ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H51295 · 2017-10-18 00:00:00 — Dnr M2017/02467/Nm Svar på fråga 2017/18:95 av (M) Den svenska vargstammen har frågat vad han avser att vidta för åtgärder för att den svenska vargstammen ska stabilisera sig på en nivå som ligger inom det av fastställd intervallet. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. fastslog i sitt betänkande En hållbar rovdjurspolitik, 2013/14:MJU7, att vargens referensvärde för en gynnsam bevarande-status när det gäller populationen i ska vara minst 170–270 individer. ansåg att förvaltningsplanerna ska vara de adaptiva verktygen för att nå det övergripande och långsiktiga målet om att vargen ska uppnå och bibehålla en gynnsam bevarandestatus enligt art- och habitatdirektivet, som tamdjurshållning inte påtagligt försvåras och socioekonomisk hänsyn tas. Efter en vetenskaplig bedömning 2015 konstaterade i den nationella förvaltningsplanen att den svenska vargstammen har gynnsam bevarandestatus under förutsättning att det finns minst 300 vargar i och att minst en ny invandrad varg från eller reproducerar sig med en skandinavisk varg varje .
frs · H51296 · 2017-10-24 00:00:00 — Dnr N2017/06289/TIF Svar på fråga 2017/18:96 av (KD) Fyrspår genom – en framtidsfråga för har frågat mig vad jag och regeringen avser att göra för att möta behovet av infrastruktursatsningar i och då i synnerhet en utbyggnad av till fyrspår. överlämnade sitt förslag till ny nationell trafikslagsövergripande plan för perioden –2029 till regeringen. Utbyggnad till dubbelspår längs hela finns med i planförslaget. I ingår en tunnel genom med byggstart –2020 samt vid C bangård ingår en ombyggnation av personbangården med byggstart –2029. förslag till nationell plan har gått ut på en bred remiss och kommer att beredas på sedvanligt sätt inom . Hur den slutliga planen kommer att se ut tar regeringen beslut om och jag kan därför inte uttala mig om enskilda objekt.
frs · H51297 · 2017-10-24 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:97 av (KD) Polisutbildning i har frågat mig hur jag och regeringen ställer oss till att etablera en ny polisutbildning i . Regeringen meddelade att vi avser att starta polisutbildning på ytterligare två orter, en i västra och en i . har fått i uppdrag att förverkliga detta.
frs · H51298 · 2017-10-25 00:00:00 — Dnr S2017/05599/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2017/18:98 av (KD) Behovet av fler ledarhundar har frågat vad jag och regeringen avser göra för att möta behovet av fler ledarhundar. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat en höjning av anslagna medel till ledarhundverksamheten med till en sammanlagd summa av . Regeringen aviserar också att verksamheten, som är uppdelad mellan (), Myndigheten för delaktighet (MFD) och , ska samlas vid MFD. Kön för att få en ny ledarhund har pendlat mellan 38 och 59 personer. Det har varit svårt att se ett mönster i hur kön förändrats . Regeringen har dock tagit fasta på att ett ovanligt stort antal ledarhundar tagits ur tjänst till följd av hög ålder. Detta kommer sannolikt innebära att kön ökar ytterligare och därför anser regeringen att det är rimligt med ett anslagstillskott. När det gäller den organisatoriska förändringen så anser regeringen att det i och med att MFD bildats nu finns en myndighet som kan ansvara för de myndighetsutövande uppgifter som åligger SRF. Detta är i linje med det resonemang som förde i samband med att verksamheten reglerades i propositionen om ledarhundar som trädde i kraft (prop. 2004/05:84). Regeringen kommer ge i uppdrag till MFD, att i samarbete med SRF och SoS, ta fram en konsekvensbeskrivning av ett förändrat ansvar. Målsättningen är att den nya organisationen ska börja gälla . MFD är ansvarig myndighet för upphandlingen av ledarhundar och har i uppdrag att hitta så ändamålsenlig tillvägagångssätt som möjligt inom gällande regelverk.
