ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H412765 · 2017-02-08 00:00:00 — Dnr Fi2017/00414/SFÖ Svar på fråga 2016/17:765 av (M) Statliga jobb i nordöstra har frågat mig vilka initiativ jag kommer att ta inom mitt politiska ansvarsområde för att öka antalet arbetstillfällen inom statlig verksamhet i nordöstra . Det framgår av budgetpropositionen att regeringen avser fortsätta verka för att öka spridningen av statliga myndigheter över landet. Regeringens arbete med att omlokalisera myndigheter eller verksamhet ska fortsätta. Jag vill dock inte uttala mig om vilka myndigheter eller verksamheter som kan bli aktuella. Valet av ort vid omlokalisering måste göras utifrån den omlokaliserade myndighetens verksamhet och det går därför inte att nu uttala sig om särskilda regioner. Det är viktigt att regionala hänsyn beaktas. Det har därför i budgetpropositionen angetts att regeringen, utöver omlokaliseringar, avser att utveckla myndighetsstyrningen i övrigt så att regionala hänsyn beaktas i större utsträckning (prop. 2016/17:1 utg.omr. 2 avsnitt 4.4).
frs · H412766 · 2017-02-08 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:766 av (M) Otryggheten i har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att minska narkotikabrottsligheten i och för att öka tryggheten. arbete med narkotikarelaterade problem i tunnelbanan hanteras av respektive lokalpolisområde i . Arbetet utgår från den lokala problembilden och ser därför olika ut beroende på område och problematik. Enligt finns en väl fungerade samverkan med lokaltrafik (SL) där frågor likt dessa kan lyftas av båda parter. Att minska narkotikaproblematiken och dess effekter är en prioriterad fråga för regeringen. förmåga att arbeta mot narkotikabrott är en viktig del i detta arbete. För att ge möjlighet att öka antalet anställda har regeringen aviserat anslagsökningar till på sammanlagt . Detta bör ge myndigheten möjliget att intensifiera sitt arbete mot narkotika. Även den straffrättsliga regleringen har en central roll i narkotikabekämpningen. Strafflagstiftningen ska ge uttryck för en sträng, fast och konsekvent syn på den illegala narkotikahanteringen och tydligt förmedla samhällets avståndstagande. Regeringen har därför vidtagit åtgärder för att skärpa straffen för gärningar som avsett hantering av synnerligen stora mängder narkotika. infördes bland annat det nya brottet synnerligen grovt narkotikabrott. För detta brott döms till fängelse i lägst sex och högst . Det förebyggande arbetet är en annan avgörande del för att komma åt narkotika och dess följdverkningar. redogjorde regeringen för en förnyad och fortsatt strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken (ANDT-politiken) för . Med det tar regeringen nya steg för att öka engagemanget och aktiviteten inom området. Tillgänglighetsbegränsande åtgärder är en hörnsten i ANDT-politiken och det brottsförebyggande arbetet nämns som ett viktigt insatsområde. Regeringen arbetar således aktivt med bekämpningen av narkotika och avser att fortsätta med arbetet framöver.
frs · H412770 · 2017-02-08 00:00:00 — Dnr Fi2017/00415/SE Svar på fråga 2016/17:770 av (M) Sjunkande sysselsättningsgrad bland äldre har frågat mig, mot bakgrund av att sysselsättningsgraden bland äldre i SCB:s arbetskraftsundersökning har sjunkit , om jag avser att se över detta och återgå till de tidigare villkor som gällde för särskilda löneskatter samt och . påpekar att enligt SCB:s arbetskraftsundersökning minskade sysselsättningsgraden i åldersgruppen . Delas åldersgruppen upp framträder emellertid en något annan bild. För de som var 65 till ökade sysselsättningsgraden medan sysselsättningsgraden minskade för de som var 70 till . För den senare åldersgruppen minskade sysselsättningsgraden även , innan de förändringar som anför som anledningar till den minskade sysselsättningsgraden. En utgångspunkt för regeringens politik är att alla människors kompetens ska tas tillvara så länge de vill och kan arbeta. När det gäller huruvida personer väljer att pensionera sig visar statistik från att den egna fysiska hälsan är en viktig faktor. För att få fler att arbeta längre måste arbetsmiljön förbättras och den arbetsrelaterade ohälsan förebyggas. Inom arbetsmiljöpolitiken har regeringen stärkt resurserna kraftigt. Regeringen har också presenterat en strategi för det moderna arbetslivet och bidragit till en ökad forskning om hållbara arbetsmiljöer. Mot bakgrund av bland annat det ovanstående har jag inga avsikter att återgå till de tidigare villkor som gällde för särskilda löneskatter samt och .
