ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H512203 · 2017-11-07 00:00:00 — Dnr N2017/06720/MRT Svar på fråga 2017/18:203 av (M) Vinterdäckskrav på samtliga axlar har frågat mig varför regeringen agerat i motsats till Transportstyrelsens bedömning, och vilka skäl som ligger till grund för regeringens avvikande uppfattning. remitterade promemorian Vinterdäckskrav för tunga vägfordon. Remisstiden löper till och med . I promemorian lämnas förslag till ändring av trafikförordningen (1998:1276) som innebär att samtliga hjul inklusive hjul på eventuella släp ska ha vinterdäck –när vinterunderlag råder. gäller detta krav på tunga fordon endast för drivaxlarna. Jag redogör i detta svar kortfattat för de viktigaste motiven för promemorians förslag. Till att börja med vill jag framhålla att arbetet med trafiksäkerheten har gått in i en ny fas. Det manifesteras i inriktningsdokument Nystart för nollvisionen, som regeringen fattade beslut om . Denna nystart kräver en alltmer aktiv politik. Alla de styrmedel som står till förfogande bör kunna användas i ökad omfattning. Olyckor med tunga fordon får ofta allvarliga konsekvenser och det är därför ytterst angeläget att åtgärder vidtas för att i så stor utsträckning som möjligt förebygga sådana olyckor. Frågan om vinterdäck handlar inte enbart om trafiksäkerheten. Den handlar också om arbetsmiljön, inte bara för buss- och lastbilschaufförer, utan för alla som har vägen som arbetsplats. Det handlar även om att främja en rättvis konkurrens inom åkeribranschen. Jag har fått en bra respons från många åkerier som gör bedömningen att vinterdäck på alla axlar är en investering som lönar sig i form av ökad trafiksäkerhet. Dessa åkerier välkomnar förslaget om att samma regler ska gälla för alla. Goda glidfriktionsegenskaper mellan fordonet och vägbanan är av stor betydelse för att uppnå säker vägtrafik. Det är en viktig faktor som påverkar fordonets styrbarhet och bromslängd. För att åstadkomma så bra friktion som möjligt är rätt däck av bra kvalitet av stor vikt. Jag vill också nämna att i har man redan ett utökat krav på vinterdäck på tunga fordon, och att där gör man bedömningen att det har haft en positiv effekt på trafiksäkerheten. Orsaken till trafikolyckor beror ofta på flera samverkande riskfaktorer. Ju fler riskfaktorer som uppträder desto större är sannolikheten att det sker en olycka. Om en av riskfaktorerna reduceras i omfattning är det svårt att härleda och kvantifiera dessa förbättringar till just denna förändring. Däremot bör ett systematiskt identifierande av riskfaktorer och åtgärder för att minska riskerna, t.ex. förorsakade av användande av däck som inte är optimala för de förhållanden som råder, leda till en successivt säkrare vägtrafik. Regeringen kommer att noga analysera de remissyttranden som kommer att lämnas med anledning av förslaget om skärpta krav på vinterdäck för tunga vägfordon.
frs · H512204 · 2017-11-07 00:00:00 — Dnr N2017/06719/FJR Svar på fråga 2017/18:204 av (V) Ålfiskestopp i alla EU-vatten (V) har frågat mig om jag avser att i kommande kvotförhandlingar för östra verka för att ett förbud mot ålfiske ska införas i alla EU-vatten. Regeringens övergripande målsättning är att EU:s förvaltningsåtgärder för ål ska vara i linje med den reformerade fiskeripolitikens mål och principer samt att den vetenskapliga rådgivningen utgör grunden för det samlade beslutet om de olika fiskarterna och bestånden. Situationen för den europeiska ålen är ytterst alarmerande och regeringen delar kommissionens inställning att kraftfulla åtgärder behöver vidtas i närtid för att rädda arten och därmed också ålfisket på . Regeringen anser det viktigt att vi får tillstånd en helhetslösning med långsiktiga åtgärder där ansvaret för ålen hanteras av hela EU. Regeringen anser det ytterst viktigt att kommissionen skyndsamt föreslår långsiktiga åtgärder. Vid Jordbruks- och fiskerådet förhandlades inom ramen för kommissionens förslag till fiskemöjligheter i ett förslag till ålfiskeförbud. välkomnade detta förslag. Tidigt i förhandlingen vart det tydligt att det inte fanns en kvalificerad majoritet för ett ålfiskeförbud i . Regeringen beklagar att det vid mötet inte blev något beslut om ålfiskeförbud i . Det lades dock mycket tid på att diskutera hur man ska göra för att återhämta beståndet av europeisk ål. Vid mötet verkade regeringen för att ett ålfiskeförbud skulle omfatta hela den Europeiska unionen. Kommissionens förslag till kvotförhandlingar har ännu inte presenterats. Regeringen avser att återkomma till när så har skett.
