ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H511427 · 2017-12-06 00:00:00 — Fråga 2017/18:427 Polisens tillgång till information från datalagring av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Polisens tillgång till information om var personer befunnit sig och hur de kommunicerat är ofta helt central för att man ska kunna utreda och klara upp allvarliga brott. Detta beror bland annat på teknikutvecklingen i samhället. Internet och nya kommunikationsvägar skapar nya möjligheter även för grova brottslingar. Att de brottsbekämpande myndigheterna har tillgång till trafik- och lokaliseringsuppgifter är avgörande för en effektiv bekämpning av grov brottslighet. Det är därför oroande att de förslag som regeringens utredare presenterat (SOU 2017:75) innebär en begränsning av polisens tillgång till information från teleoperatörernas datalagring. Bakgrunden till utredningen är bland annat ett avgörande från , där den svenska lagen om datalagring i generella termer underkänns. Avgörandet har dock ifrågasatts eftersom vissa, till och med regeringens egen utredare, menar att domstolen kan ha utgått ifrån att alla uppgifter datalagras enligt svensk lag, vilket inte är korrekt. Utredningens förslag har fått mycket hård kritik bland annat från Säkerhetspolisen och . Polisen konstaterar att uppgifterna från den så kallade datalagringen är ”oumbärliga” och att dessa används ”i stort sett i varje utredning av grov brottslighet”. Med utredarens förslag kommer polisen att få ännu svårare att utreda grova brott. Detta är inte förenligt med brottsoffrens integritet. Säkerhetspolisen anser att utredarens förslag kommer att få till följd ”att möjligheterna att förebygga, förhindra och utreda brott försämras avsevärt”. Säkerhetspolisen pekar vidare på att konsekvenserna av förslaget i värsta fall kan leda till att terroristbrott, som hade kunnat förhindras, fullbordas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Vilka slutsatser drar ministern av den kraftiga kritik som och Säkerhetspolisen framfört mot utredningens förslag, och vilka åtgärder kommer att vidtas för att polisens tillgång till information från teleoperatörernas datalagring säkras?
fr · H511428 · 2017-12-07 00:00:00 — Fråga 2017/18:428 Nationell handlingsplan mot antisemitism av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Begreppet antisemitism betyder fördomar och fientlighet mot judar därför att de är judar. Antisemitism har en lång historisk bakgrund med rötter i främlingsfientlighet, ekonomi, religion, nationalism, rastänkande och politik. Det kan uttryckas i till exempel ord eller handling och riktas mot judar som individer eller som kollektiv. Som historien har visat kan antisemitism även mynna ut i fördrivning och folkmord. Tyvärr har antalet antisemitiska brott ökat i , och allt fler vittnar om ett hårdare klimat med en ökande rädsla, där glåpord, hot och misshandel har blivit vardag. Vissa föreningar har fått stänga sina lokaler på grund av hot och skadegörelse. Enligt en rapport från anmäldes det runt 280 hatbrott med antisemitiska motiv, vilket var den högsta noteringen på . befaras mörkertalet vara stort. Situationen är naturligtvis helt oacceptabel och kräver kraftfulla insatser från samhällets sida. I ska ingen behöva vara rädd för att gå utanför dörren eller behöva flytta för att man utsätts för olika brott, oavsett tro eller bakgrund. För att markera allvaret i denna typ av brott behöver vi därför ta fram en specifik och nationell handlingsplan mot antisemitism för att ytterligare vässa arbetet och vända den negativa utvecklingen. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska antisemitismen i ?