frs · H412771 · 2017-02-08 00:00:00 — Dnr S200620/FS017/ Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:771 av (M) Stärkt patientlag har frågat mig hur jag tänker komma till rätta med att landsting/regioner inte informerar patienterna om deras rättigheter att byta vårdgivare när vård inte ges , och när jag avser lämna konkreta förslag till skärpningar av patienternas rättigheter i patientlagen. Lagstiftningen på hälso- och sjukvårdens område, däribland patientlagen och hälso- och sjukvårdslagen, reglerar tydliga skyldigheter för huvudmännen som de förutsätts följa. Jag menar därför att frågor som dessa måste lösas genom dialog. Jag träffar regelbundet företrädare för varje landsting och diskuterar olika aktuella frågeställningar och kan i detta forum även lyfta frågor om följsamhet till lagstiftning. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har regeringens uppdrag att följa patientlagens införande ur ett patient- och medborgarperspektiv. Den tredje och sista delen av uppföljningen som genomförs, syftar till att fördjupa kunskapen kring vilka effekter patientlagen har haft. Myndighetens slutrapport ska redovisas till regeringen och förväntas ge en sammantagen bild av patientlagens införande och effekter. Jag ser fram emot att ta del av resultaten och får därefter ta ställning till om och i så fall vilka åtgärder som kan behöva vidtas.
frs · H412772 · 2017-02-08 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:772 av (M) om kompensatoriska åtgärder till polisen (M) har frågat mig på vilket sätt jag ämnar bistå hamn AB i säkerhetsarbetet i samband med Nord Stream 2-projektets användning av hamn, samt hur , och nuvarande verksamhet påverkas, övnings- och beredskapsmässigt. Försvarsmakten har identifierat ett antal åtgärder som bidrar till att höja säkerheten inom en rad olika områden. I detta sammanhang är en samverkan mellan , , , Säkerhetspolisen och Försvarsmakten central. Försvarsmakten kommer att leda denna samverkan. Det är myndigheternas sak att bedöma hur deras övnings- och beredskapsverksamhet påverkas av detta samarbete. Eftersom det råder sekretess för uppgifter om säkerhetshöjande åtgärder kan jag inte gå närmare in på vad dessa åtgärder omfattar. Grunden är att verksamheten löses inom ramen för myndigheterna gällande budget och ordinarie uppgifter. Under nuvarande förutsättningar bedömer regeringen att berörda myndigheter kan hantera situationen på ett tillfredsställande sätt, men avser att följa utvecklingen noga.
