ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H4111344 · 2017-05-04 00:00:00 — Fråga 2016/17:1344 Arbetsmarknadspraktik hos danska anordnare av Boriana (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) I bor det knappt fyra miljoner invånare som har allt att vinna på en ökad integration av arbetsmarknaderna på båda sidor sundet. 2012 presenterade en analys av förutsättningar, där det konstaterades att bnp skulle öka om sysselsättningsgraden och produktiviteten var på samma nivå som i övriga . Vi som bor i upplever inte gränsen mellan och som en nationsgräns. Många av oss passerar gränsen för att arbeta eller studera på den danska sidan, och resan skiljer sig inte från vilken pendlingsresa som helst i någon annan del av landet. sker runt 90 000 resor över . Men trots att danskar och svenskar har pendlat över sundet, och många av de byråkratiska hinder som uppstår när människor bor i ett land men arbetar i ett annat har lösts, finns det fortfarande ett antal onödiga hinder kvar. Ett av dem är bristen på flexibilitet när det gäller möjligheten för svenskar att genomföra arbetsmarknadspraktik hos danska anordnare i . Regelverket medger att en svensk kan få delta i arbetsmarknadspolitiska program utanför gränser, men det kräver särskilda skäl. Den som anordnar praktiken måste dock var en svensk juridisk person, vilket diskvalificerar danska anordnare. Detta skapar hinder som helt i onödan bidrar till minskad sysselsättningsgrad i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att reformera regelverket så att svenska medborgare kan göra arbetsmarknadspraktik hos danska anordnare?
fr · H4111345 · 2017-05-04 00:00:00 — Fråga 2016/17:1345 Samverkan mellan brottsbekämpande myndigheter av Boriana (M) till Statsrådet (S) Vapen och narkotika går hand i hand i de kriminella kretsarna. All kriminell verksamhet handlar i grund och botten om pengar, och narkotikahandeln är inget undantag. För att kontrollera narkotikahandeln i ett område använder sig de kriminella av insmugglade skjutvapen. Resultatet ser vi i våra storstäder. Tullen gör flest kontroller vid och i färjetrafiken mellan och . En tydlig trend är att smugglingen av olika former av narkotika har ökat. Enbart i och beslagtog tullen till exempel heroin . Även beslagen av vapen och farliga föremål har ökat och uppgick till drygt 950 , vilket är en ökning med . Tyvärr är mörkertalet stort, och beslagen är bara toppen av ett . Ett problem är att brottsbekämpning består av olika delar som olika myndigheter ansvarar för. Om tillgången av vapen och narkotika stryps riktar det ett hårt slag mot den organiserade brottsligheten. Därför är tullens arbete att utföra kontroller vid landets gränser mycket viktigt. Men de vapen och narkotika som slipper igenom tullens nät blir en fråga för polisen. Även andra myndigheter, exempelvis , drar sitt strå till stacken. De brottsbekämpande myndigheternas uppdrag går hand i hand, och för att nå ett fullgott resultat är det av största vikt att de olika myndigheterna har ett fungerande samarbete. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka samverkan mellan våra olika brottsbekämpande myndigheter i syfte att stoppa smugglingen av vapen och droger?
fr · H4111346 · 2017-05-04 00:00:00 — Fråga 2016/17:1346 Undernäring bland äldre av (SD) till Statsrådet (S) I lider närmare 40 000 äldre (med hemtjänst, korttidsboende eller särskilt boende) av undernäring, och siffran riskerar att landa på över 117 000 enligt statistik från det Senior alert och statistikdatabas. Skälen till att just denna grupp i många fall lider av undernäring är flera, men det är ett problem som man tidigt måste ta tag i då undernäring är betydligt lättare att förebygga än att behandla. För att tidigt minska den negativa trenden bör regeringen vidta de åtgärder som krävs för att tidigt kunna identifiera de patienter som är i riskzonen och snabbt vidta åtgärder, så som att exempelvis ge kommuner och landsting/regioner de verktyg som krävs. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att göra för att vända trenden med undernäring bland äldre, och hur ska denna grupp stärkas så att de exempelvis får en mer individanpassad, näringsrik och god mat?
