ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H4121271 · 2017-05-03 00:00:00 — Dnr Ju/2015/03801/ Svar på fråga 2016/17:1271 av (M) Initiativ för terrorbekämpning (M) har frågat vilka konkreta initiativ jag och regeringen avser att ta för att bättre förebygga och bekämpa terrorism i . Utgångspunkten för arbetet mot terrorism är den nationella strategi mot terrorism som regeringen antog 2015. Som ett led i att genomföra strategin träffade regeringen tillsammans med allianspartierna en bred överenskommelse om åtgärder för att bekämpa terrorism. Det pågår för tillfället samtal för att uppdatera denna överenskommelse och förhoppningen är att vi ska kunna enas om ett antal nya åtgärder på området. Regeringen har således under sin mandatperiod genomfört en rad åtgärder mot terrorism och tagit flera initiativ för att skärpa lagstiftningen. fick en utredare i uppdrag att lämna förslag om ett särskilt straffansvar för den som deltar i eller på annat sätt stöder en terroristorganisation. För att brottsbekämpande myndigheter ska få förutsättningar att upprätthålla sin förmåga att inhämta information, har regeringen tillsatt en utredning om hemlig dataavläsning. När det gäller det förebyggande arbetet är en väl fungerande samverkan mellan Säkerhetspolisen, , kommuner och andra aktörer grunden för ett effektivt arbete. Regeringen avser därför att tillsätta en utredning för att se över de regler om sekretess och informationsutbyte som gäller mellan relevanta myndigheter och aktörer vid samverkan mot terrorism. Regeringen har också i vårändringsbudgeten beslutat om ett tillskott om redan innevarande år för att undvika oönskade effekter i verksamhet. Tillskottet möjliggör bl.a. för myndigheten att ytterligare öka antalet polisanställda och säkerställa sin förmåga att kunna verka över hela landet för att värna de demokratiska fri- och rättigheterna. Regeringens intensiva arbete för att förebygga och motverka terrorism fortsätter. Jag kan försäkra att regeringen och jag kommer att fortsätta följa denna fråga mycket noga.
frs · H4121272 · 2017-05-02 00:00:00 — N2017/03035/BSÄ Svar på fråga 2016/17:1272 av (C) Flytt av statliga jobb till låglöneländer har frågat mig vad jag avser att göra för att stoppa outsourcing av statliga jobb från och till låglöneländer. Som säkert vet har sedan 2010 uppdrag att generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Bolaget har alltså uppdrag att driva sin verksamhet affärsmässigt och ansvaret för operativa frågor ligger på styrelse och ledning. har inte tagit några initiativ i till att ändra principen om affärsmässighet för detta bolag. måste kontinuerligt arbeta med att effektivisera sin verksamhet och se över sina kostnader i syfte att bli ett långsiktigt hållbart bolag. Som ansvarig för styrningen av kan jag ändå konstatera att det är bra att bolaget för en dialog med kommunen där parterna diskuterar möjliga utvecklingsprojekt i . Jag har fullt förtroende för att och ledning agerar i linje med gällande bolagsordning. Jag har därmed inte för avsikt att vidta någon åtgärd. Till skillnad från den förra regeringen har den nuvarande ett aktivt och strategiskt arbete för att lokalisera statliga jobb i hela landet. Bland annat har regeringen redan tagit beslut om att omlokalisera till och Fastighetsmäklarinspektionen till , båda från . På regeringssammanträdet fattades därtill beslut om att omlokalisera säte till . Detta är en pågående process som kommer att fortsätta för att säkerställa att de statliga jobben fördelas mer jämnt i landet.
