frs · H4121574 · 2017-06-21 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1574 av (M) agerande i EU mot auktoritära medlemsländer har frågat mig varför den inte tycks se ekonomiska sanktioner via EU:s budget som ett möjligt påtryckningsmedel när det gäller att förmå att leva upp till sina rättsstatliga förpliktelser. Respekten för rättsstatens principer är en fråga som ligger mig varmt om hjärtat och jag delar oro över rättsstatsutvecklingen i . Jag driver själv på arbetet för att det ska finnas effektiva verktyg för att garantera efterlevnaden av rättsstatens principer i alla medlemsländer, bland annat genom arbetet i den breda likasinnade-kretsen ”Friends of the Rule of ”. har vi tagit viktiga steg framåt och utvecklat EU:s instrument för att stärka respekten för rättsstaten och EU:s andra grundläggande värden. har vi sett en fortsatt oroande utveckling både i och internationellt, där regeringar stärker sitt inflytande över rättssystem och begränsat medias och det civila samhällets möjligheter att arbeta. Detta är bland annat fallet i där regeringen genomfört en rad lagändringar som inverkat negativt på oberoende och funktionssätt och som av både EU och bedömts vara tveksamma ur ett rättsstatsperspektiv. Tyvärr har polska regeringen avvisat både och rekommendationer om åtgärder som bör vidtas för en konstruktiv lösning i linje med europeisk standard. har frågan om möjligheterna att använda ekonomiska sanktioner i någon form förts fram i debatten av olika aktörer. Regeringen har också undersökt möjligheterna att koppla utbetalningen av ekonomiskt stöd från EU-budgeten till medlemsländernas respekt av EU:s grundläggande värden. Artikel 2 i (FEU) anger de grundläggande värden som EU ska bygga på, bl.a. respekt för rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna. Artikel 7 FEU innehåller en mekanism för att bevaka att EU:s grundläggande värden enligt artikel 2 FEU upprätthålls i medlemsstaterna. Den har inte använts i praktiken, men möjligheten att tillgripa artikel 7 FEU har berörts i debatten med jämna mellanrum. Artikel 7-förfarandet kan användas för att tillfälligt upphäva vissa rättigheter som medlemsstaterna har. Det skulle t.ex. kunna användas för att dra in ekonomiska bidrag (t.ex. från ). Innan beslut kan fattas om att upphäva vissa rättigheter för en medlemsstat måste dock med enhällighet (förutom den medlemsstat det gäller) fatta beslut om att en medlemsstat allvarligt och ihållande åsidosätter värden som anges i artikel 2 FEU. Europeiska rådets beslut ska även godkännas av . Det är först när ett sådant beslut har fattats som rådet i sin tur får fatta beslut om att tillfälligt upphäva vissa av de rättigheter som medlemsstaten i fråga har till följd av tillämpningen av fördragen, inbegripet att suspendera rösträtten i rådet. Rådet fattar sitt beslut om att upphäva rättigheter med kvalificerad majoritet (den högre tröskeln, dvs. det krävs av medlemsstaterna som företräder av unionens befolkning). Det finns således redan en möjlighet i fördraget att dra in EU-medel från medlemsstater som inte lever upp till rättsstatens principer. I praktiken är det dock svårt att tillämpa förfarandet eftersom enhällighet i krävs. Det pågår diskussioner om att införa möjligheter till utökad konditionalitet kopplad till EU-stöd. finns t.ex. en rättslig möjlighet att helt eller delvis dra in åtaganden från Sammanhållningsfonden om en stödmottagande medlemsstat inte lever upp till åtaganden inom Stabilitets och tillväxtpakten, som bland annat fastställer mål för budgetunderskott och offentlig skuld och inte vidtar nödvändiga åtgärder. Denna möjlighet har dock inte tillämpats av rådet. De grundläggande reglerna för upprättandet av EU:s årsbudget återfinns i artiklarna 313-316 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Årsbudgeten upprättas inom den fleråriga budgetramen och slår fast anslagsnivåerna för program, fonder och verksamheter. Hur utbetalningar fördelas mellan medlemsstaterna beslutas inte i årsbudgetförfarandet utan styrs av regelverk på respektive politikområde, i antagna program samt av genomförande- och utbetalningsbeslut som fattas av kommissionen i dess roll som genomförare av budgeten. Inbetalningarna styrs av ett separat regelverk som tillämpas på statistiska underlag och hanteras inte i årsbudgetprocessen. Regeringen stöder kommissionens viktiga arbete och dialog med och det är positivt att den polska regeringen nu är redo att fortsätta dialogen. Det är också viktigt att den polska regeringen engagerar sig i en dialog med den politiska minoriteten, civilsamhället och experter inom landet för att hitta konstruktiva och hållbara lösningar i enlighet med rättsstatens principer. Vi för också dialog genom bilaterala kontakter på olika nivåer med både och andra medlemsstater om vikten av att respektera rättsstatens principer och att EU:s övriga regelverk värnas. Om den negativa utvecklingen fortsätter kan det finnas behov av ytterligare åtgärder på EU-nivå. Det är exempelvis inte uteslutet att rådet skulle kunna utveckla någon form av egen granskning av hur alla EU:s medlemsstater lever upp till rättsstatens principer.