fr · H4111347 · 2017-05-03 00:00:00 — Fråga 2016/17:1347 agerande i av (KD) till Utrikesminister (S) , som har till uppgift att stödja kulturell och religiös mångfald, antog en Jerusalemresolution som lämnats in av , , , , , och . I ett pressmeddelande från den Genèvebaserade fördöms i tydliga ordalag att och andra tillåtits kidnappa agenda för att peka ut och fördöma , och endast . senast på den judiska statens 69:e självständighetsdag. Det är beklämmande att plattformen gång på gång nyttjas för att driva en politiseringsagenda som inte ytterst tycks handla om att bevara ett kulturarv. Däremot är det viktigt att i sammanhanget betona att antalet länder som stödjer denna typ av resolutioner minskat. håller dock, numera som enda europeiska land, fast vid sin tidigare linje och röstade för resolutionen. I den publicerade röstförklaringen står följande: "In the negotiations, has consistently strived for EU unity on this resolution, and was ready to make concessions to uphold that unity. However, since the EU unfortunately has not been able to stay united, and since believes the current text is acceptable, has voted in favour." Men om nu en enhetlig EU-hållning har eftersträvats så nogsamt som regeringen uttrycker är det märkligt att väljer att helt gå sin väg och i stället ansluta sig till länder som , , och . Det är svårt att se hur denna resolution skulle kunna minska polariseringen och underlätta arbetet för en fredlig lösning på –. Med anledning av ovanstående är min fråga till utrikesminister : Vad ligger till grund för beslut att rösta för denna resolution, och har ministern gjort bedömningen att resolutionen kan minska polariseringen och underlätta arbetet för en fredlig lösning på –? På vilket sätt i så fall?
fr · H4111353 · 2017-05-04 00:00:00 — Fråga 2016/17:1353 Kompensatoriska hjälpmedel vid högskoleprovet av (S) till Statsrådet (S) Elever med funktionshinder har under hela sin skoltid rätt att använda kompensatoriska hjälpmedel. Detta gäller grundskola, gymnasium och högre utbildningar av olika slag. Hjälpmedlen kan vara synhjälpmedel, talsyntes, talande tangentbord, rättstavningsprogram, översättningspennor, mind maps eller appar samt programvaror för datorer. Ett stort problem för studenter med dyslexi är att de inte får använda några av dessa kompensatoriska hjälpmedel på högskoleprovet; de får på sig. Hjälpmedel som studenterna använt under sin skoltid får inte användas under högskoleprovet, vilket innebär att de har sämre möjligheter att prestera bra resultat än deras kamrater utan dyslexi. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ är statsrådet beredd att ta för att underlätta för studenter med dyslexi att genomföra högskoleprovet?