fr · H511429 · 2017-12-07 00:00:00 — Fråga 2017/18:429 Enhetligt körkort för utländska bilister av (M) till Statsrådet (S) För att ett körkort som är utfärdat i ett land utanför EES också ska vara giltigt i behöver det enligt dagens lagstiftning uppfylla vissa krav. Det måste naturligtvis fortfarande vara giltigt i det land där det har utfärdats, och om det inte är utfärdat på engelska, tyska eller franska gäller det endast med en bestyrkt översättning till något av dessa språk eller till svenska, danska eller norska. Ett körkort som inte är försett med ett fotografi av körkortsinnehavaren gäller endast tillsammans med en identitetshandling med fotografi. Ett utländskt körkort som är utfärdat i en stat utanför EES är inte heller giltigt i om personen har varit folkbokförd här . Så länge man inte är folkbokförd i finns det däremot ingen begränsning för hur länge man får köra i landet. Ett utländskt körkort utfärdat i ett land inom EES innebär dock alltid att man får fortsätta att köra här så länge körkortet är giltigt. Utländska körkort från länder utanför EES har blivit ett allt större problem i , och många poliser och åklagare vittnar om att de står maktlösa inför misstänkt förfalskade körkort. Det har i princip blivit en omöjlighet att fälla utländska medborgare för olovlig körning på våra vägar eftersom det inte räcker med att de saknar körkort eller att körkorten misstänks vara förfalskade. Lagen säger att det måste bevisas att personen inte har något giltigt körkort utfärdat i hemlandet, och bevisbördan hamnar således på polis och åklagare och inte på föraren. Polisen ertappar allt oftare personer som inte är folkbokförda i landet, till exempel asylsökande, med ett utländskt körkort som består av en pappershandling med ett påklistrat foto som misstänks vara falskt. Det är därför både svårt och administrativt krångligt att bevisa brott och uppsåt. Det krävs långa utredningar, och om körkortet är borttappat finns det i princip inget att gå på, och man tvingas lägga ned utredningen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att se över lagstiftningen för att få ordning på situationen med misstänkt förfalskade körkort och därvid överväga att införa ett krav på någon form av enhetligt körkort för utländska bilister?
fr · H511430 · 2017-12-07 00:00:00 — Fråga 2017/18:430 Förenklade skatteregler för småföretagare av (M) till Finansminister (S) överlämnade sitt betänkande Förenklade skatteregler för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag. I huvudsak behandlade betänkandet regelförenklingar för enskilda näringsidkare, vilka utgör av alla företag i landet. Trots att behovet av regelförenklingar för denna viktiga grupp är stort har det nu gått betänkandet överlämnades, och regeringen har fortfarande inte gått vidare med något av förslagen. Företagare inom till exempel skogs-, jord- och lantbruk kräver regelförenklingar. Dagens regler är för snåriga. Detta gäller till exempel för sparande av räntefördelning, som ökar möjligheterna till fondavsättningar. Dessa regler är väldigt komplicerade och i behov av förenklingar, framför allt för de minsta företagen. Utredningen föreslog därför ett parallellt system baserat på fördelningsbar inkomst för att underlätta för näringsidkare och komma till rätta med de ovan angivna problemen. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga finansminister : Avser ministern att omgående ta tag i förslag om regelförenklingar för näringsidkare?
fr · H511431 · 2017-12-07 00:00:00 — Fråga 2017/18:431 EU:s naturvårdslagstiftning av (M) till Miljöminister (MP) röstade igenom en förändring av EU:s naturvårdslagstiftning, något som bland annat innebär att ska kunna ändra och uppdatera art- och habitatdirektivet. Detta är nödvändigt, då de djurarter och habitat som omfattas av direktiven i princip har varit desamma sedan direktiven antogs trots de dynamiska förändringar som skett hos djurarterna. Detta gör att medlemsländerna måste skydda arter utan ett reellt skyddsbehov. Det nuvarande regelverket är särskilt problematiskt när det gäller varg. Vargen har gynnsam bevarandestatus i , som den är rödlistad av EU. Genom den föryngring som sker i många vargrevir står vi inför en kraftig ökning av antalet vargar. På landsbygden är problemet känt , med återkommande rapporter om angrepp mot tamboskap och hundar samt stor skadegörelse. fick en skola i utanför ställa in sina utflykter på grund av en varg som rörde sig intill skolan. Det går alltså inte längre att bortprioritera frågan som ett landsbygdsfenomen. Det är bra att direktiven nu kan bli mer flexibla och att förvaltningen kan bli mer ändamålsenlig. krävs det dock att regeringen agerar i frågan. Det är den som måste begära att flyttar vargen från bil. 4 till bil. 5 så att den klassificeras som jaktbart vilt. Med anledning av detta blir min fråga till miljöminister : Vilka åtgärder har regeringen vidtagit och kommer den att vidta för att ska möjliggöra en mer ändamålsenlig förvaltning av varg i ?
fr · H511432 · 2017-12-07 00:00:00 — Fråga 2017/18:432 Afrikansk svinpest av (M) till Statsrådet (S) har förekomsten av afrikansk svinpest ökat i . förekommer sjukdomen i , , , , och . Sjukdomen är extremt smittsam, då den kan spridas både via direktkontakt mellan djur och genom indirekt överföring till exempel genom människor, redskap och transportbilar. Enligt (statsveterinär på ) är dödligheten väldigt hög, troligtvis runt 90–. Det finns inte heller något vaccin mot sjukdomen. och har redan vidtagit förebyggande åtgärder för att minska risken för att smittan sprider sig. I har tre tvättstationer inrättats vid gränsen, och i ska alla transportbilar rengöras och desinficeras. Om smittan sprids ytterligare kan kostnaderna bli mycket stora, och många grisar kan behöva tvångsslaktas. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka förebyggande åtgärder har statsrådet och regeringen vidtagit för att förhindra spridningen av afrikansk svinpest, och vilka konsekvenser kan smittan tänkas få för den svenska produktionen?
fr · H511433 · 2017-12-07 00:00:00 — Fråga 2017/18:433 Lantbrukares utsatthet för brott av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Många lantbrukare är oroliga och rädda för att utsättas för brott. Det har bland annat rapporterats om olaga hot där man krävt att en lantbrukare skulle släppa lös sina djur och bli vegan, annars skulle det anordnas en demonstration med ett hundratal personer på lantbrukarens gård. På en minkfarm utanför fick polis tillkallas när djurrättsaktivister brutit sig in på farmen. Enligt polisen har minkfarmen utsatts för flera liknande angrepp av djurrättsaktivister . Lantbrukare utsätts dessutom ofta för stölder av maskiner eller redskap. Dessa ”mängdbrott” prioriteras bort av både polis och åklagare, något som gör att brottsuppklaringen också är låg. Utsattheten för brott riskerar att leda till att våra lantbrukare väljer att lägga ned sin verksamhet eller att inte expandera den – något som kan göra att det blir svårt att nå regeringens ambition att öka livsmedelsproduktionen i . Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vad gör ministern och regeringen för att minska utsattheten för brott bland lantbrukare och för att dessa brott ska prioriteras högre av polisen?
fr · H511434 · 2017-12-07 00:00:00 — Fråga 2017/18:434 Olovlig körning av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) har det framkommit flera fall av olovlig körning till följd av att körkort har varit utfärdade i ett annat land men inte har varit giltiga i . I många fall har även personen som varit misstänkt för olovlig körning varit folkbokförd i . Problematiken ligger dock i att om en person har varit folkbokförd i är det enbart körkort utfärdade i vårt land som är giltiga. Det har dock förekommit att personer friats från misstanke om olovlig körning i domstol på grund av oklarheter kring lagen. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att ta några initiativ för att förändra lagstiftningen rörande olovlig körning?
fr · H511435 · 2017-12-07 00:00:00 — Fråga 2017/18:435 Digital arvsrätt av (SD) till Statsrådet (S) lever människor sitt liv alltmer digitaliserat. Detta kräver att vår lagstiftning också följer med i utvecklingen. En fråga som fått alldeles för lite uppmärksamhet är det digitala arv som vi lämnar efter oss. Vem som egentligen har rätt till detta arv är ofta tveksamt, särskilt när det finns flera arvingar och personen har stora immateriella tillgångar digitalt. Det kan handla om böcker och musik men även om mer privata saker som mejlkonto och molntjänster. Vad man egentligen kan ärva är något oklart, och vilken rätt arvingar har att till exempel citera outgivet material i en dator är inte heller helt klarlagt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet och regeringen att agera för att förtydliga rättsläget kring digitala arv?
fr · H511436 · 2017-12-07 00:00:00 — Fråga 2017/18:436 En polishögskola i av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) kom beskedet om att den ena av två nya polisutbildningar ska förläggas till . Det är ett välkommet besked för hela att vi nu får fler utbildningsplatser för poliser. Kvarstår gör nu beslutet om en polisutbildning i . , stad och har varit tydliga med att både utbildningsresurser, lokaler och studentboenden finns för en uppstart av en ny polisutbildning . Beskedet från har dels varit att låg före i processen, dels att man väntar på en utredning om var det är lämpligast att lägga de nya utbildningarna. Utredningen ska vara klar . Att nu fått sitt besked tyder på att utredningen ligger före tidsplanen. Skulle få sitt besked kan nya polisstudenter påbörja sin utbildning , något som skulle gynna hela . Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vid ett eventuellt val av för den nya i , avser ministern då att så fort som möjligt vidta de åtgärder som krävs för att ska ha sina första polisstudenter ?