frs · H4121273 · 2017-05-03 00:00:00 — Dnr Fi2017/01948/SE Svar på fråga 2016/17:1273 av (M) Höjd biomoms har frågat mig om jag kan redogöra för de skäl som ligger bakom höjningen av biomomsen, och om jag inte ser någon risk för negativa effekter för branschen och biobesökarna av denna. Höjningen av mervärdesskatten på tillträde till biografföreställningar är en del av en större omställning av filmpolitiken. Den innebär att staten tar ett helhetsgrepp om filmpolitiken och syftar till att skapa bästa tänkbara förutsättningar för utveckling och produktion av svensk film. Den allra viktigaste faktorn som gör att människor väljer att gå på bio är vilka filmer som visas. Genom att följa biografstatistiken är det tydligt att de år som det visats filmer som har hög publik attraktionskraft – svenska eller utländska – och som får mycket uppmärksamhet, ökar antalet besökare på biograferna. Korrelationen mellan antalet biobesök och biljettpris är betydligt svagare. Historiskt sett har biljettpriset på bio ökat väsentligt mer än konsumentprisindex (KPI), utan att det fått något genomslag på antalet besökare. ökade biljettpriset i löpande priser, medan KPI ökade . har antalet biobesök varierat både uppåt och nedåt. Antalet biobesök har 2015 och 2016 ökat jämfört med , trots höjda biljettpriser. Därmed inte sagt att priset saknar betydelse. Naturligtvis kan en kraftig ökning av biljettpriserna påverka antalet besökare. Det är dock inte min uppfattning att priset på biobiljetterna behöver öka kraftigt till följd av mervärdesskattehöjningen. En orsak till det är att det finns en faktor som verkar i motsatt riktning, nämligen det samtidiga slopandet av den så kallade biografavgiften om . Den reella ökningen av ett genomsnittligt biljettpris till följd av reformen beräknas därmed i normalfallet bli ca per biljett. Då genomsnittsvensken gör 1,7 biobesök , skulle det innebära en merkostnad för genomsnittskonsumenten om blott – . Även för huvuddelen av biografägarna kompenseras mervärdesskattehöjningen till stor del av den borttagna biografavgiften. De förväntas även kompensera sig genom att höja biljettpriserna något, som just beskrivits. påminner jag om att antalet biobesök tycks ha en svag korrelation med biljettpris, men desto starkare med förekomsten eller avsaknaden av filmer med hög attraktionskraft. Det tycks inte finnas några tecken på att intressen för film på bio avtar – antalet biobesök uppnådde 2016 sin näst högsta nivå sen 2003. Omställningen av filmpolitiken syftar till att skapa bättre förutsättningar för svensk film. Regeringen kommer i nära dialog med filmbranschen att följa omställningen av filmpolitiken.
frs · H4121274 · 2017-05-03 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1274 av (M) Förtrycket i har frågat mig om jag och regeringen avser att inom ramen för EU eller på annat sätt agera mot det våld och de övergrepp som president gör sig skyldig till i . i har präglats av mycket starka reaktioner, såväl inom landet som internationellt, efter att den regeringstrogna tog över det nationella parlamentets befogenheter samt fråntog parlamentarikerna deras immunitet. Trots att besluten senare drogs tillbaka har protester fortsatt och oppositionen uppskattar att miljontals personer har deltagit i demonstrationer runtom i landet. President har förklarat sig redo att återuppta den avbrutna dialogen med oppositionen och hålla de lokalval som skulle ha hållits . Erbjudandet har dock mötts med skepsis av oppositionen bland annat då presidenten har uppmanat till fängslande av talmannen som ledare för en pågående statskupp. Att oppositionsledaren suspenderades från alla offentliga uppdrag och att höga regeringsföreträdare har hotat att fängsla också honom har inte heller gynnat samtalsklimatet. Kombinationen av stigande våldsnivåer och en alltmer desperat humanitär situation riskerar att bli mycket farlig. Från olika delar av landet kommer oroande rapporter om brist på mat, vatten och mediciner, samt risk för svält och ökad brottslighet. Situationen är explosiv och blir också alltmer isolerat. EU har gjort flera uttalanden, det senaste , om utvecklingen i , som har ställt sig bakom. Det har påpekats med kraft att bruk av våld inte löser den aktuella krisen och att fängslandet av oppositionella inte heller förmår minska oron och spänningarna i landet. EU uppmanar alla parter att finna gemensam mark och upphöra med våldet, samt att respektera landets författning och demokratiska principer. Vi fortsätter att nära följa utvecklingen och är från svensk sida beredda att stödja ytterligare EU-uttalanden och ageranden för att påtala vikten av respekt för fredliga demonstrationer och uppmana båda sidor att konstruktivt bidra till lösningar på den demokratiska och politiska återvändsgränd som befinner sig i.