frs · H51299 · 2017-10-25 00:00:00 — Dnr M2017/02485/Ee Svar på fråga 2017/18:99 av (S) Egenproducerad el vid strömavbrott har ställt frågan till mig vilka åtgärder jag avser vidta för att konsumenter ska kunna använda sin egenproducerade el vid strömavbrott. Som skriver får en energiproduktionsanläggning som är inkopplad på det allmänna elnätet inte användas så att ledningarna spänningssätts när det är strömavbrott i nätet. Anledningen till detta är att de som arbetar med att reparera felet som orsakat strömavbrottet inte ska utsättas för risker och att nätet inte ska ta skada. Det finns däremot inget hinder mot att använda sin solcellsanläggning vid strömavbrott om anläggningen och fastighetens elnät är konstruerade så att utmatning av el på det allmänna elnätet inte kan ske när det är strömavbrott. Om bara elsäkerhetskraven är uppfyllda går det alltså att använda en solcells- eller vindkraftsanläggning till att driva hushållet vid strömavbrott. Med energilagring, smarta elnät och mikronät kommer vi att ha nya, lättanvända och lättillgängliga lösningar i elnätet på lokal nivå. Det överskott av vind- och solel som produceras kommer att kunna lagras och användas lokalt när elen behövs, oavsett om det beror på att det är ett tillfälligt större behov eller om det beror på att det är strömavbrott i området. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att stärka denna utveckling. Regeringen har till exempel föreslagit en kraftfull förstärkning av stödet till solceller och framåt och ett nytt stöd till energilagring. Regeringen har också gett i uppdrag att utreda förutsättningarna för ett smart och förnybart energisystem med som pilotprojekt. I detta arbete ska ta hänsyn till faktorer som försörj-ningstrygghet, leveranskvalitet och elsäkerhet.
fr · H511200 · 2017-11-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:200 Jämställdhetsarbete av (M) till Statsrådet (S) Regeringen säger sig vara feministisk, men under dess styre kommer alarmerande rapporter om att var tredje kvinna känner sig otrygg. Det är inte godtagbart. Alltför länge har ord gått före handling. Några som har gjort skillnad på riktigt är alla de modiga personer som sagt ifrån mot sexuella trakasserier och övergrepp. har vittnesmålen från drabbade strömmat in. Det handlar om alltifrån våldtäkter till tafsande och andra övergrepp. #metoo belyser vikten av personlig integritet och att ett nej är ett nej. Förstår man inte det ska rättsväsendet vara redo att slussa en till fängelset. Efter att #metoo-debatten startade har regeringen kallat till ett flertal möten med anledning av ämnet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka nya åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att förstärka jämställdheten i ?
fr · H511201 · 2017-11-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:201 och skatt på flygbränsle av (V) till Statsrådet (S) Mellan och äger Internationella civila luftfartsorganisationens () 212:e session rum i i . Som bekant är den internationella flygindustrin helt befriad från skatt på bränsle. I då klimatförändringen blir alltmer påtaglig och det råder en bred samsyn kring att alla områden måste ta ett större ansvar för sina utsläpp är det märkligt och inte hållbart att flygbranschen är skattebefriad. Den internationella flygindustrins skattebefrielse finns fastslagen i den så kallade Chicagokonventionen – långt före internationella klimatförhandlingar och . Chicagokonventionen utgör grunden för arbete. Därför torde vara ett bra tillfälle att verka för att ta bort det internationella flygets undantag från bränsleskatt. Jag vill därför fråga statsrådet : Avser statsrådet att verka för att under , genom EU eller som enskilt land, ska agera för att den internationella flygsektorns undantag från bränsleskatt ska tas bort?
