ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H4111455 · 2017-05-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:1455 Bistånd till hbtq-organisationer av (V) till Statsrådet (MP) På flera platser på jorden hårdnar förtrycket av hbtq-personer. I ett åttiotal stater är samkönade relationer förbjudna, och från bland annat och kommer rapporter om förföljelse av hbtq-personer. Men även i länder där förtrycket är hårt organiserar sig hbtq-personer för sina rättigheter. Dessa aktivister har mod och vilja, men de behöver stöd i ofta mycket svåra miljöer. Det finns goda exempel på hur gjort skillnad. har vi kunnat se att hbtq-personers mänskliga rättigheter har förts in som mål i allt fler strategier för svenskt utvecklingssamarbete. Enskilda ambassader har gett lokala hbtq-aktivister ett aktivt stöd. Genom stöd till den RFSL-ledda utbildningen Rainbow Leaders har ett stort antal av hbtq-rörelsens egna ledare fått ledarskapsutbildning och ökad kunskap om rättighetsbaserat arbete. stöder också ett flertal små hbtq-organisationer, bland annat RFSL. Stödet till organisationer som arbetar med hbtq-frågor i syd är inte omfattande mätt i kronor, men för de enskilda organisationerna har det en avgörande betydelse. Dock finns det ofta hinder för att stödja hbtq-organisationer. I länder där samkönade relationer är förbjudna finns det stora svårigheter för en hbtq-organisation att ens registrera sig, och många små hbtq-organisationer i syd har haft svårt att leva upp till de höga krav på revision och uppföljning som ställer. läggs ansvaret för många projekt på de svenska organisationer, till exempel RFSL – som förmedlar stödet. Det innebär en stor ekonomisk risk för dessa organisationer i vårt land, som ofta har begränsade resurser. Dagens ordning begränsar därför ibland möjligheterna att gå in i projekt i de länder där förtrycket är som hårdast – och behovet av stöd som störst. Om ska kunna stödja hbtq-organisationer även i länder där situationen för hbtq-personer är som svårast krävs en ökad flexibilitet och att man inte lägger det ekonomiska ansvaret enbart på aktörer i det civila samhället. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta initiativ för att stödet till hbtq-organisationer i syd kan förstärkas och göras mer flexibelt?
fr · H4111456 · 2017-05-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:1456 Vilseledande information om livsmedels ursprung av (M) till Statsrådet (S) Högre konsumentmedvetenhet vid val av livsmedel är en positiv utveckling. Flera branschinitierade har därtill underlättat för konsumenter att lättare kunna göra medvetna val. Detta vidareutvecklas och kontrolleras ständigt, för att medvetna konsumenter inte ska bli lurade utan tryggt och enkelt ska kunna välja till exempel närproducerat, lokalodlat eller härförädlat. En studie som genomförts av branschorganisationen visar dock på fortsatt problematik. Studien visar att konsumenter vilseletts att köpa kycklingspett från utlandet. genomfördes en pilotstudie i delikatessdiskarna hos 71 större matbutiker runt om i landet. När personalen fick frågan om kycklingspettens ursprung svarade de ofta att de var svenska, men vid närmare kontroll med leveranterör visade det sig att merparten av spetten kom långt ifrån, inte sällan från eller till och med . I endast fem av de tillfrågade butikerna var de färdiga kycklingspetten tillagade av svensk kyckling. har hårdare krav på god djurhälsa, djurhållning samt kontroll av bruket av antibiotika. Därtill fick exempelvis thailändsk kyckling rött ljus i WWF:s köttguide på grund av bristande kontroll på antibiotikaanvändningen. Därför är det av vikt att svenska konsumenter som vill göra ett medvetet val enkelt ska kunna göra det. Det är inte rimligt att det ska vara svårt för konsumenter att ta del av varifrån kött, grönsaker eller andra livsmedel kommer, vare sig vid frysdisken eller när det gäller färdiglagad mat, då det mer eller mindre försvårar insyn och kontroll i vad man köper. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder avser regeringen och statsrådet att vidta för att säkerställa konsumenters tillgång till lättillgänglig information och förenkla medvetna val av livsmedel?