frs · H4121275 · 2017-05-03 00:00:00 — Dnr N2017/03041/DL Svar på fråga 2016/17:1275 av (M) Hårdare regler mot matfusk har frågat mig om jag avser att ta något lagstiftningsinitiativ eller vidta andra åtgärder för att motverka den typ av omfattande matfusk som uppmärksammades i . Inledningsvis vill jag säga att matfusk är oacceptabelt. Med hänsyn till de risker som är förknippade med hantering av livsmedel och foder är det särskilt angeläget att regelverket följs och att samhället signalerar att man ser allvarligt på brott mot dessa regler. Jag har därför tagit initiativ till att se över frågor om straffskalan och sanktionsavgifter inom områdena livsmedel, foder, animaliska biprodukter och djurskydd. Utredarens förslag, som är på remiss, innehåller en tydlig skärpning av straffskalan där allvarliga brott mot livsmedelslagen ska kunna ge fängelse i högst . finns inte fängelsestraff med på straffskalan. Regeringen kommer noga att överväga remissinstansernas synpunkter och därefter ta ställning till hur man går vidare med förslaget. särskilda insatser för att samordna arbetet med att motverka livsmedelsfusk kommer att fortsätta. Detta arbete har haft stort fokus på kompetenshöjande åtgärder i kontrollen och jag bedömer att dessa åtgärder har varit ändamålsenliga och lett till att livsmedelskontrollen i har blivit bättre på att upptäcka och stävja livsmedelsfusk. Jag kommer därför inte att vidta ytterligare åtgärder .
frs · H4121276 · 2017-05-03 00:00:00 — Dnr Fi2017/01953/SE Svar på fråga 2016/17:1276 av (M) Skattehöjningar för företag har frågat mig vilka samhällsekonomiska vinster jag ser med att höja skatter som gör det mindre lönsamt att arbeta och driva företag. Skattepolitikens främsta syfte är att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. Skattepolitiken ska vid sidan om att säkra goda och stabila skattein-täkter även skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt och hög sysselsättning, ett rättvist fördelat välstånd samt bidra till ett miljömässigt och socialt hållbart samhälle. Efter den förra regeringens mandatperioder såg vi en situation med stora underskott i statens finanser, en arbetslöshet som bitit sig fast på höga nivåer och sjunkande resultat i . För att minska underskotten och genomföra angelägna satsningar som bidrar till ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet krävs höjda skatter. Regeringen har därför lagt om politiken från ofinansierade skattesänkningar till investeringar och en starkare välfärd och det har gett resultat. Sedan regeringen tillträdde har arbetslösheten sjunkit med drygt en procentenhet, sysselsättningen har ökat med nästan 200 000 personer. Arbetslösheten för ungdomar är den lägsta och prognosen visar på en fortsatt stark utveckling. Regeringen ska fortsätta att bedriva en politik för lägre arbetslöshet och ökad sysselsättning. Utvecklingen sedan regeringens tillträde visar att är på rätt väg. Ordning och reda i de offentliga finanserna ger hushåll, företag och kommunsektorn stabila planeringsförutsättningar och underlättar därmed investeringar. har styrkan och resurserna för att genomföra reformer som ökar framtidstron.
frs · H4121277 · 2017-05-03 00:00:00 — Dnr S2017/02603/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2016/17:1277 av (M) Äldre som drabbas av undernäring har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag och regeringen kommer att vidta för att komma till rätta med den allvarliga situationen, där äldre drabbas av undernäring och svält? Jag vill understryka att det självklart är oacceptabelt att äldre i lider av undernäring. Regeringens pågående satsning för ökad bemanning i äldreomsorgen skapar förutsättningar för att arbetet med att förebygga och behandla undernäring bland äldre kan stärkas, t.ex. genom att fler dietister och undersköterskor anställs i kommunerna. Mer personal bidrar också till att det finns tid att skapa en trivsam måltidssituation samt ökad möjlighet att hjälpa de äldre att få i sig maten. Regeringen följer utvecklingen noga och överväger förslag på ytterligare åtgärder inom äldreområdet.