fr · H511202 · 2017-11-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:202 Uppföljning av regeringens integrationspengar till idrotten av (M) till Socialminister (S) En av regeringens satsningar för att integrera nyanlända i samhället var att vända sig till idrottsrörelsen. Idrotten kan inte själv lösa samhällsproblemen, men den är här ett viktigt komplement. En av de satsningar som har aviserats är de öronmärkta pengarna till idrotten om . En granskning som har gjort visar på stora skillnader mellan kommunerna. Exempelvis finns det föreningar i 36 kommuner som varken sökt eller beviljats en enda av de avsatta integrationspengarna. , professor i idrottsvetenskap, pekar på svårigheterna med att sprida statligt stöd på ett rättvist sätt bland idrottsföreningar. En förutsättning är att idrottsföreningarna också finns där behoven är som störst. I socioekonomiskt svaga kommuner, särskilt på landsbygden, där idrottsföreningarna är färre och redan är under stor press, saknas förutsättningarna för idrottsrörelsen att göra nytta. Den utvärdering som kulturutskott har gjort av statens stöd till idrotten konstaterar att det är svårt att få en samlad bild av vilken effekt stödet har fått. Därför är det av vikt att regeringen också följer upp effekten av de pengar som man har avsatt, särskilt riktat mot idrottsföreningarnas integrationssatsningar. Med anledning av ovanstående frågar jag socialminister : Hur avser socialministern att följa upp statens integrationssatsningar inom idrotten?
fr · H511203 · 2017-11-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:203 Vinterdäckskrav på samtliga axlar av (M) till Statsrådet (S) ”Jag tror att ett skärpt krav på vinterdäcksanvändning kan bidra till bättre trafiksäkerhet och att det är i linje med arbetet med nollvisionen”, sa infrastrukturminister i ett pressmeddelande om att regeringen vill införa vinterdäck på tunga fordons samtliga hjul. I promemorian Vinterdäckskrav för tunga vägfordon lämnas förslag till förändring i 4 kap. 18 a § trafikförordningen (1998:1276). I promemorian föreslås att samtliga hjul, inklusive hjul på eventuella släp på tung lastbil, tung buss och personbil klass II med en totalvikt på över , ska ha vinterdäck till när vinterväglag råder. Skälet till förslaget och bedömningen är till stor del att remissinstanser pekat på att det finns skäl som talar för att kravet på vinterdäck borde omfatta flera av fordonets axlar. Promemorian uppmärksammar dock även att studier visat att effekten av vinterdäck är större för lätta fordon än för tunga men att det saknas skäl till att inte alla vägfordon bör vara utrustade med vinterdäck på samtliga axlar. Transportstyrelsen gjorde en delrapport där man undersökte om det är motiverat ur trafiksäkerhetsperspektiv med utökade vinterdäckskrav på tunga fordon. Man kunde i rapporten inte fastslå att ett införande av krav på vinterdäck på samtliga axlar skulle leda till ökad trafiksäkerhet. Vidare pekar Transportstyrelsen på ökade samhällsekonomiska kostnader som en möjlig konsekvens av ett införande av krav. I promemorian står att det faktum att förslaget medför ökade kostnader är ofrånkomligt och att regeringen anser att de trafiksäkerhetsmässiga hänsynstagandena väger så pass tungt i frågan att det motiverar dessa kostnadsökningar. I ljuset av slutsatserna i Transportstyrelsens rapport väcker regeringens bedömning vissa frågor. Vi måste alltid sträva efter en ökad trafiksäkerhet, och arbetet med nollvisionen är prioriterat, men vi måste också se till att de åtgärder som vidtas är verkningsfulla. I det här fallet verkar regering och ansvarigt statsråd ha agerat utan ansvarig myndighets stöd i frågan. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Varför har regeringen agerat i motsats till Transportstyrelsens bedömning, och vilka skäl är det som ligger till grund för regeringens avvikande uppfattning?
