. Enligt nyhetsrapporteringen valde den att, efter att Stockholmsalternativet hade fallit, inte stödja utan i stället rösta för . Om rapporteringen är korrekt är det en obegriplig och direkt fientlig handling från den , inte bara mot vårt grannland utan också mot . Regeringen måste nu redogöra för vilken strategi den valt för arbetet med och förklara varför den inte valde att samarbeta med danskarna för att skapa ett starkare skandinaviskt erbjudande. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Stämmer det att inte röstade för Köpenhamnsalternativet efter att hade fallit, och hur motiverar statsrådet det svenska agerandet i samband med lokaliseringen av ?
fr · H511303 · 2017-11-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:303 Laglig och säker abort i av (M) till Utrikesminister (S) Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) är grundläggande mänskliga rättigheter, och sju av åtta partier i riksdag har stor samsyn i frågorna och förutsätter att regeringen agerar när dessa viktiga rättigheter utmanas. Rätten till laglig och säker abort är nu hotad i . Det är dock oklart om det juridiska initiativ som tagits för att begränsa aborträtten i grundlagen kommer att gå igenom och faktiskt bli lag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt kommer ministern att agera i sina kontakter med för att värna SRHR och rätten till säker och laglig abort?
fr · H511304 · 2017-11-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:304 Kriminaliteten i av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Polisen i möter allt större utmaningar. har antalet anmälda personrån och sexuella ofredanden i ökat med . finns stora problem med gatubarn och ensamkommande ungdomar som begår brott. Senast blev två personer skjutna i , ett område i som gått från att vara ett utsatt område i polisens lägesbild till att numera klassificeras som ett särskilt utsatt område. , kommissarie vid , uppger till att han ”inte kan påminna sig om någon period i då det förekommit så många skjutningar som ”. Även nya siffror från visar att utsattheten för brott är stor i . Enligt undersökningen NTU Lokal utsattes nästan var fjärde invånare för någon typ av brott mot enskild person . minskade antalet poliser med 23 stycken och antalet redovisade ärenden till åklagare minskade i Polisregion . Situationen för polisen i blir alltmer påfrestande och det är uppenbart att det behövs betydligt fler poliser för att klara dessa utmaningar. Med bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Varför vill ministern inte genomföra riktade lönesatsningar för polisen och hur avser ministern att behålla och rekrytera fler poliser till ?
fr · H511305 · 2017-11-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:305 som ett digitalt föregångsland av (S) till Statsrådet (MP) är bland de mest digitala länderna i världen. I EU-samarbetet ligger i framkant när det gäller områden som uppkoppling, humankapital, användning av internet och integrering av digital teknik. Ändå är en återkommande fråga som jag, och jag tror också ministern, möter vid företagsbesök och seminarier hur ytterligare kan utveckla det digitala samhället. Utvecklingen går som bekant snabbt. Konkurrensen är tuff. Inom life science och sjukvården är en stor del av forsknings- och utvecklingsarbetet inriktat på digitala förutsättningar. E-handel är också ett område som växer starkt. Innovationstakten är hög med många nya start–ups på marknaden. Framför allt är de offentliga tjänsterna i fokus. I det EU-index kring digitalisering på den inre marknaden lyftes just detta område fram, ett område där inte ligger lika långt fram som inom övriga områden. Det kan handla om digital service på kommunal- och landstingsnivå och om förenklingar i vardagen för företag och enskilda medborgare. Gränsöverskridande arbete är nödvändigt, inte minst i form av standardiseringslösningar, ett område där behöver agera i samarbete med andra länder i EU och globalt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ avser statsrådet att ta för att stärka digitaliseringens utveckling i hela samhället?
fr · H511306 · 2017-11-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:306 Förtroendet för rikspolischefen av Boriana (M) till Justitie- och inrikesminister (S) har ett flertal problem inom uppdagats. Bland annat har myndigheten gett ett privat företag åtkomst till hemlig information utan att använda godkänd kryptering, trots nej från Försvarsmakten . Detta innebär bland annat att rikspolischef valde att frångå säkerhetsskyddsförordning, vilket experter på området menar att rikspolischefen inte hade rätt att göra. I spåret av den it-skandal på Transportstyrelsen som uppmärksammades är detta mycket allvarligt. Vidare kan nämnas av fallande resultat för polisen, en ökad hotbild mot poliser och en bristande omorganisation. rapporterade att polisens utryckningsverksamhet inte klarar kraven på minimibemanning på grund av personalbrist. har fler än 800 poliser valt att lämna yrket. Förtroendet för myndighetens ledning kan därför ifrågasättas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Har ministern fortsatt förtroende för rikspolischef ?