fr · H4111457 · 2017-05-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:1457 Regeringens förenklingsarbete enligt livsmedelsstrategin av (M) till Statsrådet (S) Statsrådet och regeringen har lagt fram propositionen En livsmedelsstrategi för – fler jobb och tillväxt i hela landet (prop. 2016/17:104) för behandling av . Propositionen innehåller vad man kallar en strategi för en långsiktigt hållbar och konkurrenskraftig livsmedelskedja och ska enligt regeringen ses som en plattform utifrån vilken politiken ska utformas . Det är välkommet att regeringen lägger fram en livsmedelsstrategi. Konkurrenskraften i de gröna näringarna och livsmedelskedjans robusthet behöver stärkas. Ökad import och export bidrar till sysselsättning och högre levnadsstandard både i och utomlands. Med en ökad produktion av livsmedel i – både konventionella och ekologiska – kan självförsörjningsgraden öka. Regeringen har dock mycket att bevisa när det gäller att uppfylla de mål som man själv valt att lägga in i livsmedelsstrategin. Bland annat gäller det målet för det strategiska området Regler och villkor. På s. 22 i propositionen går det att utläsa: ”Målet för det strategiska området Regler och villkor ska vara att utformningen av regler och villkor ska stödja målet om en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja där produktionen ökar. Detta genom ändamålsenliga skatter och avgifter, regelförenklingar, administrativa lättnader och andra åtgärder för att stärka konkurrenskraften och lönsamheten.” Målet i sig är välformulerat och har en god intention. Men som regeringen lägger fram livsmedelsstrategin på bord lämnar man också ifrån sig propositionen Ändringar i fiskelagen (prop. 2016/17:183), där flera förslag går helt på tvärs med intentionerna i livsmedelsstrategin. Bland annat handlar det om att fiskare själva ska kunna tvingas väga om sin fångst, snarare än att fiskerikontrollen sköter förfarandet. Man vill också ge möjlighet till administrativa sanktionsavgifter som utdöms även vid godtyckliga bedömningar av fångst samt införa krav på fångstjournal. Sammantaget verkar regeringen lägga flera förslag som motsäger varandra. Målet som regeringen har är ändamålsenliga skatter och införandet av regelförenklingar – men förslagen verkar leda till högre omkostnader och större administrativ börda. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att pröva kommande propositioner mot regeringens egenhändigt uppsatta mål i livsmedelsstrategin?
fr · H4111458 · 2017-05-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:1458 SOS Alarms avtal med av (S) till Statsrådet (S) nationella nödnummer, 112, sköts i ett samarbete mellan stat, kommun och landsting genom SOS Alarm. Detta gäller också vid olyckor till sjöss, vilket ofta leder till att () frivilliga rycker ut. Denna ideella organisation utför av den akuta i och gör det utan offentliga bidrag. SSRS och SOS Alarm har ett nära samarbete, som bidragit till höga säkerhet till sjöss med resultatet att vi har få omkomna och få skador trots stor sjöfart och omfattande båtliv. Trots detta har SSRS fått ta emot en uppsägning av avtalen som reglerar samarbetet med SOS Alarm. SOS Alarm vill nu börja ta betalt för både larm och information om pågående räddningsinsatser. Det betyder att man vid finansiering av SOS Alarms kostnader vill likställa en ideellt utförd verksamhet med offentliga verksamheter. Den allra största delen av i finansieras helt av 100 000 medlemmar och givare (månadsbidrag, donationer, arv med mera). Allt räddningsarbete och ständig beredskap bemannas av 2 100 frivilliga. På så sätt skiljer sig SSRS markant från de offentliga aktörer som SOS Alarm har avtal med. Det är märkligt att propåerna kommer i ett skede när det pågår en offentlig utredning, 112-utredningen (Ju 2016:03), som ska redovisa sitt uppdrag till inrikesministern . Syftet med utredningen är bland annat att se över alarmeringstjänsten och föreslå hur den skulle kunna samlas under ett tak. Inrikesminister konstaterade i sitt tal vid 112-dagen att alarmeringstjänsten är ett offentligt åtagande. Att i det läget ändra avtalen mellan SOS Alarm och SSRS vore att föregå utredningens förslag och den efterföljande politiska beslutsprocessen i regering och riksdag. Frivilligheten utgör en betydande avlastning för samhället. Om förutsättningarna dramatiskt försämras för att ideellt utföra uppgifterna skulle de till stor del bli tvingande åtaganden för stat, landsting och kommuner. Kostnaderna för ett offentligt övertagande har uppskattats till . Jag vill med anledning av ovanstående fråga statsrådet : Vilka initiativ avser statsrådet att ta för att SOS Alarms avtal med ska fortsätta att gälla utan höga betalningskrav?