frs · H412773 · 2017-02-08 00:00:00 — Dnr Fö2017/00145/SI Svar på fråga 2016/17:773 av (M) om kompensatoriska åtgärder till Försvarsmakten (M) har med anledning av 2-projektets användning av hamn, frågat på vilket sätt jag ämnar bistå i säkerhetsarbetet och i vilken utsträckning påverkar uppgiften Försvarsmaktens nuvarande verksamhet övnings- och beredskapsmässigt. beslutade kommunstyrelsen i att får teckna avtal med det holländska företaget om logistikstöd i samband med byggandet av Nord Stream 2. Enligt information som lämnat omfattar logistikstödet lossning respektive lastning av rörelement från fartyg samt transporter och lagring av rörelement på land. Från det att fartygen med rör anlöper till kaj i hamnen tills dess att rören åter lastas på fartyg för vidaretransport till läggningsområdet hanteras rören av . Våra myndigheter följer kontinuerligt den verksamhet som sker på eller i anslutning till svenskt territorium, såväl till lands, till sjöss som i luften. Byggandet av gasledningen Nord Stream 2 ändrar inte på detta. Nord Stream 2-projektets tidsplaner är kända och ger myndigheterna möjlighet att förbreda och anpassa sin verksamhet. Frågor om hur myndigheternas övnings- och beredskapsverksamhet närmare påverkas bedöms av myndigheterna. Att prioritera åtgärder inom tilldelade anslag och med hänsyn till utvecklingen i omvärlden är en integrerad del av myndigheternas verksamhet. Grunden är att verksamheten löses inom ramen för myndigheternas gällande budget och respektive uppgifter samt genom samverkan mellan berörda myndigheter, bland annat , , , Säkerhetspolisen och Försvarsmakten. Under nuvarande förutsättningar bedömer regeringen att berörda myndigheter kan hantera situationen på ett tillfredsställande sätt, och avser att följa utvecklingen noga.
frs · H412774 · 2017-02-08 00:00:00 — Dnr S2017/00646/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2016/17:774 av (M) Åtgärder mot fusk har frågat socialförsäkringsministern om vad hon avser att göra för att säkerställa att det inte ska gå att fuska på bekostnad av samhällets mest utsatta? Arbetet i är så organiserat att det är jag som besvarar den frågan. Jag delar uppfattning om att brott och felaktiga utbetalningar inom assistansersättningen måste åtgärdas och att förekomsten av dessa är skadliga för legitimiteten och för förtroendet för ersättningen. Det är viktigt att säkerställa att skattemedel avsatta till personer med omfattande funktionsnedsättningar också kommer dessa till del. Regeringen har mot bakgrund av detta vidtagit en rad åtgärder. Målet för assistansersättningen i regleringsbrev har ändrats så att det tydligt framgår att ska säkerställa en god kontroll för att bl.a. motverka överutnyttjande och brottsligt nyttjande. Utgångspunkten för arbete med assistansersättningen är att det ska präglas av hög kvalitet och rättssäkerhet så att rätt person får rätt ersättning. Myndigheten arbetar också aktivt med den frågan. Utredaren har fått regeringens uppdrag att göra en översyn av insatserna enligt LSS och assistansersättningen (S 2016:3). Utgångspunkten för uppdraget är att få till stånd mer ändamålsenliga insatser i LSS och att skapa en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling av insatsen personlig assistans. I uppdraget ingår att förtydliga regelverket som styr assistansersättningen t.ex. när det gäller kontroller, insyn och tillsyn. Regeringen har vidare tillsatt två olika utredningar med inriktning på brottsligt nyttjande och överutnyttjande av välfärdssystemens ersättningssystem. Regeringen tillsatte 2015 utredningen och systematisk ekonomisk brottslighet mot välfärden under ledning av (Ju 2015:10). Utredningen ska göra en översyn av välfärdsstatens förmåga att stå emot organiserad och systematisk ekonomisk brottslighet. Syftet är att identifiera risker i välfärdssystemen och andra närliggande skattefinansierade eller skattesubventionerade system, för att därigenom kunna säkerställa en korrekt användning av offentliga medel samt effektivt förebygga och beivra brottslighet av detta slag. Vidare tillsatte regeringen att leda Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (Fi 2016:07). Delegationen har i uppdrag att motverka överutnyttjande av och felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen och andra närliggande skattefinansierade eller skattesubventionerade system. Delegationen ska genom sitt arbete bidra till att de resurser som fördelas genom dessa system endast kommer dem till del som resurserna är avsedda för. Rapportering ska ske med slutrapportering . LSS-reformen och assistansersättningen har på avgörande sätt förbättrat levnadsvillkoren och möjliggjort ökat självbestämmande för många flickor, pojkar, kvinnor och män med omfattande funktionsnedsättningar. Just därför är det också angeläget att assistansersättningen utformas så att utbetalningarna endast kommer dem till del som medlen är avsedda att stödja så att förtroende för vår skattefinansierade välfärd upprätthålls.
frs · H412775 · 2017-02-08 00:00:00 — Dnr S2017/00647/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:775 av (M) Personalbrist i vården har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att lösa personalbristen inom vården och i så fall när. Det är en allvarlig situation vi ser i svensk vård, även om den ser olika ut i olika delar av landet. Medarbetarna är vårdens viktigaste resurs och att ha en fungerande kompetensförsörjning är en förutsättning för en fungerande vård som ges efter behov. Det är därför som jag som minister redan från början engagerat mig i kompetensförsörjningsfrågorna. Det är dock arbetsgivarna, det vill säga landstingen, som ansvarar för att säkerställa en fungerande organisation och bemanning inom vården. Staten och regeringen kan bidra på ett övergripande plan för att förbättra förutsättningarna för kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården, bland annat som huvudman för universitet och högskolor samt genom ekonomiska stöd. Regeringen har tagit initiativ till en rad åtgärder som kan bidra till bättre kompetensförsörjning och jag går igenom några av initiativen nedan. Regeringen avsätter , den så kallade professionsmiljarden, för att stärka och stimulera landstingens arbete med kompetensförsörjningsfrågor. Nytt överenskommelse är att öronmärks för att ge fler sjuksköterskor möjlighet att specialistutbilda sig. Regeringen bereder också förslag från aktuella statliga utredningar, bland annat Effektiv vård (SOU 2016:2), som har potential att bidra till en långsiktigt förbättrad vård. Därutöver har regeringen gett ett flertal uppdrag till statliga myndigheter relaterat till kompetensförsörjningsfrågor. Regeringen har också höjt de generella statsbidragen för landstingen, sammantaget med miljardbelopp . Detta innebär ökade resurser för exempelvis att hantera kompetensförsörjningsfrågor. Regeringen satsar även på en utbyggnad av utbildningar inom bristyrken för att kunna möta arbetsmarknadens och vårdens behov vilket bl.a. innefattar sjuksköterskor, specialistsjuksköterskor och barnmorskor. Regeringen har också stärkt resurser för validering av utländska hälso- och sjukvårdsutbildningar för att de som kommer till med värdefull kompetens från vården i andra länder snabbare ska kunna börja arbeta och bidra i den svenska vården. Min sammantagna bedömning utifrån vad som anförts ovan är att regeringen gör kraftfulla insatser som på olika sätt förbättrar kompetensförsörjningen i vården, men att det i slutändan är ett arbetsgivaransvar att säkerställa att det finns personal i tillräcklig utsträckning för att en god vård ska kunna ges. Frågor som rör lön, arbetsmiljö och anställningsvillkor påverkar också situationen, och dessa är tydliga arbetsgivarfrågor. Arbetsgivaransvaret i landstingen måste ytterst tas av de förtroendevalda på denna politiska nivå.
frs · H412776 · 2017-02-08 00:00:00 — Dnr U2017/00402/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2016/17:776 av (M) Kvalitetspengar till lärarutbildningen har frågat mig hur stor del av regeringens 900 miljoner som är avsedda för just lärarutbildningarna och hur många fler timmar lärarledd undervisning detta tillskott enligt min bedömning kommer att ge. Regeringen arbetar sedan dag ett med att vända utvecklingen i svensk skola och en nyckel är att barn och elever får möta behöriga och kompetenta lärare. Lärarutbildningar med hög kvalitet är därför en högt prioriterad fråga för regeringen. För att stärka kvaliteten i lärarutbildningarna och utbildningar inom samhällsvetenskap, humaniora, teologi och juridik genomför regeringen en kvalitetsförstärkning . Den innebär att sammantaget ca kommer att tilldelas universitet och högskolor i form av höjda ersättningsbelopp för utbildningar inom dessa områden. För lärarutbildningarna kommer ersättningsbeloppen att öka med sammanlagt och för utbildningar inom utbildning humaniora, samhällsvetenskap, teologi och juridik med . Även de sistnämnda medlen är en viktig kvalitetsförstärkning för lärarstudenterna eftersom många av dem läser ämneskurser inom dessa utbildningsområden. Hela kvalitetsförstärkningen innebär därmed ett viktigt tillskott för att stärka lärarutbildningarnas kvalitet. I universitets och högskolors regleringsbrev framgår att de ökade ersättningsbeloppen för humaniora, samhällsvetenskap, teologi och juridik i första hand ska användas för att öka andelen lärarledd tid. Lärosätena ska nu återkomma till regeringen i sina årsredovisningar med analyser av hur de höjda ersättningsbeloppen bidragit till högre kvalitet inom berörda utbildningar. Regeringen genomför även andra insatser för att stärka kvaliteten på lärarutbildningarna, bland annat genom att inrätta forskarskolor för att öka forskningsanknytningen. Ett nytt kvalitetsäkringssystem införs också för att utvärdera och främja kvaliteten av högre utbildning. Inom ramen för det nya systemet har påbörjat en utvärdering av lärarutbildningarnas kvalitet. Dessa utvärderingar kommer att utgöra viktiga underlag för det fortsatta arbetet med att stärka lärarutbildningarnas kvalitet.
frs · H412777 · 2017-02-08 00:00:00 — Dnr Ju2017/01045/ Svar på fråga 2016/17:777 av Boriana (M) Kameraövervakning och ny teknik Boriana har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ till förändringar i kameraövervakningslagen. Jag anser liksom Boriana att det finns ett behov av att se över kameraövervakningslagen med hänsyn till teknikutvecklingen och har därför tagit initiativ till en sådan översyn. tillsatte regeringen en utredning som bl.a. har i uppdrag att analysera hur lagen förhåller sig till ny teknik och föreslå integritetsstärkande eller teknikfrämjande åtgärder. Utredningen ska också analysera hur lagen bör anpassas till den nya EU-rättsliga dataskyddsregleringen som börjar tillämpas . Uppdraget ska redovisas senast . Jag har även tagit ett särskilt initiativ när det gäller kameror uppsatta på drönare. Denna fråga kom upp då slog fast att sådana kameror kräver tillstånd enligt kameraövervakningslagen. Domen har inneburit stor osäkerhet för en snabbt växande bransch. har därför tagit fram ett lagförslag som är ute på remiss. Förslaget innebär att företagens användning av drönartekniken inte kommer att omfattas av kameraövervakningslagen. Tillstånd kommer alltså inte att krävas. I stället kommer reglerna i personuppgiftslagen ge ett fullgott skydd mot integritetskränkningar. Förslaget föreslås träda i kraft .
frs · H412778 · 2017-02-08 00:00:00 — Dnr U2017/00414/S Svar på fråga 2016/17:778 av (M) Fysisk aktivitet i skolan har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser vidta för att öka barns fysiska aktivitet i skolan. Det är viktigt att barn och ungdomar ges goda möjligheter till fysisk aktivitet och att motverka stillasittande bland barn. Jag vill i sammanhanget särskilt lyfta fram det som står i läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet 2011 (Lgr11), att skolan ska sträva efter att erbjuda alla elever daglig fysisk aktivitet inom ramen för hela skoldagen. När redovisade sitt arbete med att stödja skolors utveckling av ämnet idrott och hälsa pekade myndigheten på att detta uppdrag i läroplanen är en viktig hälsofråga och ett område som i större utsträckning behöver uppmärksammas. Rörelse ska vara en naturlig del av skoldagen. Det förutsätter fysisk aktivitet och motorisk träning utöver ämnet idrott och hälsa. Att enbart utöka undervisningstiden i idrott och hälsa är en mycket omfattande reform som riskerar att missa målet. Regeringen gav därför i uppdrag att se över behovet av mer rörelse under skoldagen och lämna förslag som syftar till mer rörelse för alla elever, såväl flickor som pojkar (U2016/04956/S). Uppdraget ska redovisas . Regeringen har också gett Gymnastik- och , , i uppdrag att genomföra en fördjupad analys av idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet samt arbete med daglig fysisk aktivitet och undervisning i ämnet idrott och hälsa (S2015/08201/FS). Analysen ska i första hand inriktas på barn och ungdomar som inte är fysiskt aktiva samt belysa metoder och arbetssätt som leder till att fler barn och ungdomar idrottar eller annars är fysiskt aktiva. En samlad rapport av uppdraget ska lämnas . Jag har tidigare konstaterat att frågan om betydelsen av att flickor och pojkar rör på sig är bredare än skolidrotten. Just idrottsrörelsen har en viktig funktion genom att inom barn- och ungdomsidrotten lägga en grund för framtida motionsvanor. Regeringen strävar