fr · H511204 · 2017-11-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:204 Ålfiskestopp i alla EU-vatten av (V) till Statsrådet (S) Utfallet av förhandlingarna om fiskekvoter i med EU:s fiskeministrar blev en vinst för kortsiktiga vinstintressen och en förlust för vetenskapliga rekommendationer. Bland annat gick inte förslag om ålfiskestopp i igenom, och fiskekvoterna för torsk blev betydligt högre än . Även om en röstförklaring gjordes är det beklagligt att röstade för dessa försämringar. Ålen är akut utrotningshotad, och har ett ansvar för att bevara den, inte minst då de flesta könsmogna ålar (blankålar) från vandrar ut längs vår kust. bör därför vara ledande för att skydda arten i nödvändig utsträckning. anser att bör införa ett totalförbud mot allt riktat fiske på ål. För finns inget hinder mot att införa ett sådant ensidigt fiskestopp. Enligt uppgift ska vid förhandlingar ha uttryckt stöd för att ska återkomma med ett nytt förslag gällande ålen till kvotförhandlingarna för östra . Ett totalförbud mot ålfiske i alla EU-vatten borde vara det mest optimala och rimliga förslaget för att rädda den utrotningshotade ålen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att i kommande kvotförhandlingar för östra verka för att ett förbud mot ålfiske ska införas i alla EU-vatten?
fr · H511205 · 2017-11-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:205 Språkbarriärer och patientsäkerhet av (M) till Socialminister (S) Regeringen vill att ska ligga i framkant gällande digitalisering. I vården finns dock inget ersättningssystem för vårdtjänster via till exempel mobiltelefoner, och trots tolkbrist används inte digitala översättningsverktyg på akutmottagningarna. står vården inför stora utmaningar när det gäller att upprätthålla patientsäkerheten för alla. har ett stort antal personer invandrat till . En följd av detta är att ett stort antal tolkar behövs för att patientsäkerheten ska upprätthållas. Flera myndigheter har rapporterat att det är brist på tolkar som pratar pashto och/eller dari. Skulle man mot förmodan få tag i en onlinetolk eller en telefontolk har minst passerat. För en patient på en akutmottagning kan detta få förödande konsekvenser. Något som är helt i linje med regeringens ambition om att ska digitaliseras ytterligare är att man börjar använda översättningsappar. har flera svenska innovatörer skapat översättningsappar som är inriktade på just sjukhusbesök och medicinska termer. Dessa skulle kunna vara ett bra digitalt verktyg för att upprätthålla patientsäkerheten för alla. skulle den här typen av appar kunna vara skillnaden mellan liv och död på våra akutmottagningar. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Hur ämnar socialministern digitalisera vården och upprätthålla patientsäkerheten för alla?
fr · H511206 · 2017-11-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:206 Köer till koloskopi av (M) till Socialminister (S) Det finns stora regionala skillnader när det gäller tillgängligheten i vården. kom information om att ett antal patienter i sattes upp på väntelista för att genomgå en koloskopiundersökning och har diagnostiserats med tarmcancer. Gemensamt för dessa patienter är att de inte fått undersökning . Några av patienterna har fått vänta så länge som trots att de uppvisat tecken på tarmcancer. Tillgänglighet i vården är oerhört viktig, inte minst när det kommer till just cancer, då det kan innebära skillnaden mellan liv och död. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : På vilket sätt ämnar socialministern tillgängliggöra en jämlik vård i hela landet så att den som drabbas av till exempel cancer inte förlorar värdefull tid på grund av de långa vårdköerna?
fr · H511207 · 2017-11-02 00:00:00 — Fråga 2017/18:207 av (M) till Statsrådet (S) Av de 97 anmälningar om sexuella trakasserier som har inkommit till har inget fall gått vidare till domstol. Om vi ser till fallen av sexuella övergrepp blir bilden inte ljusare. Sexuella trakasserier och övergrepp i skolan är ett allvarligt samhällsproblem. Stiftelsen har exempelvis i en rapport visat att ett av fem barn i har utsatts för sexuella övergrepp. Även inom idrotten är problemet utbrett, och det samlade arbetet inom idrottsrörelsen måste stärkas. Efter påtryckningar, från såväl tidigare aktiva som specialförbund, har börjat arbeta mer aktivt med frågan, inte minst med att förändra den så kallade tvåmånadersregeln för när en anmälan om olika förseelser inom idrotten ska vara inlämnad. Statsrådet aviserar i en intervju att regeringen nu tittar på förslag om lagändringar för att komma åt problemet med sexuella trakasserier i skolan. Dock finns problemen här och , och det är därför lovvärt med initiativ som . Det är ett projekt där man har utarbetat ett färdigskrivet brev som föräldrar kan skicka till sina barns förskola med förslag på riktlinjer som förskolorna här och kan implementera inom verksamheten. Organisationen bakom har också utvecklat , som är riktat till idrottsrörelsen. Med anledning av det ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att stödja initiativ såsom och samt andra åtgärder för att komma åt problemet med sexuella trakasserier och övergrepp i skolan?