fr · H511307 · 2017-11-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:307 Den allmänmedicinska forskarskolans framtid av (C) till Statsrådet (S) utannonserade medel för fem kliniska forskarskolor, varav en i allmänmedicin. Den allmänmedicinska forskarskolan har varit framgångsrik och resulterat i ett stort antal doktorander inom olika yrkeskategorier. Den har också lett till en viktig förstärkning av allmänmedicin som specialitet. Jag vill därför fråga statsrådet : På vilket sätt kommer statsrådet och regeringen att ekonomiskt säkra den allmänmedicinska forskarskolans framtid?
fr · H511308 · 2017-11-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:308 Ökad kunskap om hedersrelaterat våld och förtryck i relevanta utbildningar av (L) till Statsrådet (S) För att man ska kunna bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck behöver kunskapen om förtryckets bakgrund och mekanismer öka i hela samhället men också bland människor som jobbar inom , i skolan, i rättsväsendet och i sjukvården. Här krävs stora utbildningsinsatser. På lång sikt nämns ofta också krav på att det i utbildningen av yrkesgrupper som socionomer, sjukvårdspersonal och jurister ska finnas element om hedersrelaterat våld och förtryck. Jämställdhetsminister framträdde i SVT:s Agenda och hävdade att regeringen sett till att en rad yrkesgrupper som socionomer och läkare i sin utbildning framöver ska få kunskap om hedersrelaterat våld och förtryck. Men detta är en sanning med modifikation. Regeringen har ändrat examensförordningen för en del yrkesgrupper men endast när det gäller mäns våld mot kvinnor. Frågan om hedersrelaterat våld och förtryck nämns inte. Min fråga till statsrådet är därför: Vidhåller statsrådet att regeringen har vidtagit åtgärder för att relevanta yrkesgrupper i sin utbildning framöver ska få utbildning om hedersrelaterat våld och förtryck?
fr · H511309 · 2017-11-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:309 ställningstagande gällande EMA:s lokalisering av Boriana (M) till Statsrådet (S) I en artikel i uttrycker den danske utrikesministern (LA) missnöje över att inte har stöttat i omröstningen om huruvida ska ligga i . menar att skulle dra nytta av de 900 nya arbetstillfällen som skulle tillkomma av lokaliseringen i och därmed i . En placering i skulle ha gynnat medicinklustret i , och påståendet från väcker nu många upprörda känslor i mitt hemlän. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder vidtog statsrådet och regeringen för att läkemedelsmyndigheten skulle lokaliseras i , och hur röstade statsrådet efter att kandidatur hade fallit?
fr · H511310 · 2017-11-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:310 Ökade kostnader för LSS av (S) till Statsrådet (S) Sedan tillämpningen av LSS-lagstiftningen förändrats i samband med Högsta förvaltningsdomstolens vägledande domar har kostnaderna för personlig assistans i hög grad flyttats från statlig till nivå. För många kommuner i har detta inneburit skenande kostnader vad gäller assistansersättning. För beräknas exempelvis kostnaderna bli högre än budgeterat, enligt (). I kommun beräknar förvaltningen att kostnaderna har ökat med drygt 3,8 miljoner på grund av att personer som tidigare fått assistansersättning från nu får avslag och i stället hänvisas till kommunen. lämnade regeringen besked om att tillfälligt stoppa tvåårsomprövningarna av LSS i avvaktan på betänkande. Det innebär också ett stopp för de ökade utgifterna för kommunerna. kvarstår problematiken med att kommuner fått ökade utgifter utan att kompenseras för detta. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt avser staten att kompensera kommunerna för de ökade kostnaderna vad gäller assistansersättning?
fr · H511311 · 2017-11-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:311 Cannabisbaserat preparat för att lindra smärta av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) Läkare har i flera länder visat sig positivt inställda till ett medicinskt användande av cannabis- och hampapreparat. De ser nämligen det faktum att beroendefrekvensen är lägre bland cannabisanvändare än bland patienter med andra läkemedel och gör en sådan skillnad att preparatet är mindre riskabelt för patientens hälsa. Som ett av de säkraste terapeutiska ämnen som människan känner till är det därför inte konstigt att växten använts i århundranden mot olika sjukdomstillstånd. Detta sker också i en lång rad olika länder, och även i finns det ett fåtal patienter som fått cannabispreparat utskrivet. På grund av att det varit så svårt för patienter med olika sjukdomar, patienter som lider av varierande typer av smärta, finns det ett antal personer som valt att ta lagen i egna händer. Detta har skett som följd av att effekten av de läkemedel de fått utskrivna inte fungerar lika bra och i vissa fall har fruktansvärda biverkningar. Som exempel kan nämnas en person som bröt nacken i en mc-olycka och sedan blev förlamad i nacken och nedåt. Hans smärtor var extremt plågsamma och lindrades inte av de läkemedel som han fick utskrivna, vilket ledde till att han av medicinska skäl började odla och bruka cannabis. togs hans fall upp av , som friade mannen då man ansåg att han befunnit sig i en nödsituation. Historien slutade dock inte där eftersom domen överklagades, och för inte så länge sedan beslutade i stället att den svårt förlamade mannen skulle dömas till villkorlig dom och dagsböter för narkotikabrott. Detta fastställdes sedan i . Det råder inget tvivel om att mannen i nämnda exempel, i likhet med så många andra, enbart använt cannabis för att lindra sin svåra smärta. som det finns en lång rad positiva exempel på patienter som fördelaktigt använt sig av cannabispreparat i andra länder tycks det svenska rättsväsendet vilja straffa svårt sjuka i stället för att hjälpa dem. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att vidta åtgärder så att fler sjuka i behov av cannabispreparat får tillgång till det, och anser ministern att det är rimligt med ett förfarande där sjuka människor som på ett fördelaktigt sätt använder sig av väl beprövade preparat som detta straffas?