fr · H4111459 · 2017-05-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:1459 Omlokaliseringen av av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Jag har tidigare ställt frågor om analyser, underlag och kompetensförsörjning till ansvarigt statsråd i samband med flytt från till . Svaren från regeringen och ansvarigt statsråd har varit att allt går enligt plan och att regeringen har en löpande dialog med myndigheten. syns effekterna av regeringens prioriteringar inom hälso- och sjukvården, och de påverkar de ekonomiska möjligheterna att ta fram och genomföra nödvändiga reformer, till exempel för att vända vårdens verkligt stora utmaningar: att korta vårdköer, förbättra tillgängligheten och stärka den nära vården för alla. Resultatet av att lokalisera myndigheten till är nu högre kostnader, något regeringen själv beskriver i sin vårändringsbudget . "Kostnaderna för lokaliseringen till bedöms enligt en uppdaterad prognos bli högre än vad tidigare beräknats." Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : Bedömer ministern att det finns någon ytterligare risk (utöver ökade kostnader) med omlokaliseringen av ?
fr · H4111460 · 2017-05-22 00:00:00 — Fråga 2016/17:1460 Leveranstiden för nya registreringsskyltar av (M) till Statsrådet (S) Nyregistreringen av personbilar har ökat relativt stadigt i . Det är i huvudsak positivt att vi får en modernare, säkrare och mer miljövänlig fordonspark. Det som kan minska efterfrågan på nya bilar är dock ökade kostnader och längre leveranstider. Transportstyrelsen överväger nu att förlänga leveranstiden för registreringsskyltar. Därmed förlängs även leveransen av bilar till slutkunden, vilket riskerar att fordonsparken förnyas långsammare och också leder till en tillväxthämmande effekt. Det finns en oro att återförsäljarna måste vänta , inte minst över , innan man kan lämna ut en ny bil till sin kund. För den enskilde återförsäljaren innebär det en kraftigt ökad kapitalbindning, vilket ökar kostnaden för återförsäljaren som servicen gentemot kunden försämras. Frågan är om statsrådet anser att det är rimligt att förlänga leveranstiden för nya registreringsskyltar, och jag vill därför fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder med anledning av det som anförs ovan om leveranstider för registreringsskyltar?
fr · H4111461 · 2017-05-22 00:00:00 — Fråga 2016/17:1461 Framtiden för svensk biogasproduktion av (C) till Miljöminister (MP) Biogas är ett viktigt bränsle inom både industrin och transportsektorn. Det är ett typexempel på den cirkulära bioekonomin och ett smart sätt att minska våra klimatutsläpp på. Då krävs också styrmedel som fungerar och som uppmuntrar olika aktörer att investera. Det har uppkommit en akut situation där dansk biogas får dubbelt stöd genom att har produktionsstöd, med särskilt fokus på att leverera till gasnät. Vi i har valt att fokusera på konsumtionsstöd, vilket gör att svensk biogas trängs ut av dansk i delar av där gasnät finns tillgängligt, i stället för att konkurrensen sker mot den fossila gasen. Det är också orimligt att dansk gas får en konkurrensfördel gentemot den svenska på grund av dubbelt stöd. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Hur kommer ministern att agera för att hantera situationen och värna den svenska biogasproduktionen?