frs · H4121278 · 2017-05-03 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1278 av (M) Handel med id-handlingar har frågat finansministern om hon avser att vidta några åtgärder för att skärpa upp processerna kring utfärdande av identitetshandlingar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Som jag har svarat på fråga 2016/17:1265 Handel med svenska personuppgifter har regeringen vidtagit ett flertal åtgärder för att försvåra missbruket av identitetsuppgifter och identitetshandlingar. En åtgärd som nämns är den utredning regeringen avser att tillsätta för att förbättra säkerheten kring svenska identitetshandlingar. Frågor som kan behöva utredas är bland annat möjligheten att begränsa antalet identitetshandlingar och antalet utfärdare och att förbättra processen kring utfärdandet. En annan fråga som kan behöva ses över är id-handlingarnas säkerhetsnivå. Regeringen tar problemet med handel av identitetsuppgifter och identitetshandlingar på stort allvar och jag bevakar utvecklingen noggrant.
frs · H4121279 · 2017-05-03 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1279 av (M) Ombildning till ägarlägenheter har frågat bostads- och digitaliseringsministern vilka åtgärder han och regeringen har vidtagit med anledning av tillkännagivande om att hyreslägenheter i flerbostadshus ska kunna ombildas till ägarlägenheter (civilutskottets betänkande 2015/16:CU14). Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att öka bostadsbyggandet och minska segregationen. Det ökar människors valfrihet och möjligheter. Ett exempel på en sådan åtgärd är att en utredning har fått i uppdrag att titta på hur kommuners översiktsplanering enligt kan utvecklas. När det gäller ägarlägenheter lämnades i betänkandet Från hyresrätt till äganderätt förslag som skulle göra det möjligt att omvandla hyreslägenheter till ägarlägenheter. Betänkandet har remissbehandlats. tillkännagivande omfattar även vissa närliggande frågor, bl.a. ett hyrköpsystem för bostäder, som inte behandlas närmare i betänkandet. avser att bjuda in berörda myndigheter och organisationer som företräder fastighetsägarnas och hyresgästernas intressen till ett samrådsmöte för att diskutera frågorna och få ytterligare underlag.
frs · H4121280 · 2017-05-03 00:00:00 — Dnr: S2017/02605/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:1280 av (L) Införandet av nationell läkemedelslista har frågat mig vad jag gör för att en nationell läkemedelslista ska komma på plats utan dröjsmål. Bakgrunden till frågan är att Datainspektionen i ett remissvar riktat kritik mot att det förslag som presenteras i promemoria om nationell läkemedelslista (Ds 2016:44) inte skulle ha tagit hänsyn till EU:s dataskyddsförordning. Det övergripande målet med en nationell läkemedelslista är att skapa en samlad bild av en patients läkemedelsbehandling, oavsett var i landet patienten har ordinerats eller hämtat ut sina läkemedel. Förslaget har utformats för att göra det möjligt att öka patientsäkerheten i läkemedelsprocessens olika steg, som det behov av integritetsskydd som patienten har kan tillgodoses. Under framtagningen av promemorian har Datainspektionens tidigare remissyttranden beaktats och så långt som möjligt även dataskyddsförordningen. Det är dock korrekt att en mer grundläggande analys utifrån dataskyddsförordningen ännu inte har gjorts. Anledningen är att kommer att redogöra för vilka konsekvenser dataskyddsförordningen medför i fråga om personuppgiftsbehandling inom verksamhetsområde. Den bedömning som gjordes under framtagningen av promemorian var att det vore olämpligt att föregå detta arbete. Ärendet bereds nu vidare inom och som ett led i detta arbete kommer förslaget att genomlysas utifrån dataskyddsförordningens bestämmelser, med stöd av bedömningar.
