ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H4121662 · 2017-07-03 00:00:00 — Dnr Fi2017/02809/SFÖ Dnr Fi2017/02827/SFÖ Dnr Fi2017/02828/SFÖ Dnr Fi2017/02829/SFÖ Dnr Fi2017/02836/SFÖ Dnr Fi2017/02837/SFÖ Dnr Fi2017/02838/SFÖ Dnr Fi2017/02841/SFÖ Dnr Fi2017/02843/SFÖ Dnr Fi2017/02849/SFÖ Dnr Fi2017/02881/SFÖ Svar på fråga 2016/17:1655, 1656, 1657, 1658, 1659, 1660, 1661, 1662, 1663, 1664, 1665 av (M) Agenda 2030 har frågat statsminister vilka de främsta åtgärderna är som har vidtagits med anledning av genomförandet av hållbarhetsmålen, Agenda 2030, inom statsministerns ansvarsområde. har också frågat statsråden , , , , , , , , Bah Kuhnke samt Y vilka de främsta åtgärderna är, som vidtagits av de tillfrågade ministrarna för att genomföra den handlingsplan för hållbarhetsmålen, Agenda 2030, som har upprättats i respektive departement. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Regeringens ambition är att ska vara ledande i genomförandet av Agenda 2030. Genomförandet sker genom beslut och åtgärder i den dagliga verksamheten och genom befintliga styrprocesser. Förankring hos olika samhällsaktörer är väsentlig. beslut på olika områden har avgörande betydelse för möjligheterna att genomföra Agenda 2030. En rad åtgärder som syftar till att genomföra agendan har genomförts. Detta framgår av rapporten ”och Agenda 2030 – rapport till FN:s politiska högnivåforum 2017 om hållbar utveckling”, som regeringen beslutade om och som nämns av frågeställaren. Det har inte upprättats handlingsplaner för Agenda 2030 för respektive departement. De departementsvisa handlingsplaner som hänvisas till i frågan gäller i stället politiken för global utveckling (PGU). Regeringen har för avsikt att utforma en övergripande och nationell handlingsplan för genomförandet av Agenda 2030. Agenda 2030-delegationens förslag från bereds och kommer att utgöra underlag för den nationella handlingsplanen.
frs · H4121663 · 2017-07-03 00:00:00 — Dnr Fi2017/02809/SFÖ Dnr Fi2017/02827/SFÖ Dnr Fi2017/02828/SFÖ Dnr Fi2017/02829/SFÖ Dnr Fi2017/02836/SFÖ Dnr Fi2017/02837/SFÖ Dnr Fi2017/02838/SFÖ Dnr Fi2017/02841/SFÖ Dnr Fi2017/02843/SFÖ Dnr Fi2017/02849/SFÖ Dnr Fi2017/02881/SFÖ Svar på fråga 2016/17:1655, 1656, 1657, 1658, 1659, 1660, 1661, 1662, 1663, 1664, 1665 av (M) Agenda 2030 har frågat statsminister vilka de främsta åtgärderna är som har vidtagits med anledning av genomförandet av hållbarhetsmålen, Agenda 2030, inom statsministerns ansvarsområde. har också frågat statsråden , , , , , , , , Bah Kuhnke samt Y vilka de främsta åtgärderna är, som vidtagits av de tillfrågade ministrarna för att genomföra den handlingsplan för hållbarhetsmålen, Agenda 2030, som har upprättats i respektive departement. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Regeringens ambition är att ska vara ledande i genomförandet av Agenda 2030. Genomförandet sker genom beslut och åtgärder i den dagliga verksamheten och genom befintliga styrprocesser. Förankring hos olika samhällsaktörer är väsentlig. beslut på olika områden har avgörande betydelse för möjligheterna att genomföra Agenda 2030. En rad åtgärder som syftar till att genomföra agendan har genomförts. Detta framgår av rapporten ”och Agenda 2030 – rapport till FN:s politiska högnivåforum 2017 om hållbar utveckling”, som regeringen beslutade om och som nämns av frågeställaren. Det har inte upprättats handlingsplaner för Agenda 2030 för respektive departement. De departementsvisa handlingsplaner som hänvisas till i frågan gäller i stället politiken för global utveckling (PGU). Regeringen har för avsikt att utforma en övergripande och nationell handlingsplan för genomförandet av Agenda 2030. Agenda 2030-delegationens förslag från bereds och kommer att utgöra underlag för den nationella handlingsplanen.
