ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411971 · 2017-03-02 00:00:00 — Fråga 2016/17:971 Fortsatt biodrift av busstrafiken av (KD) till Statsrådet (S) har av EU fått godkännande att ha ett skatteundantag för biodrivmedel till och med . Jag vet att regeringen arbetar för att detta undantag ska förlängas. behöver en plan för hur vi ska hantera situationen om fortsatt undantag inte beviljas. Kvotplikt nämns ofta i detta sammanhang. Kvotplikt svarar emellertid inte på frågan hur vi ska bevara, och helst öka, andelen biobränslen inom busstrafiken. av bussarna i går på förnybara drivmedel, till allra största delen biodrivmedel. Risken är att när skattebefrielsen försvinner så tvingas bussarna av ekonomiska skäl gå över till minsta lagstadgade inblandning av biobränslen, vilket vore en förlust för klimatet. Det behövs därför en specifik strategi för att stärka biodrivmedlens roll för bussar och andra tunga fordon . Jag vill därför fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att andelen biodrivmedel i driften av bussar och andra tunga fordon ska öka?
fr · H411972 · 2017-03-02 00:00:00 — Fråga 2016/17:972 Konsekvensanalys av kilometerskatten av (M) till Finansminister (S) Finansminister uttalade sig om den så kallade kilometerskatten. Finansministern sa då att förslaget som lagts fram kommer att riskera att försämra svenska åkares konkurrenskraft och att detta är inte acceptabelt. Däremot väljer regeringen att gå vidare med ett reviderat förslag till kilometerskatt. Ett förslag som självt ska arbeta fram. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister följande: Avser finansministern att ta fram en konsekvensanalys inför nästa förslag om kilometerskatten och dess påverkan på svensk konkurrenskraft?
fr · H411973 · 2017-03-02 00:00:00 — Fråga 2016/17:973 Glastaket i av (L) till Utrikesminister (S) Trots att har haft många kvinnliga ledare – alltifrån i till Aung i – är dess glastak så tjockt att det påminner mer om ett betongtak. I uppger hälften av alla kvinnor att de inte skulle kunna lämna hemmet för en sådan enkel sak som att handla eller besöka en vän utan att först be om tillåtelse. Hälften av alla indiska kvinnor anser att det är helt normalt för en man att slå sin fru. uppger att de känner sig otrygga när de arbetar hemifrån. De här förutsättningarna begränsar kvinnor något enormt. En egen försörjning är för många grunden till självständighet. När kvinnor inte ens kan lämna sitt hem utan tillåtelse försvinner alla chanser till att slå sig fri från ojämställdheten. I många av de asiatiska storstäderna börjar vi se en förändring. Unga kvinnor i storstäder vill inte leva ett lika begränsat liv som sina mödrar och de tidigare generationerna. Min fråga till utrikesminister är därför: Hur avser ministern att agera för att bistå de unga kvinnorna i , som kämpar för att krossa detta glastak?
fr · H411974 · 2017-03-02 00:00:00 — Fråga 2016/17:974 Klinisk forskning och läkemedelsprövningar av (M) till Statsrådet (S) Klinisk forskning och läkemedelsprövningar är avgörande för utveckling som forskningsland och för att kunna erbjuda patienter bästa möjliga vård. Genom att främja innovation och forskning kan både förbättra kvaliteten i vården och stärka den svenska konkurrenskraften. Klinisk forskning är en förutsättning för fortsatt utveckling inom medicinen, men är det svårt att få utrymme för klinisk forskning inom svensk sjukvård. Antalet kliniska läkemedelsprövningar i ligger kvar på en förhållandevis låg nivå. Det framgår av årsstatistik . Historiskt sett har bromsat upp på en nivå kring 300 ansökningar . Det är betydligt lägre än det var då det startades omkring 450 prövningar . har goda förutsättningar för forskning, och vi kan bli betydligt bättre vad gäller kliniska läkemedelsprövningar. Staten har dock ett ansvar för att tydliggöra betydelsen av klinisk forskning och ge tydliga riktlinjer för hur den kliniska forskningen kan utvecklas och stärkas. Vi riskerar att få sämre kvalitet i vården eftersom de kliniska prövningarna bidrar till att utveckla den. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ansvarigt statsråd : På vilket sätt kommer regeringen och statsrådet att förbättra klimatet för klinisk forskning och läkemedelsprövningar i ?
fr · H411975 · 2017-03-03 00:00:00 — Fråga 2016/17:975 Översyn av alkohollagen av (M) till Statsrådet (S) Den svenska alkohollagen är sträng och detta utifrån ett gott syfte: att begränsa alkoholens skadeverkningar. Tyvärr innebär alkohollagens nuvarande utformning och tillämpning att besöks- och restaurangnäringen, särskilt på mindre orter och på landsbygden, begränsas på ett orimligt vis. Exempelvis är det mycket svårt för ett mikrobryggeri att få tillstånd att erbjuda provsmakning av sina produkter då alkohollagen ställer krav på att drycker ska ha gjorts av råvaror som producerats på ”den egna gården”. Denna del av lagstiftningen bör ses över, liksom kravet att ett serveringsställe ska erbjuda ett varierat utbud av maträtter. Det sistnämnda kravet tolkas i praktiken oerhört stelbent, vilket ett aktuellt exempel från undertecknads hemkommun visar. I , som ligger mellan och , bedriver en restaurang verksamhet i anslutning till ortens lanthandel. har man bland annat arrangerat pubkvällar, som utvecklats till en viktig mötesplats på orten. stänger restaurangen, och det är mycket osäkert om några nya ägare kommer att kunna ta över och driva verksamheten vidare, givet kraven som ställs för alkoholtillstånd. Så som kommun tolkat lagens krav om ett varierat utbud av maträtter måste den lilla restaurangen erbjuda minst tre förrätter och tre efterrätter samt fem huvudrätter; alla lagade från grunden. Att uppfylla ett sådant krav är inga större svårigheter för en större restaurang i en större ort – men för en restaurang i en liten ort som , med omkring 1 800 invånare, ter sig kravet övermäktigt. Därför behöver lagen och dess tillämpning ses över. Med anledning av ovan vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att se över alkohollagen och dess tillämpning i syfte att göra lagstiftningen bättre anpassad till mindre aktörer och landsbygdens förutsättningar?
fr · H411976 · 2017-03-02 00:00:00 — Fråga 2016/17:976 Samarbete mellan och om miljö och klimat av (M) till Statsrådet (MP) Statsrådet statssekreterare besökte . Landet beskrivs i landguiden så här: ”har sedan självständigheten styrts av som när han tillträdde var en hyllad frihetshjälte men som under årens gång förvandlats till en hänsynslös och maktfullkomlig ledare. Vid självständigheten var ett förhållandevis välmående land med ett produktivt jordbruk och en hel del industri som lades i spillror av decenniers vanskötsel. drabbades landet av en ekonomisk kollaps och ett ökande politiskt förtryck.” Det finns all anledning att vara vaksam på hur det svenska biståndet förhåller sig till ett land som . I en film som publicerats på Twitter av i beskriver statssekreteraren den nya strategin för samarbetet och även att med intresse följer politiska reformer i . Miljö och klimat ska nu enligt den nya strategin vara en prioriterad fråga för samarbetet mellan och . Det är bra att statssekreteraren i filmen bland annat nämner sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt mänskliga rättigheter. Men det krävs så mycket mer. Besöket väcker frågor om syftet med resan, vilka möten statssekreteraren hade och vilka frågor som togs upp på de mötena samt om statssekreteraren fick gehör för den svenska ståndpunkten. Det är också oklart vilka politiska reformer i som sker som just nu ser positivt på samt på vilket sätt och ska kunna samarbeta om miljö och klimat. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt ska och kunna samarbeta om miljö och klimat?
fr · H411977 · 2017-03-02 00:00:00 — Fråga 2016/17:977 Nordiskt Arktissamarbete om näringslivsutveckling av (SD) till Utrikesminister (S) Ett av de överordnade målen i Nordiska ministerrådets arktiska samarbetsprogram är hållbar näringslivsutveckling. Samarbetsprogrammet är tänkt att främja näringsutvecklingen och stötta bärkraftigt nyttjande av naturresurser och innovation, till exempel inom fiske, turism och sjösäkerhet. Samspelet mellan näringsliv och samfund ska vara i fokus. Min fråga till utrikesministern är därför: Vad avser ministern och regeringen att göra för delaktighet i detta samarbetsprogram?
fr · H411978 · 2017-03-03 00:00:00 — Fråga 2016/17:978 Ökade resurser till tullen av (M) till Finansminister (S) är en av och har till uppgift att ta in tull, skatter och andra avgifter. är även en del i samhällets gränsskydd, med uppgift att försvåra möjligheten att föra in varor och substanser som kan utgöra en fara för medborgarnas säkerhet, miljö och hälsa. I regeringens regleringsbrev till 2017 står det bland annat att det är särskilt viktigt att förhindra smuggling av narkotika och vapen liksom att förhindra storskalig eller frekvent införsel av alkohol och tobak. Den allra största mängden av olagliga varor kommer in i via Skåne- och Blekingeregionen, och majoriteten av tullens fynd sker i standardkontroller; endast i en mindre del av fallen ligger tips eller analys bakom. Tullen har alltså ett oerhört viktigt arbete med att försöka stävja smugglingen, eftersom varorna sedan sprids över hela landet och göder den grova och organiserade brottsligheten och lockar in nya grupper i den kriminella världen. Detta är något som senare kostar samhället miljardbelopp att hantera. Trots tullens viktiga och prioriterade arbete är resurserna inte tillräckliga. Bara i och har personalstyrkan minskat med nästan 100 personer , vilket är mer än en tredjedel. Detta sker parallellt med att trafikflödet och antalet resande ständigt ökar. Vi har också kunnat läsa om att tullen ibland måste släppa igenom misstänkta fordon eftersom bemanningen är för låg. Tullen riskerar alltså att försvagas ytterligare om verket inte prioriteras i kommande budgetpropositioner. Mot bakgrund av ovanstående vill jag därför fråga finansminister : Kommer ministern inom ramen för sitt ansvarsområde i regeringen att se till att tillförs mer resurser och i så fall när?
fr · H411979 · 2017-03-02 00:00:00 — Fråga 2016/17:979 En nationell plan för sällsynta diagnoser av (M) till Statsrådet (S) publicerades rapporten sjukdomar – en möjlighet för svensk life science. Rapporten från Tillväxtanalys beskriver och jämför förutsättningar för, och satsningar på, forskning om sällsynta sjukdomar och utveckling av särläkemedel i , , samt några länder i . Tillväxtanalys, som är en myndighet under , har till uppgift att utvärdera och analysera svensk tillväxtpolitik. Rapporten belyser att även om det har gjorts en rad viktiga satsningar i för att främja forskningen om sällsynta sjukdomar är ett av få länder i som saknar en strategi för området. Rapporten klargör även att det finns många förbättringsområden och att det nu är en bra tidpunkt att utveckla en mer sammanhållen och ambitiös nationell strategi. Jag har tidigare i en skriftlig fråga till statsrådet påpekat att det är dags för regeringen att ta ansvar för en nationell samordning och ta fram en nationell handlingsplan och nationella riktlinjer. En samordning av insatser över landet är nödvändig för en jämlik vård av patienter med sällsynta diagnoser. Tajmningen är nu bra för ett mer samlat nationellt grepp som omfattar sjukvård, forskning och innovation. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Anser regeringen och statsrådet, precis som myndigheten , att det är dags att prioritera en nationell plan och nationella riktlinjer för sällsynta diagnoser, och, om så är fallet, när kommer detta att vara på plats?
fr · H411980 · 2017-03-02 00:00:00 — Fråga 2016/17:980 Utkastförbud av (L) till Statsrådet (S) En av viktigaste delarna av reform av EU:s gemensamma fiskeripolitik var förbudet mot utkast. Detta slöseri med våra resurser förbjöds i . Men enligt (Ices) senaste råd om fiske i kastades var fjärde torsk som fångades i östra tillbaka i havet . Sammanlagt uppgick dessa torskar till 18 miljoner individer, som borde ha fått växa till sig och bidra till beståndets återhämtning. Trots detta har inte en enda överträdelse från landningsskyldigheten av svenska och danska fiskefartyg anmälts . Ices har också konstaterat att passiva redskap såsom garn och krok är mer storleksselektiva och därför underlättar för fiskaren att efterleva landningsskyldigheten på torsk. kommer det att genomföras en workshop mellan Efca (), Baltfish och Bsac om övervakning, kontroll och tillsyn av landningsskyldigheten. Detta vore ett utmärkt tillfälle för regeringen att adressera denna fråga, kanske genom att be Efca att skriva en rapport om landningsskyldigheten i . Jag vill därför fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet och regeringen att vidta för att förbättra kontroll- och tillsynspraxis för att komma till rätta med problemet med utkast, och har regeringen för avsikt att vidta åtgärder som ger fiskare fler incitament att fiska med passiva redskap?
fr · H411981 · 2017-03-03 00:00:00 — Fråga 2016/17:981 Utökade möjligheter att mönstra av (M) till Försvarsminister (S) Regeringens beslut att återaktivera värnplikten kommer att medföra att det finns ett ökat behov av att genomföra mönstring. Enligt regeringen kommer cirka 13 000 personer, kvinnor och män, att genomgå mönstring . För att den återaktiverade värnplikten ska vara jämlik och funktionell är det viktigt att det är enkelt att mönstra. Detta gäller särskilt för dem som bor på landsbygden. Möjligheterna att mönstra har dock begränsats geografiskt. organisation har skalats ner, och återstår i princip bara två platser där mönstring kan genomföras. Behovet av lokal rekrytering, utbildning och även mönstring är något som är av särskild vikt för Hemvärnet. Hemvärnet är en del av Försvarsmakten som blir allt viktigare och som har goda möjligheter att utvecklas ytterligare . För att Hemvärnet ska kunna utvecklas krävs dock att det skapas bra förutsättningar för rekrytering. Detta gäller särskilt i de så kallade militärdemografiska underskottsområden där det är svårt att fylla upp platserna. pekar just på denna utmaning i sitt remissvar på utredningen om Försvarsmaktens långsiktiga personalförsörjning, vilken presenterades och som ligger till grund för beslutet om en återaktiverad värnplikt. I remissvaret föreslås att mönstringsprocessen ska förenklas genom att mönstringen förläggs närmare den sökandes bostadsort. föreslår bland annat att vårdcentraler skulle kunna utföra genomföra flera av de fysiska undersökningarna. Jag vill med anledning av det som anförs ovan fråga försvarsminister : Avser ministern att verka för att utöka möjligheterna att mönstra på flera platser i landet, och är det i så fall intressant att låta exempelvis lokala vårdcentraler utföra delar av mönstringen?
fr · H411982 · 2017-03-03 00:00:00 — Fråga 2016/17:982 icke utnyttjade boendeplatser på asylboenden av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) Jag ställde i fråga 2016/17:879 om icke-utnyttjade boendeplatser på asylboenden denna fråga till migrationsministern: ”Avser ministern att agera för att ska överlåta eller genom andrahandsuthyrning underlätta för kommuner som är i desperat behov av boenden till nyanlända?” Migrationsministern svarade ”ska föra en nära dialog med kommunerna avseende upprättande och avveckling av asylboenden, vilket ger kommunerna bra förutsättningar att ta över de boenden som lämnar, om de så skulle önska.” Migrationsministern svarar inte på frågan om kommuner kan ta över redan upphandlade och betalade platser så att staten slipper betala dubbelt för boendeplatser. Det vore dålig hushållning med skattebetalarnas pengar. Statsrådets svar kan knappast kallas ett svar varför jag nödgas ställa frågan igen. Mot bakgrund av ovan vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad avser ministern göra för att boenden som står tomma i väntan på avveckling ska kunna användas av kommunerna?
fr · H411983 · 2017-03-03 00:00:00 — Fråga 2016/17:983 Erkännande av Somaliland av (KD) till Utrikesminister (S) Somalilands gränser fastställdes –1885 genom avtal mellan , , och . Inom dessa gränser blev Somaliland självständigt och erkändes då av en rad länder. Därefter ingick Somaliland en union med , som blivit självständigt något . Unionen med slutade emellertid med krig. Under kriget begick de somaliska styrkorna, ledda av diktatorn , allvarliga övergrepp mot den somaliländska civilbefolkningen. återupptog Somaliland sin självständighet, och en fungerande administration etablerades. har Somaliland utvecklats till det mest demokratiska landet på , enligt årliga rapporter. Man arbetar aktivt med frågor om mänskliga rättigheter och jämställdhet. har man hållit flera demokratiska val, övervakade av internationella valobservatörer, som resulterat i fredliga maktövergångar. har över 1 200 grundskolor och över 30 universitet startats i landet. Både flickor och pojkar ska få möjlighet att gå i skolan och skapa en bättre framtid för sig själva och landet. Det faktum att Somaliland är en muslimsk fungerande demokrati har potential att tjäna som exempel för stora delar av den muslimska världen, likväl som för resten av . Trots Somalilands politiska och sociala framsteg erkänns inte Somaliland av som en suverän stat. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser utrikesministern att ta initiativ till att erkänner Somaliland som en suverän stat?
fr · H411984 · 2017-03-03 00:00:00 — Fråga 2016/17:984 Privatsektorbistånd och av (V) till Statsrådet (MP) ska regelverket kring vad som får räknas som bistånd uppdateras under ett möte i , . Jag har tidigare frågat statsrådet om det privata näringslivets roll i svensk utvecklingspolitik (2015/16:669) och om den översyn av reglerna för privatsektorbistånd som pågår inom OECD-DAC. Ministern gav då flera tydliga och betryggande besked. Dessa var var bland annat att en grundförutsättning för att stöd till privata sektorn ska få räknas som bistånd är att det har som huvudsyfte att bidra till ekonomisk utveckling och välfärd i fattiga länder, att principen är fundamental, och att kommer att fortsätta verka för att regelverket ska spegla givarländernas ansträngningar och vara transparent. Statsrådet slog också fast att principen om obundenhet och lokalt ägarskap i biståndet fortsatt är central för svenskt bistånd och att allt utvecklingssamarbete ska bidra till hållbar utveckling – ekonomiskt, socialt och miljömässigt. Även principen om additionalitet inom privatsektorbiståndet ställde sig ministern bakom genom att säga att stödet ”ska endast gå till insatser som annars inte hade ägt rum. Vi ska alltså inte stödja företagens investeringar i utvecklingsländer.”. Vidare tydliggjorde statsrådet vikten av att mänskliga rättigheter, sociala förhållanden och miljömässig hållbarhet uppfylls i de insatser som vi gör med biståndsmedel och det allmännas medel. bekräftade också att det var tydligt att exportkrediter inte kommer att kunna klassas som bistånd. Inför mötet har flera biståndsorganisationer lyft sin oro kring det liggande förslaget. , ordförande , menar att förslaget skulle innebära ”den största förändringen av biståndet ”. menar att bland annat lån till, och investeringar i, privata företag samt exportkreditgarantier till privata investeringar kan räknas som bistånd om förslaget blir verklighet. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta initiativ för att ska agera som medlem i DAC för att förhindra att biståndet urholkas, exempelvis genom att exportkrediter räknas som bistånd?