frs · H512205 · 2017-11-08 00:00:00 — Dnr S2017/06150/FS Svar på fråga 2017/18:205 av (M) Språkbarriärer och har frågat mig hur jag ämnar digitalisera vården och upprätthålla patientsäkerheten för alla. Digitalisering och e-hälsa är en av regeringens prioriterade frågor på hälso- och sjukvårdsområdet. It-stöd av olika slag kan både underlätta för patienten att vara delaktig i sin egen vård och förenkla vardagen för vårdens medarbetare som de kan bidra till en effektivare verksamhet. Digitaliseringen medför även att medarbetare och entreprenörer ges möjligheter att skapa nya verktyg och tjänster som kan effektivisera verksamheterna, bidra till nya och innovativa arbetssätt, utveckla verksamhetsprocesserna samt öka möjligheterna för forskning, utveckling och innovation. Digitalisering inom hälso-och sjukvård är ett område som är många aktörers ansvar. För att öka samordningen på området har staten tillsammans med Kommuner och Landsting (SKL) ingått en överenskommelse om Vision e-hälsa 2025. Den gemensamma visionen är att ska bli bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter i syfte att underlätta för människor att uppnå en god och jämlik hälsa och välfärd samt utveckla och stärka egna resurser för ökad självständighet och delaktighet i samhällslivet. De insatser som genomförs inom ramen för visionen syftar till att förbättra förutsättningarna för att ta tillvara digitaliseringens möjligheter. Tillgången till tolk kan ha betydelse för att rätten till vård på lika villkor, patientsäkerhet och kvalitet i vården uppfylls. Enligt hälso- och sjukvårdslagen har landstingen ansvaret för hälso-och sjukvården och ska erbjuda en god hälso- och sjukvård på lika villkor. Aktörerna på e-hälsoområdet, t.ex. staten, SKL, huvudmännen, enskilda vårdgivare m.fl., ska utifrån sina respektive ansvarsområden skapa nödvändiga förutsättningar för verksamheterna att använda den digitala utvecklingens möjligheter.
frs · H512209 · 2017-11-08 00:00:00 — Dnr Fö2017/01493/MFI Svar på fråga 2017/18:209 av (KD) Försvarsmaktens inköp av hundar har frågat mig om jag tycker att Försvarsmakten utövar en rimlig kostnadskontroll när de köper in hundar där säljaren har marginaler på 1 . Bakgrunden till frågan är medias granskning av Försvarsmaktens hundtjänstenhet. Det är Försvarsmakten som ansvarar för myndighetens försörjning av tjänstehundar. Som statsråd förutsätter jag att myndigheten följer gällande lagar och regelverk.
frs · H512210 · 2017-11-08 00:00:00 — Ju2017/08534/ Svar på fråga 2017/18:210 av (KD) Svenskarnas tillgång till skyddsrum har frågat mig om jag anser att det är rimligt med den långa tid som nuvarande inspektionstakt innebär för att säkerställa hela befolkningens tillgång till skyddsrum. Civilt försvar är en högt prioriterad fråga för regeringen. Planeringen av det civila försvaret har återupptagits. Det är angeläget att uppnå en stärkt förmåga hos de bevakningsansvariga myndigheterna och andra aktörer inom det civila försvaret. För att skapa förutsättningar för dessa aktörer har regeringen i budgetpropositionen föreslagit att det tillförs nya medel, vilket för återstoden av innevarande försvarsinriktningsperiod (2018-2020) motsvarar totalt . Resursförstärkningen är ett resultat av en överenskommelse mellan regeringen, och . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har redovisat ett regeringsuppdrag som syftat till att ta fram en samlad bedömning av befolkningsskyddets förmåga att möta de krav som höjd beredskap och krig kan medföra samt hur det kan anpassas till nutida förhållanden. finns det ca 7 miljoner skyddsrumsplatser i landet, som är fördelade på 65 000 skyddsrum med varierande skyddsförmåga. Enligt MSB kräver en mer omfattande skyddsrumsverksamhet att uppgifter fördelas från MSB till framför allt den kommunala nivån. MSBs redovisning utgör ett viktigt underlag i det fortsatta arbetet med utvecklingen av det civila försvaret och bereds nu vidare inom .
frs · H512211 · 2017-11-15 00:00:00 — Dnr Fi2017/04189/S3 Svar på fråga 2017/18:211 av (M) Samordningsnummer i personregister har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen vidtar för att säkerställa kontroll över samordningsnumren i personregistret. Samordningsnummer kan på begäran av en myndighet tilldelas en person som inte är eller har varit folkbokförd för att undvika personförväxling eller för att utbyta information om personen med andra myndigheter eller organisationer. Samordningsnummer fyller därmed en viktig funktion i samhället då numret tillgodoser myndigheters behov av en säker kommunikation avseende personer som inte har en stark koppling till det svenska samhället. Det är den myndighet som begär tilldelning av samordningsnummer som ska bedöma behovet av ett sådant nummer och om personens identitet kan anses fastställd. I vissa särskilt angivna situationer kan samordningsnummer tilldelas även om det råder osäkerhet om en persons identitet. En sådan undantagssituation är för registrering i beskattningsdatabasen. Sedan fråga ställdes har publicerat ett ställningstagande med innebörden att beslut om preliminär A-skatt eller SINK-skatt inte ska fattas när den som ansöker saknar tillstånd att arbeta i . Vidare har jag från fått veta att myndigheten tillsammans med andra myndigheter har identifierat utvecklingsområden och gemensamma insatser för att förbättra dagens hantering av samordningsnummer. Tillsammans med andra myndigheter genomför även utbildningar i dokumentgranskning där fokus varit på hur man ska tolka information i äkta identitetshandlingar och utländska dokument. Som framgår ovan pågår ett omfattande arbete inom för att förstärka kontrollen av samordningsnummer. Regeringen ser dock allvarligt på påtalade brister med samordningsnumren och jag avser att noga följa utvecklingen av arbetet.
frs · H512213 · 2017-11-20 00:00:00 — Dnr N2017/06745/DL Svar på fråga 2017/18:213 av (M) Stärkt hovhälsa med skyddad yrkestitel har frågat mig när och på vilket sätt som jag kommer se till att stärka och höja kvaliteten inom hovslagaryrket, till exempel genom skyddad yrkestitel, för att stärka hästens hovhälsa ytterligare. Hästar har på många sätt en betydelsefull roll i vårt samhälle. En god djurvälfärd för hästar är centralt i alla verksamheter med hästar. En god hovhälsa är en avgörande faktor för att detta ska uppnås. fanns en möjlighet för hovslagare att bli certifierade. För den enskilde hovslagaren innebar det dock inte någon skillnad att vara certifierad eller inte när det gällde frågor om skyldigheter och ansvar. Genom den lagstiftning inom djurens hälso- och sjukvård som trädde i kraft infördes behörighetsreglering genom ett godkännande-förfarande med ett skydd för beteckningen godkänd hovslagare. Den godkände hovslagaren tillhör således djurhälsopersonalen och omfattas av de bestämmelser om ansvar och skyldigheter som gäller för övriga behörighetsreglerade yrken inom området. De står även under samhällets tillsyn och kan bli föremål för prövning av och sjukvård. 2008/09:94 Verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård bedömdes att en förnyad bedömning av hovslagaryrket bör göras efter tid då det är möjligt att göra en gedigen utvärdering av effekten av behörighetsregleringen. Ett viktigt inslag i en sådan översyn är att bedöma om yrkestiteln hovslagare bör skyddas. Jag delar således uppfattningen att frågan om reglering av hovslagaryrket är viktig men kan dock inte närmare precisera när en översyn kan initieras.
frs · H512214 · 2017-11-14 00:00:00 — Dnr Fi2017/04193/DF Svar på fråga 2017/18:214 av (M) uppdrag har frågat mig vilket uppdrag jag ämnar ge den nya digitaliseringsmyndigheten som säkerställer att samordningen inte enbart sker på nationell nivå mellan myndigheter utan även inkluderar kommunala och regional/landstingsnivå och även omfattar näringslivet. Regeringens ambition är att statliga myndigheter, kommuner och landsting ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter för att skapa en effektiv offentlig sektor, enklare vardag för privatpersoner och företag, fler jobb och ökad välfärd. För att nå målet för digitalisering av den offentliga förvaltningen behövs fler gemensamma insatser. Som framgår av regeringens budgetproposition (prop. 2017/18:1 utgiftsområde 2 avsnitt 6) gör regeringen en långsiktig satsning för att stärka och effektivisera styrningen av digitaliseringen i den offentliga sektorn. En viktig del i denna satsning är inrättande av en ny myndighet med uppgift att samordna och stödja den förvaltningsövergripande digitaliseringen. Vilka uppgifter den nya digitaliseringsmyndigheten ska få bereds inom .
frs · H512215 · 2017-11-14 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:215 av (L) Avslutad insats i den särskilt utsatta stadsdelen har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vida omgående för att polisen inte ska behöva dra sig tillbaka från de särskilt utsatta områdena. En prioriterad fråga för regeringen är att arbetet i de utsatta områdena ska stärkas och att fler poliser ska kunna bekämpa brottsligheten och öka tryggheten i dessa områden. För att komma åt kriminaliteten i utsatta områden krävs ett långsiktigt och strategisk polisarbete. Det innefattar riktade insatser mot kriminella individer och nätverk som man förstärker det brottsförebyggande och trygghetsskapade arbetet. har inte dragit sig tillbaka från dessa områden, tvärt om. I merparten av de lokalpolisområden som inrymmer minst ett särskilt utsatt område har antalet polisanställda ökat och samverkan med andra aktörer har fördjupats. Orsakerna till problemen i de utsatta områdena är emellertid komplexa och utvecklingen har pågått . Problemen behöver lösas genom åtgärder som minskar sociala klyftor, ökar tryggheten och som bidrar till att återupprätta förtroendet för det civila samhället bland den överväldigande majoritet av laglydiga personer som bor i dessa områden. Regeringens långsiktiga reformprogram för minskad segregation syftar till att lyfta utsatta områden och motverka strukturella orsaker till segregation genom åtgärder som svarar mot den faktiska problembilden. Reformprogrammet innehåller en rad åtgärder som tar sikte på långsiktiga lösningar, exempelvis minskad långtidsarbetslöshet, att lyfta skolorna och elevernas resultat, stärka samhällsservicen, minska bostadssegregationen och stödja det civila samhället. inrättas en ny myndighet – Delegationen mot segregation – som ska arbeta för genomförandet av regeringens långsiktiga reformprogram. Programmet innehåller även åtgärder inom mitt och område – att bekämpa brottsligheten och öka tryggheten. Det är också viktigt med riktade brottsförebyggande insatser som involverar hela lokalsamhället. Regeringens brottsförebyggande program, Tillsammans mot brott, riktar sig till en bred målgrupp och även när det gäller denna typ av brottslighet är det viktigt att flera aktörer bidrar i det förebyggande arbetet. Regeringen föreslår dessutom en satsning för att lyfta socioekonomiskt utsatta områden och kommuner. För detta avsätts 2018, 2019 och . Därutöver har regeringen aviserat en historisk satsning som kommer att medföra kraftfulla resursförstärkningar till , inte minst i utsatta områden. Jag kommer noga att följa hur myndigheten använder sina resursförstärkningar. Det är dock som själv beslutar hur personella resurser fördelas.