frs · H4121282 · 2017-05-03 00:00:00 — Dnr S2017/02595/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2016/17:1282 av (M) Statens anslag för att träna ledarhundar har frågat mig hur jag avser att agera för att korta kötiderna för att få en ledarhund samt hur jag ser på att anslagen till ledarhundar inte höjts trots att kostnaderna för att träna ledarhundar ökar. Det finns knappt 300 aktiva ledarhundar i . Behovet av nya ledarhundar är knappt 40 stycken . Drygt hälften av dessa ersätter hundar som tas ur tjänst. För den årliga finansieringen av denna verksamhet finns avsatta. Den ideella föreningen () har den myndighetsutövande uppgiften att fördela ledarhundar och Myndigheten för delaktighet (MFD) har i uppdrag att upphandla ledarhundar åt SRF. MFD har slutfört en upphandling av nya ledarhundar med avtalstid till . En uppföljning av verksamheten som redovisades visar att verksamheten är stabil även vad gäller antalet som står i kö för ledarhund. Kön har varierat mellan 38 personer (2012) och 59 personer (2015). var det 54 personer som stod i kö för ledarhund. Utifrån detta finns det inget som tyder på att anslagna medel inte är tillräckliga eller att kön till ledarhundar skulle ha förändrats på något dramatiskt sätt. Ledarhunden är ett mycket viktigt hjälpmedel som möjliggör en större frihet och delaktighet för många personer med synnedsättning. Jag kommer därför noga följa utvecklingen i frågan.
frs · H4121285 · 2017-05-16 00:00:00 — Dnr N2017//03108/SK Svar på fråga 2016/17:1285 av (M) Forskning om gödselkoncentrat har frågat ministern för högre utbildning och forskning vilka åtgärder statsrådet avser att vidta för att forskningen om metoder för gödselkoncentrat stärks för att göra det ekonomiskt möjligt för svenska lantbrukare att använda sig av metoden utan att minska sin konkurrenskraft. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen har beslutat om en livsmedelsstrategi med syfte att stärka den svenska livsmedelsproduktionens förutsättningar och konkurrenskraft. I denna strategi lyfter regeringen fram behovet av medel för behovsmotiverad forskning som ska gynna en hållbar livsmedelsproduktion, produktivitet och konkurrenskraft. Utgångspunkten för livsmedelsstrategin är en hållbar produktion av livsmedel. Stärkt konkurrenskraft och ökad produktion ska gå hand i hand med arbetet att nå miljömålen. Ett jordbruk som kan hävda sig i konkurrensen från omgivande konkurrentländer och finnas kvar är en förutsättning för att jordbruket ska kunna bidra i miljöarbetet. Det återstår dock många utmaningar för jordbruket vad gäller miljö och klimat, vilket bl.a. framgår av de senaste uppföljningarna av miljömålen. Genom att koncentrera gödsel direkt på gården, kan man minska övergödning och i vissa fall klimatpåverkan. Eftersom lönsamheten i koncentrering av gödseln till stor del är knuten till hur långt gödseln måste fraktas, har man i studien som refererar till, räknat på avstånd mellan en kilometer och . Men även vid det längsta avståndet får anläggningen en mycket lång avräkningstid. Hur lönsam eller inte lönsam koncentreringen blir, har att göra med hur mycket man använder anläggningen, men även gårdens andra förutsättningar spelar in enligt rapporten från . Regeringens förslag till livsmedelsstrategi sätter forskning och innovation inom livsmedelskedjan i fokus. Ny kunskap och forskning för en hållbar produktion är avgörande för att klara framtidens livsmedelsförsörjning inom ramen för naturens begränsningar. Inom ramen för livsmedelsstrategin planerar regeringen att besluta om fler åtgärder för att stärka forskning och innovation inom området. Exakt vilken forskning eller forskningsprojekt som kommer att bedrivas varken kan eller ska regeringen peka ut. Medel till denna typ av forskning ska, utifrån vissa övergripande målområden, sökas i konkurrens med andra forskare. Att även fortsätta utnyttja landsbygdsprogrammets medel för att förbättra miljön och klimatet är av största vikt.