fr · H4111463 · 2017-05-22 00:00:00 — Fråga 2016/17:1463 Fordonsbeskattning av (M) till Finansminister (S) Vi moderater har, liksom regeringen, lagt fram ett förslag om ett nytt bonus–malus-system som är tänkt att ersätta den så kallade supermiljöbilspremien. Regeringens förslag är bra på det viset att det innehåller en morot för att skaffa miljövänligare bilar. Problemet är att regeringens förslag fokuserar på att dra in skatt, genom piska, mer än något annat. Det är bra att de som förstör vår natur och miljö betalar för sig, men det får inte vara ett svepskäl för ogenomtänkta skattehöjningar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansministern följande: Vad är bakgrunden till att förslaget har utformats som ett inkomstförslag till staten och inte med primärt fokus på en minskning av fossila bränslen?
fr · H4111467 · 2017-05-22 00:00:00 — Fråga 2016/17:1467 Växande vårdköer av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Över 100 000 människor står i vårdköer i . Därtill är det stora skillnader i väntetider beroende på var i man bor. Detta är helt oacceptabelt. Av regeringens skrivelse 2016/17:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn framgår bland annat att avseende de medel som betalades ut till landsting/regioner för insatserna gällande väntetiderna i vården endast ”krävdes att de tog fram en handlingsplan för de insatser som de planerade att genomföra, samt att de lämnade rapporter till den nationella väntetidsbasen”. Vad gäller utbetalade medel avseende regeringens så kallade professionsmiljard, som inleddes som en överenskommelse mellan regeringen och SKL, framgår av skrivelsen att ”den ovan nämnda överenskommelsen innehåller inga prestationskrav eller villkor för att få ta del av medlen”. Resurserna betalades i stället ut i relation till respektive landstings befolkningsandel. Resultatet av regeringens medvetna omläggning av alliansregeringens prestationsbundna kömiljard, som halverade vårdköer, till helt prestationslösa statsbidrag är att vårdköerna ökar kraftigt. Det är ett rejält underkännande av den förda politiken. avser regeringen att utforma en tredje version av detta statsbidrag . Av regeringens skrivelse framgår vidare att allra ska lämna sina iakttagelser beträffande såväl 2015 som överenskommelser om denna miljard. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister :
fr · H4111469 · 2017-05-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:1469 Etablering av batterifabrik i av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Just nu planeras ett av största industriprojekt, en eventuell etablering av en batterifabrik i . Många kommuner har blivit uppvaktade av det byggande företaget, och har man valt att gå vidare med åtta strategiskt utvalda kommuner, sex i och två i , som man ska titta närmare på. Planen är att bygget ska startas , att produktionen ska starta och att fabriken ska vara fullt utbyggd . Den ska kunna producera , vilket skulle göra den till största batterifabrik. Fabriken planeras bli upp till stor, vilket går att jämföra med hela , som är stort, och anställa mellan 2 500 och 3 000 personer. Glädjande nog finns med på listan över tänkbara etableringsorter. Det vore ett klokt val av företaget att välja och eftersom vi har en god infrastruktur i en av viktigaste hamnar rörande containertrafik liksom närheten till och . Det finns också en god tillgång på relevanta medarbetare i med omnejd eftersom har varit en viktig arbetsgivare innan man tyvärr lämnade kommun och flyttade sin fabrik från . kommun har gjort betydande insatser för att säkerställa att företaget får den hjälp det behöver inom ramen för vad en kommun kan göra enligt svensk lagstiftning. har de absolut bästa förutsättningarna ur ett nationellt perspektiv, och det är viktigt att alla arbetar tillsammans för att nå målet. uttalade sig närings- och innovationsminister i Ekot, , att en lämplig plats för batterifabriken skulle kunna vara i . Det vore djupt olyckligt om inte regeringen arbetar för den etableringsort i som har störst möjlighet att konkurrera ut andra länder i frågan om var fabriken ska ligga. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : På vilket sätt kan ministern arbeta för att etableringen ska ske i och i kommun?
