ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H4111310 · 2017-04-27 00:00:00 — Fråga 2016/17:1310 lantmäterimyndighet av (M) till Statsrådet (MP) besökte jag kommunledningen i , där jag träffade den moderata kommunstyrelseordföranden . Vi pratade om vikten av regional utveckling och om vilka frågor som är viktiga för kommunen. En av frågorna som kom upp var problemet med att staten lämnar landsbygden med viktiga samhällsfunktioner, och ett exempel på det är Lantmäteriet. De har lagt ned sin enhet i , vilket skapar stora problem såväl för boende som för näringslivet i kommunen. är det handläggningstider för kvalificerade ärenden hos Lantmäteriet. Kommunerna måste självklart agera för att hjälpa sina kommunmedborgare och näringsidkare så att samhällsservicen kan upprätthållas. har liksom ett antal andra kommuner begärt hos regeringen att få inrätta en lantmäterimyndighet enligt 3 § lagen (1995:1393) om lantmäterimyndighet. skriver i sin ansökan: ”Fördelar med att inrätta KLM är bla att plan- bygg och fastighetsbildningsprocessen kan förenklas och förkortas om den innehåller även fastighetsbildning och andra fastighetsrättsliga åtgärder. Ytterligare fördelar bedöms vara att kommunens samarbete med lantmäterimyndigheten underlättas om myndigheten finns i den egna organisationen. För kommunmedborgaren och sökanden såsom fastighetsägare, företagare och byggherrar kan kommunen ge utökad och bättre service med snabbare handläggning genom att lantmäterimyndigheten fysiskt finns på plats där samhällsutvecklingsförvaltningen är lokaliserad. Sökanden kan på samma ställe vid ett besök nå alla kontakter vid fastighetsbildning och byggande. har förutsättningarna och förmågan att uppfylla samtliga 5 formella krav som ställs enligt 2 § i lag (1995:1393) om fastighetsbildning enligt nedan.” Min fråga till statsrådet är: Är statsrådet beredd att medverka till att får inrätta en lantmäterimyndighet, eftersom Lantmäteriet har lagt ned sin verksamhet i ?
fr · H4111311 · 2017-04-27 00:00:00 — Fråga 2016/17:1311 Inkludering av funktionsnedsatta i arbetslivet av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) I opposition riktade Socialdemokraterna en omfattande kritik mot Arbetsförmedlingen och mot brister i kommunikationen mellan olika myndigheter. I regeringsställning har såväl kritik som förbättringsarbete dock upphört. I SR P4 hör man om en person i som är född med en cp-skada. Han vill inget hellre än att arbeta, men två myndigheter gör nu sitt yttersta för att ställa till problem. De två myndigheterna har enligt P4 olika uppfattningar om arbetsförmågan, vilket har lett till att han har hamnat i limbo och måste klara sig på existensminimum. anser att personen är för frisk för att erhålla sjukersättning, medan Arbetsförmedlingen anser att han inte har arbetsförmåga. Det borde självfallet vara så att två statliga myndigheter – Arbetsförmedlingen och – arbetar tillsammans för att hjälpa unga med funktionsnedsättning att komma ut i jobb och att få en efterlängtad arbetsplats att gå till. Personen beskriver sig själv i P4 som glad, positiv och framåt, men han upplever att hans funktionsnedsättning hindrar honom att få ett jobb. Det är just därför som Arbetsförmedlingen och behöver hitta ett arbetssätt som hjälper honom! Han får inget bidrag från , för han anses vara för frisk. menar att han inte kan ha ett vanligt jobb på grund av sin funktionsnedsättning. , som är förbundsordförande i , Rörelsehindrade barn och ungdomar, kritiserar i inslaget såväl Arbetsförmedlingen som . Hon säger till SR P4 att hon väl känner igen bilden av att de inte gör tillräckligt för unga med funktionsnedsättningar som vill ut i arbetslivet. Min fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister är därför: Vad gör ministern och regeringen för att unga funktionsnedsatta ska få adekvat hjälp från Arbetsförmedlingen så att de kan få den hjälp och det stöd som de behöver för att få ett efterlängtat arbete?