efter att fler barn och ungdomar ges möjlighet att delta i idrottsföreningarnas verksamhet och ökade därför stödet till idrotten med . I budgetpropositionen , som beslutat i enlighet med, föreslog regeringen en ökning av stödet med ytterligare och med därutöver till en sammanlagd varaktig ökning om jämfört med . Regeringen gav även och i uppdrag att ta fram underlag till insatser för att främja hälsa relaterad till matvanor och fysisk aktivitet (S2016/03245/FS). Inom ramen för uppdraget ska myndigheterna analysera och lämna förslag på hur aktörer på nationell, regional och lokal nivå kan medverka i ett långsiktigt arbete för att främja hälsa relaterad till matvanor och fysisk aktivitet. Uppdraget ska redovisas . Regeringen kommer utifrån redovisningarna av dessa uppdrag att ta ställning till det fortsatta arbetet för en skola som engagerar och aktiverar eleverna till mer rörelse.
frs · H412779 · 2017-02-08 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:779 av (M) Brottsutredningar om tvångsäktenskap har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att tillse att förhör med misstänkta hålls i brottsutredningar om tvångsäktenskap. Jag kan konstatera att som straffbestämmelserna om äktenskapstvång har varit i kraft så har endast ett fåtal polisanmälningar lett till åtal och fällande domar. Det är angeläget att få klarhet i vad detta beror på och vad som kan göras för att få till stånd en effektivare lagstiftning och tillämpning. har på regeringens uppdrag granskat ärenden som anmälts till åklagare avseende äktenskapstvång, försök och föreberedelse därtill samt vilseledande till tvångsäktenskapsresa. I uppdraget ingick att analysera skälen till att inga åtal ännu hade väckts och att redogöra för vilken myndighetssamverkan som hade bedrivits under utredningsarbetet. Vidare skulle bedöma om det finns behov av att vidta åtgärder för att utveckla och höja kvaliteten på brottsutredningarna samt stärka myndighetssamverkan i övrigt. Resultatet av granskningen visar att nedläggningsbesluten i omkring hälften av ärendena har motiverats med att det saknats anledning att anta att brott som hör under allmänt åtal har begåtts. Denna motivering kan till exempel föreligga när målsäganden tagit tillbaka sin redogörelse för det misstänkta brottet. Om målsäganden ändrar sin redogörelse eller om andra nya omständigheter tillkommer är det upp till den enskilde åklagaren att bedöma huruvida ytterligare förhör ska hållas samt vilka övriga utredningsåtgärder som ska vidtas. I ovan nämnda granskning är samlade bedömning att nedläggningsbesluten framstår som korrekta med endast några få undantag. arbetar med att med utgångspunkt i resultatet av granskningen ta fram ett särskilt metodstöd för åklagare i brottsutredningar om tvångsäktenskap. Jag har förtroende för myndighetens arbete på området och jag följer utvecklingen noga. Regeringen tar arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck, däribland barn- och tvångsäktenskap, på största allvar. En rad åtgärder har genomförts i syfte att förebygga och bekämpa dessa brott samt för att utveckla samverkan mellan berörda myndigheter. Som ett ytterligare led i detta arbete avser vi att utvärdera lagstiftning avseende äktenskapstvång (inklusive försök, förberedelse och stämpling därtill) samt vilseledande till tvångsäktenskapsresa. Det är regeringens avsikt att i detta syfte tillsätta en utredning .