fr · H511208 · 2017-11-02 00:00:00 — Fråga 2017/18:208 Kostnaden för dålig arbetsmiljö av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) I en kartläggning gjord av (), Europeiska arbetsmiljöbyrån och Internationella arbetsorganisationen () fastslås det att kostnaden för arbetsrelaterade sjukdomar och olycksfall i ligger på av vårt bnp. Kartläggningen är historisk och unik då det är första gången denna typ av mätning görs, och av denna framgår det även att kostnaden för dålig arbetsmiljö här i är bland de högre i EU. Medelvärdet i EU är av bnp. Arbetsmiljöfrågan är viktig. av alla dödsfall i arbetet inom EU beror på arbetsrelaterade sjukdomar och enbart är olycksfall. Detta är en tydlig signal om att dålig arbetsmiljö är något som måste adresseras och inte enbart kan förebyggas genom att minimera risken för olyckor. Med anledning av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förhindra dålig arbetsmiljö samt för att minska kostnaden för denna i ?
fr · H511211 · 2017-11-02 00:00:00 — Fråga 2017/18:211 Samordningsnummer i personregister av (M) till Finansminister (S) personregister omfattar både personnummer och samordningsnummer. Samordningsnummer finns för att exempelvis myndigheter i sina system ska kunna hantera personer som inte är bosatta i , även när de saknar svenskt personnummer. För att erhålla ett personnummer krävs att personen är folkbokförd i , vilket man kan bli genom att uppvisa id-handlingar och träffa myndigheten personligen. För att erhålla ett samordningsnummer krävs däremot inget av detta – varken uppehållstillstånd eller adress behövs. Regelverken, när det gäller samordningsnummer, skapades i då den internationella rörligheten bland människor var betydligt mindre än den är . har både frivillig migration, genom globalisering, och migration som följd av krig och förföljelse ökat. Detta konstaterar i rapporten analys av samordningsnummer för beskattningsändamål. Rapporten visar att riskerna har ökat för att individer eller grupper utnyttjar det svenska välfärdssystemet på ett otillbörligt sätt – eller blir utnyttjade själva. Rapporten pekar på att samordningsnumret har fått en annan innebörd än den avsedda, både oavsiktligt och medvetet. och individer som myndigheter har den felaktiga bilden att genom att tilldela ett samordningsnummer har säkrat att all information kopplad till personen är riktig och att inga ytterligare kontroller behövs från deras sida. Så är dock inte fallet. fokus är att ta in skatt och inte att vara kontrollinstans för andra myndigheter. Myndigheten räknar med att vart tionde samordningsnummer för beskattningsändamål tilldelas utan att det finns någon verklig avsikt att betala skatt. En konsekvens som nämns är att användningen av numren är kopplad till svarta löner och utnyttjande av arbetskraft i beroendeställning. Jag välkomnar granskning och att dess rättsavdelning nu uppgett att myndigheten kommer att skärpa sina rutiner så att det i många fall kommer att krävas arbetstillstånd för att samordningsnummer ska kunna delas ut. Det är bra. Men är det tillräckligt? I myndighetens egen rapport går att det läsa att det delades ut cirka 76 000 samordningsnummer på begäran av olika myndigheter. Hur många samordningsnummer utan underlag som finns går inte att fastställa. Det är uppenbart att inte har tillräckligt god kontroll över sina samordningsnummer, och ytterst faller ansvaret på regeringen. Med anledning av det ovanstående är min fråga till finansminister : Vilka åtgärder vidtar ministern och regeringen för att säkerställa kontroll över samordningsnumren i personregistret?