fr · H511437 · 2017-12-07 00:00:00 — Fråga 2017/18:437 Toppmötet mellan EU och AU av (M) till Statsminister (S) Statsminister deltog den 29–vid ett toppmöte mellan Europeiska unionen och Afrikanska unionen (AU) i i . har det gått den gemensamma strategin för EU och antogs. Möten har därefter ägt rum , och syftet är att främja starka ekonomiska och politiska band mellan och . Prioriteringar i partnerskapet är bland annat fred och säkerhet, samhällsstyrning, demokrati, mänskliga rättigheter, migration, handel och jobbskapande. Toppmötet i var tänkt att främst handla om vikten av att investera i ungdomar och skapa nya jobb för växande befolkning; av befolkningen i är . Men den senaste tidens fruktansvärda rapportering om slavhandel med flyktingar och migranter i gjorde att migrationsfrågan kom högst upp på dagordningen. Statsministern sa på mötet ”att människor säljs som slavar är oacceptabelt och det måste vi åtgärda så snabbt och hårt det bara går”. Europeiska rådets ordförande framhöll i sitt öppningsanförande att en ordnad migration ligger i allas intresse och att EU och AU måste arbeta mer för att hitta gemensamma lösningar. Toppmötet hade svårt att enas om en gemensam deklaration om men fördömde de kriminella handlingarna i ett gemensamt uttalande där man också uttalade viljan att arbeta tillsammans för en lösning. Företrädare för , EU och AU kom dock överens om att inrätta en gemensam arbetsgrupp för att skydda migranter och flyktingar längs vägarna framför allt i och intensifiera arbetet med att stoppa människohandel och kriminella nätverk. Detta ska ske i samarbete med den libyska regeringen och bland annat behandlas i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsminister : Hur ska statsministern och regeringen bidra till den nya arbetsgruppen, och hur ska regeringen arbeta och driva frågan inom ramen för EU och FN för att hitta en gemensam lösning samt arbeta gentemot regeringen i , bilateralt och multilateralt, för att säkerställa att de uppfyller sina åtaganden?
fr · H511438 · 2017-12-07 00:00:00 — Fråga 2017/18:438 Postnords arbete inför julen av (M) till Närings- och innovationsminister (S) När julen närmar sig ökar trycket på posthanteringen. Det är förståeligt. Många människor skickar såväl julhälsningar som julklappar, och allt fler handlar på internet inför julen. rapporterade dock flera medier om att Postnords hantering av paket brister. På ligger i skrivande stund hundratals paket utomhus under bar himmel med risk att utsättas för regn, vind och snö. När Postnord uppmärksammades på denna problematik blev svaret att det berodde på en ofantligt stor mängd paketleveranser från som man har svårt att hantera. () har efter mediernas rapportering startat en tillsynsgranskning över Postnords pakethantering på . Att paket tillåts ligga ute under bar himmel under långa perioder är givetvis oacceptabelt. I Postnords tillståndsvillkor står också att paket ska hanteras ”så att de inte skadas genom yttre påverkan under hanteringen eller av väder och vind”. Det förefaller märkligt att Postnord inte har förberett sig bättre på att hantera paketflödet inför julen. Oavsett om det handlar om brister i teknik eller bemanning torde det vara rimligt att Postnord säkerställer att samtliga paket och brev hanteras korrekt utan att i onödan behöva utsättas för väder och vind. Därför vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att Postnord fullföljer sitt uppdrag utifrån det tillståndsvillkor som finns uppsatt?
fr · H511439 · 2017-12-07 00:00:00 — Fråga 2017/18:439 Utländska identitetshandlingar av (V) till Statsrådet (S) anser att det är mycket problematiskt när utländska handlingar som är av stor vikt för exempelvis familjeåterförening, medborgarskap och uppehållstillstånd inte godkänns av svenska myndigheter och det leder till att människor på olika sätt hamnar i kläm. Identitetshandlingar och andra dokument från exempelvis och anses ha lågt bevisvärde och accepteras sällan av svenska myndigheter. har därför tagit upp denna fråga i vid ett flertal tillfällen, bland annat genom skriftliga frågor och motioner, och krävt en rad förändringar och åtgärder på området, men utan att få gehör. Vi menar att det är orimligt att människor som flytt från dessa länder eller av andra skäl sökt sig till har sämre möjligheter och får vänta på beslut än människor från andra länder vars dokument godtar. Dessa människor har inte själva kunnat göra något för att exempelvis styrka sin identitet eller sitt civilstånd. Utgångsläget bör vara att det inte ska vara någon skillnad i tidsåtgång mellan den som oförskyllt inte kan styrka sin identitet och övriga grupper som beviljats uppehållstillstånd och väntar på sitt svenska medborgarskap. Så ser dock inte verkligheten ut. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att minska risken för att människor som kommer från länder vars identitetshandlingar och dokument inte godtas av svenska myndigheter hamnar i kläm vid ansökan om familjeåterförening, medborgarskap och uppehållstillstånd?