fr · H4111312 · 2017-04-27 00:00:00 — Fråga 2016/17:1312 Artskyddsförordningens konsekvenser för enskilda företagare av (M) till Miljöminister (MP) En skogsföretagare från skickade in en avverkningsanmälan till , för att meddela att han ämnade slutavverka en del av sin skog. Hans plan var tydlig: att sluta jobba för att driva sin skog på heltid åren innan han går i pension. Men kom svaret: ett nej från . Anledningen var att den lokala fågelskådarklubben hade noterat lavskrikor på platsen och märkt ut fågelartens revir på en karta. En avverkning skulle därmed strida mot artskyddsförordningen. Kartan lämnades in till , som i sin tur meddelade att avverkningen inte fick genomföras. Fågelarten är inte rödlistad, men hotad, enligt . Så nu skriver att skogsföretagaren inte får röra sin skog vid de förbjudna områdena. Skulle han ändå få för sig att hugga ned sin skog riskerar han böter på . Han har lagt alla sina sparpengar i skogen och har sagt upp sig från sitt jobb för att driva skogsbruket innan han går i pension. Han får ingen ersättning alls, eftersom marken inte är ett naturreservat. säger att de bara följer den lagstiftning som gäller och förstår att det kan kännas orättvist. Både och har krävt att regeringen utreder tillämpningen av förordningen. Sammanfattningsvis faller det ett orimligt stort ansvar på den enskilda företagaren. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Kommer ministern att se över artskyddsförordningen med anledning av det som har anförts?
fr · H4111314 · 2017-04-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:1314 Utbyggnaden av sträckan –Västjädra av (M) till Statsrådet (S) E18 ingår i det nationella stamvägnätet och är en del av den nordiska triangel som binder samman –––. Kring städer och på vissa sträckor på landsbygden är det bitvis motorväg, men i övrigt består E18 av landsväg och motortrafikled. E18 mellan och har motorväg på nästan hela sträckan, bortsett från –Västjädra. Sträckan är ett viktigt pendlingsstråk och behövs för att utveckla regionen och få en bättre sammanhållen arbetsmarknadsregion. På grund av den intensiva person- och lastbilstrafiken är den nuvarande vägen ofta drabbad av olyckor och långa stopp i trafiken. Stoppen bidrar till att trafiken måste ledas om till mindre vägar. Särskilt drabbas av omledningen, då E18-trafiken tvingas in på gator som är dimensionerade för lokal trafik. Framkomligheten på sträckan mellan just och Västjädra är under all kritik, och olyckor hör mer till vanligheten än till ovanligheten. Det är inte helt ovanligt att tyngre fordon är inblandade i olyckorna, där den senaste stora bussolyckan hade en dödlig utgång. En utbyggnad av sträckan skulle kunna bidra till ett säkrare väglag och därmed till att människoliv inte behöver spillas. Ska , och utvecklas så måste vi fortsätta att satsa på att bli det infrastrukturnav som har potential att bli. En utbyggnad av på sträckan –Västjädra är en av de viktigaste infrastruktursatsningar som behöver göras i och måste därför prioriteras i den nationella planen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : När kommer utbyggnaden av på sträckan –Västjädra att påbörjas?
fr · H4111315 · 2017-04-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:1315 Strandskyddets påverkan på bostadsbyggandet i av (M) till Miljöminister (MP) är ett av minsta län, med tio kommuner och en liten befolkning men med ett stort behov av fler bostäder, precis som i många andra län i . Efter senaste årens flyktinginvandring har länet tagit emot väldigt många människor, och bostadsbristen är ett faktum även i de orter som tidigare haft ett överskott av bostäder. Attraktiva boendemiljöer finns det många av i och särskilt i våra glesbefolkade delar, som , och . Här skulle det kunna byggas många fler bostäder än det gör , om det inte vore så att strandskyddet var ett hinder. Det finns fler sjöar, diken och andra vattendrag än det finns människor i länet. Det är därför helt obegripligt att strandskyddet med dess nuvarande omfattning ska gälla överallt. Strandskyddet är ett generellt skydd för att värna allmänhetens intresse vid vatten i hela landet. Det ska säkerställa allmänhetens tillgång till strandområden och tillgodose god livsmiljö för den biologiska mångfalden. För ett län med så många vattendrag och så god tillgång till vatten är det därför inte nödvändigt att hindra människor från att utveckla sina bygder genom att bygga bostäder. domineras dessutom av en stor centralort, och det har inte varit helt lätt att få människor att etablera sig i länet utanför tätbebyggda områden. Ur ett landsbygdsperspektiv borde det vara möjligt att bygga mer. Min fråga till miljöminister är därför: Vad avser ministern att göra för att reformera strandskyddet och därmed underlätta nybyggnationer i ?
fr · H4111316 · 2017-04-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:1316 Företagens regelbörda av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) biföll regeringens proposition om tydligare redovisningsregler, med ändringar i årsredovisningslagen och flera andra lagar som skulle göra det enklare för mindre företag att redovisa. Den nya lagstiftningen började gälla och anpassades till EU-regler, till exempel begränsas kraven på upplysningar i noter i årsredovisningen, och principen att information som inte är väsentlig kan utelämnas blev en generell regel. beslut innehöll även ett tillkännagivande i betänkande 2015/16:CU6 om att regeringen ska återkomma med förslag som i fråga om kategoriindelning av företag i årsredovisningslagen utgår från ambitionen att minska företagens regelbörda. Eftersom det nu har gått tillkännagivande vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder har ministern och regeringen vidtagit med anledning av tillkännagivandet?
fr · H4111317 · 2017-04-27 00:00:00 — Fråga 2016/17:1317 Ökade uttag på grund av subventionerade läkemedel för unga av (M) till Statsrådet (S) Effekterna av regeringens prioriteringar inom hälso- och sjukvården börjar nu märkas och direkt påverka de ekonomiska möjligheterna att ta fram och genomföra nödvändiga reformer till exempel för att vända vårdens verkligt stora utmaningar: att korta vårdköer, förbättra tillgängligheten och stärka den nära vården för alla. Regeringens medvetna val att tillsammans med prioritera ”gratis” mediciner för barn och unga leder fel. Regeringen medger själv i sin vårändringsbudget att anslaget för läkemedelsförmånerna måste ökas med . Detta beror, som regeringen uttrycker det på s. 51 i vårändringsbudgeten, på att kostnaderna för läkemedel inom förmånen har ökat mer än vad som tidigare beräknats och efter de förhandlingar som gjorts med kommuner och landsting. Regeringen är emellertid inte konsekvent i sin analys och förda politik. Av regeringens satsningar i vårändringsbudgeten fördelas till läkemedelsförmånerna, däribland ökade kostnader för ”gratis” läkemedel. Därtill hävdar regeringen, på s. 114 i vårpropositionen, att eftersom tillskottet avtar i storlek beräknas utgifterna minska något . analys är desto tydligare. Uttagen av läkemedel till barn och unga har ökat. Därtill beror ökningen bland annat på att befolkningen växer och blir allt äldre. Den del av ökningen inom läkemedelsförmånerna som handlar om att det finns nya, kraftfullare cancermediciner att tillgå är bra. är det inte rimligt att ”gratis” medicin tar en så stor andel av statens nya satsningar inom hälso- och sjukvården. Förbundet kallar gratisreformen för ”anmärkningsvärt dåligt underbyggd”. Cancervård måste gå före gratisreformer. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilken analys gör statsrådet av att uttagen av mediciner för barn och unga ökar, och vilka nya konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att stärka cancervårdens olika behandlingar och behov av koncentration av den avancerade högspecialiserade cancervården?
fr · H4111318 · 2017-04-27 00:00:00 — Fråga 2016/17:1318 Regelförenklingar för företag av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Enligt ökar den administrativa kostnaden för landets företag kraftigt på grund av nya eller ändrade regler. Bara ökade kostnaderna med . Även andra kostnader än de administrativa har till följd av regeländringar ökat med . Totalt ökade regelbördan för företagen med , exklusive skatter och avgifter. De ökade kostnaderna slår givetvis hårt mot företagens ekonomi, vilket minskar konkurrenskraften och hindrar dem att expandera, vilket i sin tur minskar tillväxttakten. Om utvecklingen fortsätter i samma takt som den gjort kommer ökningen av företagens administrativa kostnader vid utgången av att motsvara hela den minskning som genomfördes under de två tidigare mandatperioderna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska svenska företags administrativa kostnader och därigenom stärka deras konkurrenskraft?
fr · H4111319 · 2017-04-27 00:00:00 — Fråga 2016/17:1319 Trösklar för att driva företag av (M) till Närings- och innovationsminister (S) har undersökt om företagen upplever att det har blivit enklare eller krångligare för dem att följa statliga regler jämfört med . Efter regeringsskiftet har många företagare uttryckt att det blivit allt svårare att följa statliga regler. Detta är ett misslyckande. Trösklarna måste sänkas så att det blir lättare att driva företag i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister följande: Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att reglerna för företag ska bli tydligare?