frs · H512216 · 2017-11-15 00:00:00 — Dnr Fi2017/04196/S3 Svar på fråga 2017/18:216 av (L) Åtgärder mot insmuggling av vapen via post har frågat justitie- och inrikesministern om vilka åtgärder ministern och regeringen avser att vidta för att polisen och tullen mer effektivt ska kunna stoppa införseln av vapendelar som kommer in via post. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Vapen och vapendelar är införselreglerade varor och det ingår i uppgifter att övervaka och kontrollera trafiken så att reglerna om in- och utförsel följs. Myndigheten gör bl.a. regelbundna kontroller i postflödet med t.ex. vapensökhundar och har även deltagit i EU-gemensamma insatser mot vapensmuggling. Det är djupt oroväckande att det finns illegala skjutvapen i samhället och personer som är beredda att använda dem. och behöver därför fortsätta att utveckla och förstärka sin gemensamma kapacitet för att förhindra illegal införsel av vapen och vapendelar redan vid gränsen och för att beslagta illegala vapen som har kommit i omlopp. Regeringen har föreslagit en historisk satsning på om sammanlagt de kommande tre åren för att bl.a. utveckla verksamheten och öka antalet polisanställda. Regeringen föreslår i budgetpropositionen även en kraftig satsning på med en permanent anslagsökning om jämfört med dagens anslagsnivå i syfte att öka tullkontrollerna vid gränserna.
frs · H512218 · 2017-11-15 00:00:00 — Dnr S2017/06187/FS Svar på fråga 2017/18:218 av (M) Jämställdhet inom idrotten har frågat mig hur jag avser att arbeta tillsammans med idrottsrörelsen för att stärka jämställdheten inom idrotten. Den bristande jämställdheten inom stora delar av svensk idrottsrörelse tar sig många olika uttryck och det krävs enligt min mening ett ärligt och fokuserat arbete på ett flertal områden. Inte minst krävs det kunskap om orsakerna till bristande jämställdhet. Regeringen har därför gett ) i uppdrag att genomföra en fördjupad analys av jämställdheten inom idrotten. Analysen ska utgå från det grundläggande målet om kvinnors och mäns lika förutsättningar att utöva idrott och motion. En central frågeställning ska vara hur olika idrotter utformats, uppfattas och bedrivs samt hur detta påverkar könsfördelningen inom dessa idrotter. Idrotter med hög andel kvinnliga respektive manliga utövare och ledare ska särskilt belysas och en jämförande analys ska göras med idrotter som uppvisar en jämnare könsfördelning. Regeringen bedömer att det är angeläget att synliggöra goda exempel på verksamheter som utvecklat ett bra normkritiskt arbete. Det är av intresse att belysa bl.a. idrottsverksamheter som utvecklat metoder som bryter könsstereotypa normer och skapar bättre förutsättning för barn, unga och vuxna att utveckla sin fulla potential och delta oberoende av kön. ska redovisa sitt uppdrag och jag ser fram emot att då kunna fördjupa min redan påbörjade dialog med idrottsrörelsen om jämställdhetsarbetets fortsatta inriktning. Slutligen vill jag nämna att idrottsutbildarna har fått i uppdrag att lämna förslag till hur de kan arbeta för att integrera kunskap om våldsförebyggande arbetssätt och jämställdhet i utbildningar för idrottsledare och idrottsföreningar, redovisning ska ske till regeringen .
frs · H512219 · 2017-11-15 00:00:00 — Dnr U2017/04399/F Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2017/18:219 av (M) Stärkt sjöfart genom ökad samverkan har frågat mig om regeringen avser vidta några åtgärder för att stärka det nordiska samarbetet kring FIUD (forskning, innovation, utveckling och demonstration) inom sjöfartssektorn. Som säger så är svensk sjöfart viktig för svensk ekonomi. Den ger många arbetstillfällen och bidrar till det svenska näringslivets konkurrenskraft. Det är vidare viktigt att svensk sjöfart ställs om till att bli ett mer hållbart och klimatneutralt transportsystem. Långsiktigt hållbara transportsystem är avgörande för fortsatta ekonomiska utveckling och välstånd. Det var orsaken till att regeringen i forskningspropositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) valde att inrikta ett av fem samverkansprogram på nästa generations resor och transporter. Verket för innovationssystem har fått i uppdrag att fördela bidrag till samverkansprogrammen som uppgår till och successivt ökas till . Verket för innovationssystem har med dessa medel möjlighet att stärka forskningen och avsätta medel för nordiskt forskningssamarbete inom sjöfartssektorn.