frs · H4121664 · 2017-07-03 00:00:00 — Dnr Fi2017/02809/SFÖ Dnr Fi2017/02827/SFÖ Dnr Fi2017/02828/SFÖ Dnr Fi2017/02829/SFÖ Dnr Fi2017/02836/SFÖ Dnr Fi2017/02837/SFÖ Dnr Fi2017/02838/SFÖ Dnr Fi2017/02841/SFÖ Dnr Fi2017/02843/SFÖ Dnr Fi2017/02849/SFÖ Dnr Fi2017/02881/SFÖ Svar på fråga 2016/17:1655, 1656, 1657, 1658, 1659, 1660, 1661, 1662, 1663, 1664, 1665 av (M) Agenda 2030 har frågat statsminister vilka de främsta åtgärderna är som har vidtagits med anledning av genomförandet av hållbarhetsmålen, Agenda 2030, inom statsministerns ansvarsområde. har också frågat statsråden , , , , , , , , Bah Kuhnke samt Y vilka de främsta åtgärderna är, som vidtagits av de tillfrågade ministrarna för att genomföra den handlingsplan för hållbarhetsmålen, Agenda 2030, som har upprättats i respektive departement. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Regeringens ambition är att ska vara ledande i genomförandet av Agenda 2030. Genomförandet sker genom beslut och åtgärder i den dagliga verksamheten och genom befintliga styrprocesser. Förankring hos olika samhällsaktörer är väsentlig. beslut på olika områden har avgörande betydelse för möjligheterna att genomföra Agenda 2030. En rad åtgärder som syftar till att genomföra agendan har genomförts. Detta framgår av rapporten ”och Agenda 2030 – rapport till FN:s politiska högnivåforum 2017 om hållbar utveckling”, som regeringen beslutade om och som nämns av frågeställaren. Det har inte upprättats handlingsplaner för Agenda 2030 för respektive departement. De departementsvisa handlingsplaner som hänvisas till i frågan gäller i stället politiken för global utveckling (PGU). Regeringen har för avsikt att utforma en övergripande och nationell handlingsplan för genomförandet av Agenda 2030. Agenda 2030-delegationens förslag från bereds och kommer att utgöra underlag för den nationella handlingsplanen.
frs · H4121665 · 2017-07-03 00:00:00 — Dnr Fi2017/02809/SFÖ Dnr Fi2017/02827/SFÖ Dnr Fi2017/02828/SFÖ Dnr Fi2017/02829/SFÖ Dnr Fi2017/02836/SFÖ Dnr Fi2017/02837/SFÖ Dnr Fi2017/02838/SFÖ Dnr Fi2017/02841/SFÖ Dnr Fi2017/02843/SFÖ Dnr Fi2017/02849/SFÖ Dnr Fi2017/02881/SFÖ Svar på fråga 2016/17:1655, 1656, 1657, 1658, 1659, 1660, 1661, 1662, 1663, 1664, 1665 av (M) Agenda 2030 har frågat statsminister vilka de främsta åtgärderna är som har vidtagits med anledning av genomförandet av hållbarhetsmålen, Agenda 2030, inom statsministerns ansvarsområde. har också frågat statsråden , , , , , , , , Bah Kuhnke samt Y vilka de främsta åtgärderna är, som vidtagits av de tillfrågade ministrarna för att genomföra den handlingsplan för hållbarhetsmålen, