frs · H4121200 · 2017-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1200 av (M) Torkan i som hotar miljontals barns liv har frågat mig på vilka konkreta sätt stöder hjälpinsatserna i de delar av som drabbats av torka. Jag delar oro över de rekordstora humanitära behoven. En komplex kombination av både konflikt och torka har bidragit till att 20 miljoner människor riskerar svält i , , och , vilket är den högsta siffran sedan enligt OCHA. Den låga finansieringen av de globala FN-appellerna (enbart ) är mycket oroväckande. har tidigt gjort snabba utbetalningar till de värst drabbade länderna, vilket har ett stort mervärde och räddar liv. är den tredje största bilaterala humanitära givaren till , , och och vårt humanitära bistånd har bl.a. bidragit till livsmedel, hälsovård, rent vatten och skydd av civila. I (inklusive Somaliland) har den humanitära situationen snabbt förvärrats till följd av torkan. En lärdom från svältkatastrofen 2011 var vikten av tidig och kraftfull respons, och ökade det humanitära stödet redan i slutet på 2016. fördubblade stödet till i jämförelse med den initiala allokeringen . humanitära bistånd till 2017 uppgår till . Därtill bidrog med till långsiktigt utvecklingssamarbete som bl.a. ska bidra till ökad motståndskraft mot kriser. Situationen i nordöstra är alarmerande. Som en tidig respons i början på krisen ökade sitt stöd . uppgår humanitära bistånd till , vilket inkluderar de som utfäste vid den humanitära konferensen för och Tchadregionen i . Den humanitära situationen i Sydsudan har stegvis förvärrats till följd av den interna konflikten. Tilltagande våld och ett instabilt säkerhetsläge tvingar människor på flykt, begränsar det humanitära tillträdet och hindrar landets matproduktion. Som respons har ökat det humanitära biståndet som uppgår till . bilaterala utvecklingssamarbete med Sydsudan uppgick till 2016 och fokuserar framförallt på hälsosektorn. är en av de största humanitära givarna till Jemenkrisen och det humanitära biståndet uppgår till 2017. För att bidra till att mobilisera stöd till den humanitära responsen arrangerar tillsammans med och FN:s generalsekreterare en givarkonferens för den humanitära krisen i i . Utöver snabb och tillräcklig humanitär finansiering är en av de största utmaningarna att få humanitärt tillträde. är en stark förespråkare för att främja respekten för internationell humanitär rätt och de humanitära principerna. För att minska de humanitära behoven behöver vi ett starkare fokus på att stärka människors och samhällens motståndskraft mot kriser och konflikter samt ett närmare samspel mellan humanitärt bistånd och långsiktigt utvecklingsbistånd, som de humanitära principerna måste respekteras. som nämns ovan är ett bra exempel på hur humanitära aktörer och utvecklingsaktörer kan arbeta mot ett gemensamt mål och driver denna fråga mycket aktivt lokalt inom givarkretsen. driver även detta internationellt inom bland annat den internationella dialogen för freds- och statsbyggnad där jag är medordförande tillsammans med finansministern från . ger utöver de landspecifika stöden (som utgår från Sida) ett omfattande icke öronmärkt kärnstöd till organisationer som verkar i de nämnda kriserna. Det icke-öronmärkta kärnstödet bidrar till att de humanitära FN-organisationerna snabbt, flexibelt och effektivt kan vara på plats till de kriser där människor är i störst behov, vilket kan vara livsavgörande. Kriserna har också fått snabbt stöd från FN:s särskilda katastroffond, CERF. CERF bidrar genom snabba utbetalningar till de organisationer som har bäst möjligheter att hjälpa den drabbade befolkningen. var en av initiativtagarna till upprättandet av CERF och är en av fondens största givare. uppgår regeringens humanitära anslag till , varav drygt 3,1 miljarder fördelas genom Sida och 2,7 miljarder genom . var 2016 den sjätte största humanitära biståndsgivaren i världen. kommer att fortsätta att ta sitt ansvar och regeringen är beredd att öka det humanitära biståndet, men fler givare måste bidra och det behövs mer långsiktigt hållbara lösningar.