fr · H411985 · 2017-03-03 00:00:00 — Fråga 2016/17:985 Civilsamhället i av (V) till Statsrådet (MP) meddelade israeliska myndigheter att de nekar arbetsvisum för direktören för Human Rights Watch (HRW) i och , med motiveringen att HRW inte skulle vara en riktig människorättsorganisation. Ansökan lämnades in och skulle enligt det israeliska inrikesministeriets riktlinjer ha besvarats . HRW har tidigare haft obehindrat tillträde till och . Dock har de nekats tillträde till , med undantag för ett besök . Human Rights Watch har direkt tillgång till i stort sett alla världens stater. Bland de få länder som har stängt ute organisationen finns , , , och . Det är inte första gången som den israeliska högerregeringen begränsar möjligheterna för lokala och internationella människorättsorganisationer att verka i och på de ockuperade områdena. Efter det att Hagai El-Ad, ordföranden för den israeliska människorättsorganisationen B’Tselem, kritiserat den israeliska ockupationen av i hotade , ledande knessetledamot från regeringspartiet , med att dra in El-Ads medborgarskap. Premiärminister instruerade sedan Bitan att ta bort B'Tselem från listan över organisationer som värnpliktiga kan göra volontärtjänst hos. Begränsningarna av civilsamhällets utrymme syftar till att tysta kritiken mot ockupationen och utmåla alla som står på de mänskliga rättigheternas och den internationella rättens sida som fiender. Statsrådet har ofta stått upp för civilsamhället och kritiserat när dess utrymme begränsats. välkomnar engagemanget för dessa viktiga frågor. Det civila samhället är en central del i fredsprocessen, en utökad förståelse mellan parterna och grunden för en tvåstatslösning. Allt detta riskerar att bli lidande när deras utrymme begränsas. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta några initiativ för att som enskilt land, såväl som medlem i EU och FN, ska agera för att värna möjligheterna för civilsamhällesorganisationer som Human Rights Watch att verka i ?
fr · H411986 · 2017-03-02 00:00:00 — Fråga 2016/17:986 investeringar i av (KD) till Statsrådet (MP) Skyhöga avgifter, placering i skatteparadiset och frånvaro av hållbarhetsfokus. Det är några saker som kommer fram i Svenska Dagbladets granskning av investeringar i . har investerat i fonden Mint II. Denna har sedan rasat . Av de ursprungliga 37 miljonerna – skattebetalarnas pengar – återstår bara 5 miljoner. har fondförvaltarna tjänat gott på fondens storförlust. 9 miljoner – av skattebetalarnas pengar – har gått rakt ned i fondförvaltarnas fickor. Dessa fickor befinner sig i skatteparadiset , trots att ska bidra till att främja lokal skattebetalning. syfte är viktigt, att investera i fattiga länder för att bidra till att skapa tillväxt, skatteintäkter, jobb och framtidstro. Investeringarna i Mint II kan knappast hävdas ha uppfyllt något av dessa kriterier, och kan bara beskrivas som ett fiasko. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta inom ramen för sitt ansvarsområde i regeringen för att se till att dylika investeringar inte upprepas?
fr · H411987 · 2017-03-03 00:00:00 — Fråga 2016/17:987 är återtagen
fr · H411988 · 2017-03-02 00:00:00 — Fråga 2016/17:988 nya rättsliga vägledning av (L) till Finansminister (S) nya rättsliga vägledning kan innebära stora problem för bostadsrättsägare som har förändrat ytan eller köpt till en parkeringsplats. nya regler innebär att bostadsrätten vid sådana förändringar räknas som ett helt nytt skatteobjekt. Konsekvensen blir densamma som om bostadsrättsägaren skulle ha sålt och köpt sin lägenhet på nytt. Om en lägenhet har ökat i värde innebär det att bostadsrättsägaren tvingas betala reavinstbeskattning trots att man bor kvar i sin bostadsrätt. Det är en orättvis situation som inte heller gynnar rörligheten eller ett bättre nyttjande av bostadsbeståndet i . Än värre är att reglerna kommer att gälla retroaktivt. Mot bakgrund av det ovanstående vill jag fråga finansminister : Avser finansministern att vidta åtgärder för att bostadsrätter vid förändrad boendeyta eller tillköp av parkeringsplats inte ska anses vara ett helt nytt skatteobjekt, och tänker finansministern vidta åtgärder så att de nya reglerna inte drabbar bostadsrättsägare retroaktivt?