fr · H511213 · 2017-11-02 00:00:00 — Fråga 2017/18:213 Stärkt hovhälsa med skyddad yrkestitel av (M) till Statsrådet (S) är ett av hästtätaste länder, med över 350 000 hästar och det i rask takt växande. Hästens välbefinnande och djurvälfärd är helt avgörande för dess medverkan vid till exempel ridskolor, internationella tävlingar, handikappridning, socialt och förebyggande folkhälsoarbete, skogsbruk, turridningar etcetera. Därför är högkvalitativ och säker hovslagarutbildning grunden för en väl utvecklad hovhälsa. Runt om i finns många olika hovslagarutbildningar. Tack vare bland annat riksdagsmotioner finns nu en certifiering av hovslagare, en kvalitetssäkring. finns även EU-certifiering, som bland annat Hovslagarskolan i har anammat och blivit godkänd för. Allt för att säkra hög kvalitet. kräver som minimum en tvåårig utbildning. För att få godkänd behörighet kommer treårsutbildning att krävas . Men trots att man går mot mer nationellt jämförbara utbildningar, som håller högre och högre kvalitet och lever upp till grundläggande kunskaper och gemensamma miniminivåer som ställs nationellt och i EU, saknas ytterligare kvalitetssteg som till exempel att skydda yrkestiteln. Med anledning av ovanstående frågar jag statsrådet : När och på vilket sätt kommer statsrådet att se till att stärka och höja kvaliteten inom hovslagaryrket, till exempel genom en skyddad yrkestitel, för att stärka hästens hovhälsa ytterligare?
fr · H511214 · 2017-11-02 00:00:00 — Fråga 2017/18:214 uppdrag av (M) till Statsrådet (S) I budgetpropositionen framgår att regeringen vill inrätta en digitaliseringsmyndighet. Däremot står det inte så mycket om vilket uppdrag denna myndighet ska få, utöver styrning, samordning och uppföljning av den förvaltningsövergripande digitaliseringen. Det finns stora behov av samordning av olika digitaliseringsfrågor. Myndigheter utvecklar sina egna lösningar, liksom kommuner och landsting, och dataöverföringen fungerar bristfälligt, så att information måste hämtas in upprepat från olika håll. Inom offentlig sektor arbetar vi helt enkelt inte effektivt i , vilket även visar sig i (digital economy and society index), där tappat fart inom offentlig sektor jämfört med övriga EU-länder. Ett land som inte tappat fart är . En av huvudanledningarna är plattform X-Road, som möjliggör ett säkert utbyte av information mellan myndigheter och företag. X-Road startades och har varit i drift . Syftet är att det ska vara en säker och standardiserad miljö för krypterad dataöverföring mellan olika informationssystem och databaser. Därigenom kan ett decentraliserat system fungera; man samlar bara in data en gång, och sedan garanteras en säker åtkomst för den/dem som behöver tillgång till den. X-Road har möjliggjort för att bygga en statlig portalsida som utgör en “one-stop-shop” för alla olika e-tjänster som tillhandahålls av myndigheter – från sjukvård till välfärd, utbildning till befolkningsregister. av de offentliga tjänsterna finns tillgängliga via , men även privata tjänster. Det bygger på samarbete mellan offentlig sektor och näringsliv och innebär att invånare, företag och tjänstemän har tillträde via respektive portal. Med anledning av det som anförts ovan vill jag fråga statsrådet : Vilket uppdrag ämnar statsrådet ge den nya digitaliseringsmyndigheten som säkerställer att samordning inte enbart sker på nationell nivå mellan myndigheter utan även inkluderar och regional/landstingsnivå och även omfattar näringslivet?