fr · H4111354 · 2017-05-05 00:00:00 — Fråga 2016/17:1354 Hälsodata i av (C) till Statsrådet (S) Tack vare generationer av nitiska myndigheter har några av världens bästa samlingar av statistik och data på ett stort antal områden, bland annat inom life science. Dessa uppgifter kan användas till en mängd innovationer, applikationer och forskning. För att till max främja denna utveckling bör den offentliga sektorns aktörer åläggas att tillgängliggöra så mycket data som möjligt för att främja utvecklingen. Det är viktigt att patienter, forskare, företag och vårdgivare har möjlighet att bidra till insamling, användning och delning av data på ett etiskt, säkert och strukturerat sätt för ökad kvalitet i vården och för konkurrenskraft inom life science. fungerar inte detta, vilket också gör det svårt att bedriva uppföljningsstudier. har en enorm potential med sina befolknings- och hälsodataregister tillsammans med personnummer, kvalitetsregister och biobanker, men det finns begränsningar som gör att dessa resurser inte används optimalt. Det finns en avsaknad av vissa register och i en del befintliga register är informationen otillräcklig och kvaliteten och/eller täckningsgraden låg. Bristfällig samordning, standardisering och interoperabilitet mellan dessa system, och även med journalsystemen, leder till en ineffektiv användning av data. Användningen försvåras eller omöjliggörs också av att insamling och lagring inte alltid initierats med syftet att följa upp exempelvis behandlingseffekt. Det sker en ökad efterfrågan på uppföljning av användningen av metoder, medicintekniska produkter och läkemedel, så kallade real life data. Det beror bland annat på krav från patienterna själva, regulatoriska myndigheter, pris- och subventionsmyndigheter, försäkringsinstitutioner, vårdgivare och betalare. Forskare, vårdgivare och företag globalt jobbar med att förbättra diagnostik och behandlingar, baserat på uppföljningsdata. Digitaliseringen skapar fantastiska möjligheter för den här utvecklingen. bör ligga i framkant med användning och delning av data, inte minst för att värna vårdkvaliteten. För att möjliggöra unik forskning och uppföljningsstudier av behandlingar krävs förenklade strukturer för utbyte av data med krav på standardisering för interoperabilitet mellan olika system och lösningar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Planerar statsrådet att förtydliga vilken organisation som har det övergripande ansvaret att arbeta för att ska få förenklade nationella strukturer för utbyte av hälsodata (med hänsyn till personlig integritet) med krav på standardisering för interoperabilitet mellan olika system och lösningar?
fr · H4111355 · 2017-05-05 00:00:00 — Fråga 2016/17:1355 Insatser för växtförädling inom ramen för livsmedelsstrategin av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har gett forskningsrådet Formas i uppdrag att ge stöd till insatser för växtförädling inom ramen för livsmedelsstrategin (prop. 2016/17:104). Syftet med uppdraget är bland annat att ”möjliggöra ett jordbruk som bidrar till största möjliga utnyttjande av produktionsresurser liksom jordbrukets anpassning till ett förändrat klimat”. Forskningen är tydlig med att genmodifierade grödor inte är farligare än traditionell växtförädling. Användningen av genmodifierade grödor kan vara till nytta för den biologiska mångfalden eftersom de blir mer resistenta mot exempelvis växtsjukdomar, vilket innebär att mindre bekämpningsmedel behöver användas. Genmodifierade grödor bidrar även till att mer mat kan produceras med mindre resurser. Detta är helt centralt för att vi ska kunna föda vår planets växande befolkning. En tydlig riskbedömning ska alltid ske innan en ny genmodifierad gröda släpps ut på marknaden för att utesluta negativa effekter av främmande gener i naturen. , Efsa, och står för den vetenskapliga säkerhetsbedömningen av genetiskt modifierade grödor på den europeiska respektive svenska marknaden. Det svenska förhållningssättet till beslut om genetiskt modifierade grödor är att luta sig mot expertmyndigheternas bedömningar. En princip som fick stryka på foten i samband med att den rödgröna regeringen tillträdde. I ljuset av ovanstående gläder det mig att regeringen lyfter behovet av mer forskning inom växtförädling i regeringens uppdrag till forskningsrådet Formas (N2017/02349/SUN) inom ramen för livsmedelsstrategin. Det framgår dock inte om uppdraget endast gäller traditionell växtförädling eller om växtförädling genom genmodifiering är inräknat. Jag hoppas att regeringen överväger båda formerna av växtförädling då det vore bra för den biologiska mångfalden och för att föda en växande befolkning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur ställer sig statsrådet och regeringen till växtförädling genom genmodifiering och innefattar Formas uppdrag att ge stöd till insatser för växtförädling även genmodifierade grödor?