fr · H4111470 · 2017-05-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:1470 Vattenläckor och vattenbrist av (M) till Statsrådet (S) Vattenbrist är tyvärr något vi i har börjat vänja oss vid . har nio myndigheter tillsammans gått ut och varnat för risken för att vi står inför en vattenbrist som är allvarligare . Om det blir vattenbrist kan tillgången till dricksvatten drabbas. Enligt varningen är risken störst i östra upp till mellersta , från till , samt de inre delarna av . Detta är mycket större geografiska områden än vi tidigare erfarit. Rapporter visar att grundvattennivån inte fyllts på som den ska under de kallare månaderna , och en annan anledning är för lite nederbörd . kan man läsa i slutbetänkandet av , , att en stor andel av användningen av det allmänna dricksvattnet, , utgörs av läckage från ledningsnät och vattenverkens och huvudmännens egen användning. Att en så stor del som en fjärdedel av vårt dricksvatten läcks ut ur kommunernas ledningar är anmärkningsvärt. Jag vill därför fråga statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet villig att vidta för att minska läckaget av dricksvatten i kommunerna?
fr · H4111471 · 2017-05-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:1471 av (M) till Statsrådet (S) mellan Hennan och i stängs av veckorna 21–27 på grund av en brorenovering, utan dialog mellan och de boende eller , vilket ställer till med stora praktiska problem. Region är via X-Trafik ansvarig myndighet för den regionala kollektivtrafiken och fick av den anledningen ett meddelande från om att man planerade stänga en bro vid norr om innevarande år. Detta hade gett en relativt god framförhållning för att ordna ersättningslösningar för den trafik som påverkas. fick X-Trafik ny information via sin bussentreprenör, vars chaufför uppmärksammat att det satts upp skyltar på plats vid bron, som meddelade att stängningen skulle ske . Detta hade alltså inte kommunicerats från . Orsaken till tidigareläggningen är heller inte redovisad av . Att med så kort varsel ordna ersättningstrafik fullt ut är enligt X-Trafik i princip omöjligt, enligt den information som har erhållit. Orsaken till detta är att de fordon, buss och taxi, som finns har andra uppdrag under så kallad dimensionerande tid, alltså då skol- och arbetspendlare reser, och att det därför inte finns möjlighet att exempelvis sätta in taxi som ersätter bussförbindelser. kommuns skolskjutshandläggare fick genom ett samtal från en förälder vetskap om stängningen föregående helg. Kommunen har därefter upphandlat trafik som till stor del löser elevernas resor, men flera kategorier resenärer ställs utan den kollektivtrafik som normalt körs tidigare och än elevskjutsar. pressjour har sagt till att information om stängningen har lämnats till kommunen, men ingen ansvarig person på kommunen har fått någon formell information om avstängningen. Det finns inte heller någon skriftlig information från som kommit till kommunens diarium. Att med så kort varsel stänga en riksväg som utan att ordna ett ersättningsalternativ ger givetvis stor negativ påverkan på samhället. Förutom påverkan på kollektivtrafik, persontrafik och den stora mängd godstrafik som går denna väg i stort sett sker stängningen under en mycket trafikintensiv del av året, då vägen används frekvent av turister. verkar inte heller ha presenterat information om avstängningen på sin hemsida, där information om vägprojekt annars publiceras. Detta medför sannolikt att resenärer har sämre möjlighet att planera om sina resor utifrån avstängningen. Den alternativväg som kan användas är en länsväg med låg standard; bland annat har den grusbeläggning och medför en väsentlig förlängning av färdvägen för boende mellan Hennan och . Dessa faktorer kan även ha betydelse för blåljusinsatser, färdtjänst, hemtjänst, sjukresor med mera. När staten genom i det här fallet gör i och för sig lovvärda renoveringar av en bro men genom ingrepp som ger en betydande negativ påverkan är det av stor vikt att det sker såväl med långsiktig planering som med dialog med de kommuner som berörs och som får hantera de praktiska konsekvenserna. Min fråga till statsrådet är: Hur säkerställer statsrådet att dialog sker mellan och kommunerna i den här frågan?