fr · H511312 · 2017-11-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:312 Val av särskild utredare till Utredningen om radiospektrumanvändning av (M) till Statsrådet (MP) aviserade regeringen att nya landshövding, , har tillsatts som särskild utredare i Utredningen om radiospektrumanvändning (N 2017:06). Utredningen ska bland annat föreslå hur frekvensanvändningen kan planeras på lång sikt, 2027–2047, och slutredovisas . Det är bra att regeringen uppmärksammar dessa frågor eftersom detta ligger till grund för övergång till 5G-nätet. Det går dock att ifrågasätta varför regeringen har valt en tidigare socialdemokratisk minister, numera landshövding för , med liten koppling till ämnet för utredningen, som särskild utredare. För att utredningen och strategin ska få god spridning bland berörda aktörer är det viktigt att den särskilde utredaren har legitimitet i dessa grupper. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka kriterier användes av statsrådet och regeringen i valet av som särskild utredare i Utredningen om radiospektrumanvändning ?
fr · H511313 · 2017-11-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:313 Rätten att välja kön på handläggare eller tolk av Boriana (M) till Statsrådet (S) Enligt 8 kap. 9 c § utlänningsförordningen (2006:97) ska ”utlänningen tillfrågas om han eller hon föredrar en manlig eller kvinnlig utredare respektive tolk” inför den muntliga handläggningen. Bestämmelsen trädde i kraft . Bestämmelsen kan uppfattas som en eftergift för eventuella patriarkala strukturer som råder i hemlandet. I råder en bred samsyn gällande rådande jämställdhetsnorm. Att ge bilden av att vi är villiga att frångå våra grundvärderingar genom att ge möjligheten att välja kön på handläggaren eller tolken vid en av de första kontakterna med Myndighetssverige kan därför vara problematiskt. finns det en skyldighet hos att identifiera asylsökandes behov av särskilda förfarandegarantier enligt gällande EU-rätt. Det finns dock inga krav på myndigheter att uttryckligen ställa frågan om handläggares och tolks könstillhörighet. Även om delar av har använt sig av detta tillvägagångssätt är det än annan sak att från regeringens sida göra förfarandet obligatoriskt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur ämnar statsrådet arbeta för att möjligheten inte används för att män ska välja bort kvinnor som handläggare och tolkar?
fr · H511314 · 2017-11-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:314 Resenärskriterier av (S) till Statsrådet (S) Regeringen har tagit ett allt större ansvar för en hållbar framtid genom stora satsningar på miljön och mot klimatförändringar. Förutom direkta miljö- och klimatsatsningar har kollektivtrafiken varit en viktig del för att minska resandets miljöpåverkan. Det senaste förslaget om ett treårigt statligt bidrag på för att möjliggöra avgiftsfri kollektivtrafik för skolungdomar under sommarloven är ytterligare ett steg i den riktningen. Jag var och besökte Kollektivtrafikens hus i för att träffa kollektivtrafikbranschens aktörer. Ett möte med intressanta diskussioner och fokus på hur människor ska kunna ta sig så kallat från dörr till dörr. är kollektivtrafik oerhört uppdelad mellan de olika landstingen och regionerna. Det gäller allt ifrån olika typer av biljetter och prissättningar till tekniska system. Mest intressant är kanske skillnaden i resenärskriterier, det vill säga vilka åldrar som gäller för barn-, ungdoms- och vuxenbiljetter. På en del håll i landet är du vuxen medan du i andra län räknas som ungdom vid samma ålder. Just skillnaden mellan barn- och ungdomsbiljetter är problematisk, då den kan ställa till svårigheter för ungdomar som reser över länsgränser. Det finns mycket att vinna på att någon tar ett helhetsansvar i den här frågan. Även om kollektivtrafiken ligger regionalt har regeringen uppdraget att hela ska leva. I en samtid där människor förflyttar sig över gränser, pendlar och reser som aldrig förr behöver regeringen ta ett övergripande ansvar. Detta skulle vara något som gör det lättare för resenärer att resa kollektivt. Ett första steg skulle kunna vara samordning av biljettsystem och resenärskriterier. Min fråga till statsrådet : Hur ställer sig regeringen till att staten tar ett större ansvar för samordning av kollektivtrafiken?