fr · H4111356 · 2017-05-05 00:00:00 — Fråga 2016/17:1356 Alkoholfri öl av (MP) till Statsrådet (S) När man är glutenintolerant är det viktigt att kunna lita på varudeklarationerna. Är det gluten i maten så stannar läkningsprocessen upp cirka en månad. Det finns många som är alkoholintoleranta. Dessa personer måste välja bort alkohol för att de inte tål det. Därför är det upprörande att öl med benämningen Alkoholfri och Non-Alcoholic säljs i livsmedelsbutiker och på Systembolaget trots att den innehåller , eller alkohol. Hur kan något som innehåller alkohol få benämnas Alkoholfri? För de alkoholintoleranta är det livsviktigt att de kan vara helt säkra på att det som dricks är alkoholfritt. För nyktra alkoholister riskerar dessutom även en mycket liten dos alkohol att starta processer i kroppen. Kroppen ”påminns” om sitt beroende. Som det är nu är det bara , och som är helt alkoholfria. Det är lite enahanda att ständigt behöva välja vatten, cola eller juice som alternativ. På restauranger och på krogen upplevs man som jobbig när man ifrågasätter om deras alkoholfria öl är alkoholfri. Man får be personalen att läsa på flaskan. Det är dags att det städas upp bland de alkoholfria ölen. Om glutenfri mat skulle visa sig innehålla gluten skulle det bli ett väldigt liv! Samma sak gäller för laktos och mjölksyra, nötter etcetera. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att den öl som säljs med benämningen alkoholfri verkligen är det?
fr · H4111357 · 2017-05-05 00:00:00 — Fråga 2016/17:1357 Översyn av reglerna för friskvårdsbidrag av (M) till Finansminister (S) Jag och flera andra har debatterat frågan om att ridning inte godkänns för friskvårdsbidrag med ministern. Sporten är lättillgänglig, inte dyrare än många andra aktiviteter och kräver inte heller någon dyr utrustning, vilket är några av de egenskaper som lagstiftningen pekar på när det gäller vilka aktiviteter som ska kunna godkännas för friskvårdsbidrag. Ridning har även goda rehabiliterande och hälsofrämjande effekter, såväl för balanssinnet som för att motverka psykisk ohälsa. Det är oomtvistat att människan mår bra av umgänge med djur. Ridning är även en av de allra största handikappidrotterna. Det är många som har debatterat friskvårdsbidrag med finansministern, men ännu har finansministern och regeringen inte visat någon vilja att göra en förändring av friskvårdsbidraget. Ministern har i debatter och svar vid ett flertal tillfällen hänvisat till att 1. det är som tolkar lagen och att finansministern inte kan påverka myndigheters tolkningar utan att riskera att anklagas för ministerstyre 2. det pågår en översyn inom 3. den förra regeringen inte genomförde denna ändring. Jag har full förståelse för att ministern inte kan detaljstyra och för att det behövs en översyn inom innan man ändrar i lagtexten. Att den förra regeringen inte genomförde någon ändring är ganska ointressant eftersom den nuvarande regeringen har suttit vid makten i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Hur långt har arbetet med den översyn som ministern hänvisat till kommit och när avses ett förslag gällande en förändring av lagstiftningen om friskvårdsbidraget lämnas till ?
fr · H4111358 · 2017-05-05 00:00:00 — Fråga 2016/17:1358 Polisers rätt till kränkningsersättning av (M) till Statsrådet (S) ställs betydligt högre krav för att poliser ska få rätt till kränkningsersättning när de utsätts för brott, jämfört med andra. Som framgår av NJA 2005 s. 738 krävs det mer än annars för att kränkningsersättning ska tillerkännas en polis om den påstådda kränkningen sker i anslutning till ett polisingripande där en polis tillgripit våld. , justitieutskottet och även riksdagsmajoriteten menar att kränkningsersättning bör utgå i fler fall när det är poliser som är brottsoffer. tillkännagav att regeringen bör tillsätta en utredning för att polisers rätt till ersättning vid allvarlig kränkning ska kunna utökas. Socialdemokraterna, och reserverade sig mot detta beslut. I reservationen menade paritets representanter att man inte vill föregå den så kallade blåljusutredningen. I direktiven (dir. 2016:115) till utredningen modernt straffrättsligt skydd för blåljuspersonal och andra samhällsnyttiga funktioner omfattas dock inte frågan om polisens rätt till kränkningsersättning. Mot bakgrund av denna reservation vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att lämna ett tilläggsdirektiv till utredningen för att möjliggöra för fler poliser att erhålla kränkningsersättning?