frs · H512220 · 2017-11-15 00:00:00 — Dnr U2017/04397/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2017/18:220 av (M) Det minskade intresset för sjöbefälsutbildningarna har frågat mig om regeringen avser att vidta några åtgärder för att höja intresset för sjöbefälsutbildningen och för karriärer till sjöss. En stärkt svensk sjöfart utgör ett viktigt verktyg för regeringens ambitioner att öka den svenska exporten till nya tillväxtmarknader samt bidra till en minskad klimatpåverkan från transportsektorn. Regeringens ambition är att en större andel av de långväga godstransporterna ska gå på järnväg och via sjöfart. Regeringen har påbörjat ett arbete med att ta fram en nationell godstransportstrategi. Syftet är att bidra till att de transportpolitiska målen nås, stärka näringslivets konkurrenskraft, samt främja en överflyttning av godstransporter från väg till järnväg och sjöfart. Regeringen avser att presentera strategin . Det finns två sjöfartsutbildningar inom högskolan: utbildning till sjöingenjörsexamen och sjökaptensexamen. Utbildningarna ges vid Linnéuniversitet och vid . De senaste årens utflaggning av svenskregistrerade fartyg har bland annat fått till följd att antalet praktikplatser till sjöfartshögskolornas studenter har minskat. Praktikplatserna ombord på fartyg är avgörande för att studenten ska få ut sin behörighet och därigenom kunna söka jobb. Fördelningen av praktikplatser på fartyg till studenter från två sjöfartshögskolor ombesörjs av (). För att förbättra tillgången till praktikplatser inom sjöfartsutbildningarna tillförde regeringen de två lärosätena sammanlagt 1,4 miljoner . Även om regeringen vidtagit vissa åtgärder för att förbättra förutsättningarna för sjöbefälsutbildningen är det viktigt att understryka att huvudansvaret för utbildningarna ligger på lärosätena. Universitet och högskolor har det huvudsakliga ansvaret för att planera och dimensionera sina utbildningar. Planeringen av utbildningsutbudet ska ske utifrån bland annat studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Regeringen anser att det är viktigt att det finns en välfungerande dialog och samverkan med arbetsmarknaden och kommande arbetsgivare i detta arbete. Regeringen har också tillsatt Styr- och resursutredningen (U2017:5) som ska göra en samlad översyn av universitetetens och högskolornas styrning. I utredningens uppdrag ingår b.la. att föreslå hur ansvaret för dimensioneringen av utbildningsutbudet ska fördelas mellan regeringen och lärosätena för att säkerställa kompetensförsörjningen och andra samhällsbehov.
frs · H512221 · 2017-11-14 00:00:00 — Dnr Ju2017/08593/ Svar på fråga 2017/18:221 av (L) Vattenläcka i utan att varnings-sms skickades ut har frågat mig varför varnings-sms inte skickas ut regionalt eller lokalt till svenska medborgare som hotas av förorenat vatten eller andra dödliga hot, och avser regeringen att förändra lagstiftningen så att svenskar ska nås av varnings-sms. Viktigt meddelande till allmänheten, VMA, är ett varnings- och informationssystem för att kunna varna, informera och skydda allmänheten vid olyckor och allvarliga händelser både i fredstid och under höjd beredskap. VMA-systemet omfattar meddelanden via radio och tv, fasta telefoner och mobiltelefoner samt utomhusvarning. VMA-meddelande finns som varningsmeddelande och informationsmeddelande. Sådana meddelanden kan sändas både lokalt och nationellt. Varningsmeddelanden sänds direkt om det föreligger omedelbar fara för liv och hälsa samt egendom och miljö. Informationsmeddelanden sänds skyndsamt för att förebygga och begränsa omfattande skador på liv och hälsa samt egendom och miljö. Det finns således möjlighet att skicka VMA-meddelanden via sms till mobiltelefoner lokalt under de förutsättningar som angetts. Det nuvarande VMA-systemet innebär att det finns möjligheter för de berörda aktörerna att varna allmänheten för olyckor och allvarliga händelser. Jag följer utvecklingen noga på detta område. Om det skulle visa sig finnas behov av förändringar av VMA-systemet i några avseenden kommer jag att vidta nödvändiga initiativ.