fr · H4111320 · 2017-04-27 00:00:00 — Fråga 2016/17:1320 Entreprenörskap som integration av (M) till Finansminister (S) har gjort en undersökning som visar att en effektiv väg för kvinnor med utländsk bakgrund att komma in på arbetsmarknaden kan vara att starta företag. Enligt har kvinnor med utländsk bakgrund generellt sett svårt att komma in på arbetsmarknaden, men många av dem har lyckats genom att bli företagare. De branscher som sysselsätter flest kvinnor med utländsk bakgrund är restauranger, frisörsalonger, städföretag, inrättningar för kroppsvård och skönhetssalonger. Det bör vara av särskilt intresse för ministern och regeringen att verka för en effektiv integration och politiska åtgärder som syftar till att möjliggöra för fler företag och jobb. Införande av sänkt restaurangmoms samt RUT-avdraget har lett till att fler utrikesfödda kvinnor har hittat sin väg till arbetsmarknaden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister följande: Avser ministern och regeringen att genomföra liknande jobbskapande skatteförändringar, och när kan detta i så fall tänkas ske?
fr · H4111321 · 2017-04-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:1321 Ökad möjlighet till kameraövervakning av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) I ska vi ha en trygghet att lita på. Ett sätt bland flera att öka tryggheten på våra gator och torg är fler trygghetskameror och att öka polisens möjlighet till kameraövervakning. Fler trygghetskameror är nämligen en av flera åtgärder som vi behöver ta till för att stävja brottslighet, identifiera gärningsmän och förbättra möjligheterna att klara upp brott. krävs det tillstånd från för att kunna sätta upp en kamera i brottsförebyggande syfte, en process som kan vara både tidskrävande och snårig. Det naturliga vore i stället att göra det enklare för polisen att själv kunna fatta beslut om behovet av kameror och att det enbart ska krävas en anmälan till . Detta bör gälla dels på särskilt brottsutsatta platser, dels på strategiskt viktiga platser. På så sätt skulle vår lagstiftning också mer likna våra nordiska grannländers lagstiftning. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Delar ministern bedömningen att det behövs fler trygghetskameror, och vilka åtgärder avser ministern i så fall att vidta för att öka polisens möjligheter till kameraövervakning?
fr · H4111322 · 2017-04-27 00:00:00 — Fråga 2016/17:1322 Angrepp från svampen diplodia pinea av (M) till Statsrådet (S) Förändringar i klimatet får betydelse för jord och skog i världen, och är inget undantag. upptäcktes angrepp från svampen diplodia pinea i en tallskog i . Svampen är vanligt förekommande i södra men är för ett nytt fenomen, och förekomsten kan ha orsakats av det varmare klimatet. Den skogsägare som upptäckte utbrottet först var tvungen att avverka, flisa och bränna tallskog för att förhindra sporerna att sprida sig vidare. har svampen hittats på ett flertal platser i . Tallskogen utgör tillsammans med gran av totala skogsnäring, och får ett större angrepp nationellt och regionalt av det här slaget kommer det att påverka hela ekonomi. får den enskilda skogsägaren stå för alla kostnader i samband med sanering, och kostnaderna riskerar att bli förödande. Skogsägare är heller inte lagligt tvingade att sanera smittad skog, men om de inte gör det riskerar svampen att få spridning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att genomföra för att bistå enskilda skogsägare vid angrepp som medför avverkning?
fr · H4111323 · 2017-04-27 00:00:00 — Fråga 2016/17:1323 Införande av ERTMS på Tjust- och Stångådalsbanorna av (S) till Statsrådet (S) Dagens signalsystem för tåg, det så kallade ATC, ska enligt EU-lagstiftningen ersättas med ERTMS . har i ett tillkännagivande beslutat att regeringen bör verka för att införandet av ERTMS i ska ske i nära samråd med branschaktörerna och med beaktande av järnvägens totala funktionssätt. trafikutskott framhöll även att behovet av samråd med berörda beställare av järnvägstransporter bör beaktas. Dessutom ansåg utskottet att det är av stor vikt att nogsamt följa kostnadsutvecklingen. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att hantera denna fråga när det gäller införande av ERTMS på Tjust- och Stångådalsbanorna?
fr · H4111327 · 2017-04-27 00:00:00 — Fråga 2016/17:1327 inventering av nyckelbiotoper av (M) till Statsrådet (S) Nyckelbiotoper är klassificering av områden av skog med mycket höga naturvärden. valde att pausa inventeringen av nyckelbiotoper i nordvästra . Anledningen är att klassificeringen av skog som nyckelbiotop i praktiken inneburit ett avverkningsstopp för skogsägarna. presenterade ett åtgärdspaket som innebär att myndigheten ska fortsätta inventera nyckelbiotoper i nordvästra men att myndigheten inte längre kommer att avgränsa, registrera och offentliggöra resultaten av inventeringen – ett beslut som väcker fler frågor än svar hos såväl miljöorganisationer som skogsägare. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Har regeringen eller statsrådet på något sätt påverkat beslut att återuppta inventeringen av nyckelbiotoper?