fr · H4111359 · 2017-05-05 00:00:00 — Fråga 2016/17:1359 Studsvikslagen av (M) till Statsrådet (S) Studsvikslagen tillåter att en avgift tas ut från kärnkraftsbolagen för att betala de kostnader som har uppstått i samband avvecklingen av kärnkraftsprogram i Studsvik. De utredningar som har gjorts för att utreda vad de möjliga konsekvenserna blir om Studsvikslagen avskaffas är undermåliga. Problemet är bland annat att de underlag som har tagits fram saknar en fullgod konsekvensutredning i fråga om de möjliga risker som ett avskaffande kan innebära för såväl inblandade företag som staten. Studsvikslagen har fungerat väl och kan även fortsatt göra detta om den tillåts. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att förlänga Studsvikslagen?
fr · H4111361 · 2017-05-05 00:00:00 — Fråga 2016/17:1361 Handel med biogas av (MP) till Statsrådet (S) Ekonomin är kärv för svenska biogasproducenter, och situationen blir allvarligare för som går. har beslut om flera nedläggningar av anläggningar tagits runt om i landet, och flera anläggningar ligger i farozonen om inte lönsamheten förbättras i närtid. Byggandet av planerade anläggningar har också skjutits upp på grund av den osäkra framtiden. En av de främsta orsakerna är den ojämna konkurrensen mellan svensk biogas och importerad biogas från bland annat och . Biogas från dessa länder får produktionsstöd i sina hemländer och när gasen importeras till subventioneras den ytterligare med skattebefrielse. Denna gas subventioneras således dubbelt. Detta medför att importerad gas blir billigare än den svenskproducerade gasen och att många leverantörer därför väljer den importerade gasen. Svenska biogasproducenter får därmed svårt att hitta efterfrågan för sin biogas. Om ska kunna bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer är biogas ett av flera nödvändiga verktyg. Att framställa biogas av organiskt avfall är ett självklart inslag i en cirkulär resurshantering. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att försäkra att EU:s inre marknad fungerar så att svensk biogas får konkurrera på lika villkor som den importerade biogasen och att den svenskproducerade biogasen inte konkurreras ut?