fr · H4111472 · 2017-05-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:1472 Översyn av artskyddsförordningen av (M) till Miljöminister (MP) meddelade miljöministern att regeringen inte kommer att genomföra någon översyn av artskyddsförordningen. Detta trots att dagens tillämpning av artskyddsförordningen uppenbart inte fungerar tillfredsställande, vilket bland annat den avgjorda, och mycket uppmärksammade, tvisten mellan skogsbonden och har visat. Att tillämpningen inte fungerar har även uppmärksammats av ansvariga myndigheter. Generaldirektörerna för och begärde , i en gemensam skrivelse, en översyn av förordningen i syfte att ”myndighetsutövningen ska bli förutsebar, rättssäker och effektiv”. Vidare har skogsägare genom LRF Skog och de fem stora skogsägarföreningarna i ett öppet brev till statsministern vädjat om att regeringen ska se över och förändra artskyddsförordningen. Mot denna bakgrund var det ett minst sagt anmärkningsvärt besked som miljöministern lämnade när hon lät meddela att regeringen inte avser att genomföra någon översyn av artskyddsförordningen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Varför vill miljöministern och regeringen inte genomföra det som ansvariga myndigheter och skogsägare efterfrågar, det vill säga en översyn av artskyddsförordningen, och vad krävs för att ministern ska ändra uppfattning och finna en översyn motiverad?
fr · H4111473 · 2017-05-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:1473 Ersättning till markägare vid bildande av naturreservat av (M) till Miljöminister (MP) Tvister mellan markägare och länsstyrelser när privat mark tas i anspråk för bildande av nya naturreservat är inte ovanliga. Ett färskt exempel på det är när i beslutade om att bilda naturreservatet i . överklagades beslutet av två privatpersoner som gemensamt äger en fastighet på området. Skälet till överklagandet är att ersättningsfrågan för fastigheten inte är löst . Markägarna anser att värdering av marken är för lågt satt och inte till marknadsmässigt pris. När myndigheter tar beslut om att privat mark ska användas på ett sätt som inte nödvändigtvis överensstämmer med markägarens önskan måste han eller hon alltid kompenseras, och ersättningen måste alltid vara satt efter det faktiska marknadsvärdet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att markägaren ska få betalt efter marknadsvärdet för sin mark när ett nytt naturreservat bildas?
fr · H4111474 · 2017-05-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:1474 ansvarsområde av Boriana (M) till Miljöminister (MP) På går det att läsa om vilka regler som gäller för export av begagnade bilar. Bilar och andra fordon som är i så dåligt skick att de är att betrakta som skrot får inte exporteras till länder i till exempel , eller . Skrotbilar ska skrotas på godkända anläggningar, och det ska ske i eller något annat land som är medlem i EU eller . Där finns även en lista över de kriterier som ska vara uppfyllda för att en begagnad bil ska räknas som körduglig och därför få exporteras. Det går att fråga sig om det verkligen är uppgift att ansvara för regler som gäller export av bilar. Rimligtvis borde det finnas någon annan myndighet som är bättre lämpad att utföra den uppgiften. Utöver det är texten på vad man med fog kan kalla för fritt tolkad efter originalet. I översättningen ges exempel på saker som kan bytas ut eller lagas för att falla inom ramen för en mindre reparation samt att ett korrekt ifyllt intyg och besiktningsprotokoll ska kunna presenteras för att bilen ska få exporteras. Inget av detta finns med i originaldokumentet. Om det beror på slarv eller om det är en medveten handling är omöjligt att spekulera om. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Anser miljöministern att det är rimligt att export av begagnade bilar ligger inom ansvarsområde?