frs · H4121062 · 2017-04-04 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1062 av (L) Den albanska minoriteten i har frågat statsrådet på vilket sätt hon avser agera för att EU ska arbeta med att lugna situationen och säkerställa den albanska minoritetens rättigheter i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen ser med oro på utvecklingen i . Landet befinner sig i en politisk kris och president har vägrat att ge mandat till oppositionsledaren att bilda ny regering tillsammans med tre etnisk-albanska partier, trots att han har samlat en majoritet i parlamentet efter det nyval som hölls . President har invändningar mot den gemensamma plattform som de etnisk-albanska partierna har tagit fram och som innebär att de vill se utökade rättigheter bland annat genom större användning av det albanska språket i officiella sammanhang. Den albanska minoritetens rättigheter är dock inte hotade. Vikten av att tillgodose samtliga minoriteters rättigheter är tydligt fastslagen i konstitutionen som ändrades efter konflikten 2001. I det uppkomna läget anser regeringen att det är viktigt med tydligt engagemang av EU och dess medlemsländer. Vi följer utvecklingen noga, såväl genom vår ambassad som i kontakter med andra EU-länder och EU:s institutioner. Jag har gjort ett uttalande om vår oro för utvecklingen i . Såväl EU:s höga representant som kommissionär har besökt . Regeringen välkomnar de tydliga uttalanden som de båda har gjort och som understryker vikten av att konstitutionen och demokratiska värderingar respekteras samt att utgången av demokratiska val följs. Dessa uttalanden uppmanar även alla parter att agera konstruktivt och framhåller betydelsen av att tona ner retoriken samt undvika hatpropaganda. Det är också viktigt att EU fortsätter att vara tydliga med att dörren till EU fortsatt står öppen för när landet uppnått alla kriterier som gäller för medlemskap.
frs · H4121065 · 2017-04-04 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1065 av (M) Ett särskilt sändebud för fredsprocessen i har frågat mig hur initiativet med att utse ett särskilt sändebud för fredsprocessen i mottagits av och och hur processen ser ut framöver. Regeringen utsåg Per Örnéus, ambassadör vid Utrikes-departementet, till särskilt sändebud för fredsprocessen i . Sändebudet kommer att vara Stockholmbaserat och ha till uppgift att främja en långsiktig och fredlig lösning på konflikten, i linje med liknande sändebudstjänster som sjutton andra länder och organisationer har, inklusive ett flertal europeiska. har liknande Stockholms-baserade sändebud för flera andra fredsprocesser och prioriterade sakfrågor. Deras uppgift är att ha kontakt med andra regeringars sändebud samt delta i internationella fora och möten. Palestinska företrädare har välkomnat beslutet, medan vissa israeliska företrädare har ifrågasatt tjänsten. Sändebudstjänsten är en del av breda engagemang för tvåstatslösningens genomförande, vilket ligger i båda parters intresse.
frs · H4121068 · 2017-04-04 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1068 av (M) Läget i har frågat mig vad jag menar med att ”läget i har lugnat ner sig” och hur jag ser på den underrättelseverksamhet som bedriver i . Min bedömning är att säkerhetsläget i och i vårt närområde har försämrats , i synnerhet efter den illegala annekteringen av och den ryska aggressionen mot . Den bedömningen kvarstår, även om man kan konstatera – som jag gjorde i den åberopade tidningsartikeln – att när det gäller vårt territorium har vi inte sett några ryska kränkningar. Det fortsatta ryska aggressiva eller provocerande uppträdandet, vare sig det tar sig uttryck i militära handlingar, desinformation eller påverkansoperationer, kan inte accepteras. Men vi måste verka långsiktigt och söka förmå till samarbete istället för konfrontation. Detta gör vi bl.a. inom ramen för vårt medlemskap i , men även inom regionala samarbeten som , Östersjöstaternas råd, och . Det är oacceptabelt att utifrån försöka påverka utgången av demokratiska val i andra länder. Därför genomför regeringen nu åtgärder för att höja samhällets motståndskraft mot påverkansoperationer inför valrörelsen .