fr · H511440 · 2017-12-07 00:00:00 — Fråga 2017/18:440 Allmän jakttid för skarv av (M) till Miljöminister (MP) Skarven har ökat lavinartat och är den vanligaste fågeln i vissa områden. Skarven lever på många sätt i konflikt med människan inte bara i kust- och skärgårdslandskapet utan även i många insjöar – något som varit väldigt tydligt även i , till exempel vid Roxen. Skarven förstör fiskeutrustning för stora belopp och äter vissa år upp stora delar av öringsföryngringarna. Utöver dess påverkan på fiskenäringen åsamkar den även stor sanitär olägenhet vid kustbanden och i rekreationsområden. röstade för en förändring av EU:s naturvårdslagstiftning, något som bland annat innebär att ska kunna ändra och uppdatera art- och habitatdirektivet samt fågeldirektivet. Detta är nödvändigt, då de djurarter och habitat som omfattas av direktiven i princip har varit desamma sedan direktiven antogs trots de dynamiska förändringar som skett hos djurarterna, vilket leder till att medlemsländerna måste skydda arter utan reellt skyddsbehov. Skarven har enligt uppnått gynnsam bevarandestatus, och det finns därför inget behov av ytterligare skydds- eller bevarandeåtgärder för arten. hindrar fågeldirektivet en normal förvaltning, då inte kan införa allmän jakttid för skarv. Det är bra att nu har öppnat för att direktiven kan bli mer flexibla och att förvaltningen kan bli mer ändamålsenlig. krävs det dock att regeringen agerar i frågan. Den måste driva frågan om att undanta skarven från fågeldirektivet och om att införa allmän jakttid. Med anledning av detta vill jag fråga miljöminister : Vilka åtgärder har ministern och regeringen vidtagit och kommer ni att vidta för att skarven ska undantas från fågeldirektivet och för att allmän jakttid på skarv ska kunna införas?
fr · H511441 · 2017-12-07 00:00:00 — Fråga 2017/18:441 Bilmålvakter av Boriana (M) till Statsrådet (S) Problemet med så kallade bilmålvakter är fortfarande stort, trots den lagskärpning som gjordes 2014. En bilmålvakt är en person utan några ekonomiska medel som står registrerad som ägare till hundratals, ibland till och med tusentals, bilar. Dessa bilar, som oftast är oskattade, oförsäkrade och obesiktigade, hyrs ut. Den som hyr bilen behöver varken betala skatter, parkeringsböter eller andra kostnader förknippade med bilen. Alla fakturor och krav skickas till målvakten. För besväret får målvakten en summa pengar av den riktiga ägaren. Målvakten har i regel alltid stora skulder hos Kronofogden. Att använda sig av bilmålvakter handlar i grund och botten om ett utnyttjande av redan utsatta och djupt skuldsatta människor och gör det ännu svårare för dem att ta sig ur sin besvärliga situation. Den lag som trädde i kraft gör det möjligt att beslagta en felparkerad bil om bilens ägare totalt på sina fordon har obetalda parkeringsböter . Polisen har tillgång till information om det aktuella skuldsaldot för ägaren av en felparkerad bil, men det är fortfarande bara felparkerade bilar som kan beslagtas. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att stävja användandet av så kallade bilmålvakter?
fr · H511442 · 2017-12-07 00:00:00 — Fråga 2017/18:442 Sjöfyllerilagen av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) har avgett ett tillkännagivande om att sjöfyllerilagen ska utvärderas. Sjöfyllerilagen har varit på plats i sin nuvarande form . Bakgrunden till tillkännagivandet är att det nu finns en anledning att se över om lagen verkligen har bidragit till vad den är avsedd att göra, det vill säga öka sjösäkerheten i . utvidgades straffansvaret för sjöfylleri genom att det i sjölagen infördes en fast nedre promillegräns – alkohol i blodet – och regeln gäller både fritidssjöfart och yrkessjöfart. Med anledning av detta är min fråga till justitie- och inrikesminister : Vilka initiativ har ministern tagit i sin tjänsteutövning sedan tillkännagivandet avgavs i ?