fr · H4111362 · 2017-05-04 00:00:00 — Fråga 2016/17:1362 Orättvisa villkor för återbetalning av elskatt av (C) till Finansminister (S) All elanvändning i är skattepliktig, men den delas in i tre olika skattesatser. Den energiskatt som företag betalar beror på vilken typ av verksamhet företaget bedriver. är den skatt som generellt gäller för alla (med vissa undantag), betalar de företag som omfattas av industriell verksamhet och omfattar företag med metallurgiska processer. betalade berörda företag bara den nedsatta elskatten till elbolagen, men så är inte fallet . /17 infördes nya regler kring inbetalningen av energiskatt på el för företag med industriell verksamhet. sker ytterligare förändringar, när företag med verksamhet inom metallurgiska processer också omfattas. Detta innebär att elbolaget ska debitera full skatt för el från dessa företag, som i sin tur får begära återbetalning från i ett senare skede. Enligt aktuellt remissförslag kommer företag som använder mindre än från att få ansöka om återbetalning från . Det innebär att de drabbade företagen måste ligga ute med stora summor . Det orsakar likviditetsproblem då dessa medel oftast behövs för att köpa in produkter och för att betala andra utgifter som bolagen har i sin verksamhet. Däremot gäller andra regler för företag som använder mer el. Om förbrukningen av den el som man ska betala 0,5 eller 0 öre för överstiger får man ansöka om att bli ”frivilligt skattskyldig”. Man tillåts då månatligen hantera skattedelen själv och behöver inte betala in full skatt till nätbolagen. Argumentet för detta är enligt remissen just likviditetspåverkan. Det här kan liknas vid den aktuella debatten gällande orimligt långa betalningsvillkor, där stora företag utnyttjar sin dominerande ställning och kräver allt längre betalningstider från sina leverantörer, som oftast är mindre företag. Detta betyder att skatteförslaget går stick i stäv med intention att lagstifta kring betalningsvillkor för att på så sätt stärka SME-företags likviditet och framtida utveckling. När det gäller skatteregleringen av elskatten kan jag sammanfattningsvis konstatera att små och medelstora företag drabbas på ett helt annat sätt än de större. De mindre företagen kommer med liggande förslag att tvingas agera bank och låna ut pengar till staten. Det är dessutom oacceptabelt att dessa ska drabbas ekonomiskt för att regeringen inte helt verkar ha analyserat effekterna av sitt eget förslag. Min fråga till finansminister är därför: Kommer ministern att låta små och medelstora företag få samma förutsättningar som större elintensiva och/eller metallurgiska företag att själva välja om man vill anmäla sig som ”frivilligt skattskyldiga”?
fr · H4111363 · 2017-05-08 00:00:00 — Fråga 2016/17:1363 Ett totalförbud mot bottentrålning av (L) till Statsrådet (S) Valet av fiskeredskap har påverkan på både fisket och havsmiljön, och här finns ett viktigt utvecklingsarbete att göra för att värna ett hållbart fiske. Fiskeredskap som påtagligt påverkar beståndet och havsbotten negativt måste bort, och fiske inom områden med speciellt känslig botten måste begränsas. På har det beslutats att partiet ska driva frågan om ett totalförbud mot bottentrålning. Eftersom bottentrålning är det enda fungerande alternativet för räkfiske skulle ett totalförbud mot bottentrålning få stora konsekvenser och innebära ett stopp för allt svenskt räkfiske. Dessutom är bottentrålning dominerande inom fisket efter havskräfta. Ett totalförbud mot bottentrålning innebär därmed i praktiken att allt räkfiske liksom av kräftfisket förbjuds. Detta skulle naturligtvis innebära ett dråpslag för en hel näring och för många kustsamhällen samt ett slut på möjligheten att köpa svenska västkusträkor; inte minst besöksnäringen skulle påverkas mycket negativt. Det är också viktigt att framhålla den fantastiska redskapsutveckling som har skett mot trålar som är mer skonsamma mot miljön och som fiskar med stor selektivitet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet , som ansvarig för fiskerifrågorna i regeringen: Kommer statsrådet att driva på för ett totalförbud mot bottentrålning och lägga förslag om detta i ?
fr · H4111365 · 2017-05-05 00:00:00 — Fråga 2016/17:1365 information av (M) till Statsrådet (S) överlämnade regeringen en proposition till om en ny kommunallag. Förutom organisatoriska förändringar föreslås också en förändring av hur kommunen kommunicerar. Beslut på nivå som inte anmäls, men som är överklagningsbara, ska tillkännages på den kommunala anslagstavlan. Det föreslås vidare att den kommunala anslagstavlan i fortsättningen ska vara webbaserad. Detta är ett framtidsinriktat och snabbt sätt att kommunicera med medborgarna under förutsättning att alla har tillgång till webben. saknar många medborgare tillgång till datorer, datorkompetens eller fungerande internetuppkoppling. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att tillse att alla medborgare får tillgång till information?