frs · H4121286 · 2017-05-04 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1286 av (M) och FN:s kvinnokommission har frågat utrikesministern om på vilket sätt hon avser att hantera arbetet i FN:s kvinnokommission med bland annat jämställdhetsfrågorna framöver. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågor som rör regeringens arbete inom FN:s kvinnokommission, vilket inbegriper bland annat att utse och leda den svenska delegationen som deltar i årliga session, förberedande och uppföljande möten samt ansvar för förhandlingar av det slutdokument som antas med konsensus av . FN:s kvinnokommission ansvarar för policyutvecklingen i frågor om jämställdhet mellan kvinnor och män och ökad makt för kvinnor, och består av 45 medlemsstater. deltar aktivt i årliga möten. ingick också företrädare för två riksdagspartier i den svenska delegationen. Inom ramen för FN:s kvinnokommission driver regeringen för prioriterade frågor om jämställdhet och kvinnors och flickors egenmakt, samt de mänskliga rättigheternas universalitet. En viktig del av arbete för jämställdhet och kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna i världen är det slutdokument som förhandlas av alla FN:s medlemsstater och antas med konsensus av . I dessa förhandlingar noterar regeringen ett tilltagande motstånd mot kvinnors och flickors rättigheter. Förhandlingsarbetet sker i politiska och regionala grupperingar, inte av kommissionens medlemmar. Även länder som inte är medlemmar i kommissionen samt observatörer och aktörer inom civilsamhället skaffar sig betydande inflytande i värdekonservativ riktning. För svensk del gäller att bedriva ett strategiskt samarbete med likasinnade länder från olika regioner, för att få gehör för svenska förslag och säkra att jämställdhet och kvinnors rättigheter förblir grundade i universella normer. För att nå resultat fordras goda förberedelser inom EU och över regiongränserna samt nära bevakning av och påverkan på sekretariatet inom UN Women. fortsätter att prioritera årliga möten och förhandlingar. Vi kommer fortsatt ha dialog med ledamöter i och det svenska civilsamhället. Vi kommer att stå upp för jämställdhet och alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna – oavsett vilka av FN:s medlemsstater som för tillfället sitter i .
frs · H4121287 · 2017-05-03 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1287 av (M) Vardagsbrotten har frågat mig när jag och regeringen kommer att följa de tillkännagivanden som en riksdagsmajoritet ställt sig bakom och prioritera arbetet mot bostadsinbrotten och alla de andra vardagsbrott som drabbar människor i hela landet . utredningsverksamhet är en prioriterad fråga både för och regeringen. Regeringen har exempelvis lämnat ett uppdrag till och om förstärkt samverkan i det brottsutredande arbetet. Inom ramen för uppdraget ska ett antal åklagare placeras hos för att bistå i mängdbrottsärenden. Det ska även tillsättas särskilda utredningsgrupper som hanterar äldre ärenden för att avlasta utredningsverksamheten. har beslutat om åtgärder för att stärka den operativa förmågan och förbättra verksamhetsresultaten, bl. a. genom ökade resurser till utredningsverksamheten och förbättrat teknikstöd. Myndigheten har också beslutat om en nationell modell för brottssamordning och påbörjat ett projekt för att ta fram ett enhetligt och nationellt metodstöd kring hur man ska arbeta med bostadsinbrott. I detta ingår ett utvecklingsarbete gällande märk-dna, som är ett syntetiskt framställt dna som kan användas för att märka och spåra värdesaker. Jag anser att de åtgärder som vidtas kommer att bidra till en positiv utveckling av brottsutredande verksamhet i hela landet.
frs · H4121288 · 2017-05-03 00:00:00 — Dnr U2017/02065/F Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2016/17:1288 av (L) Rymdstrategi har frågat mig om jag och regeringen avser att ta fram en svensk rymdstrategi. Mitt svar är ja. Jag och regeringen avser att ta fram en svensk rymdstrategi.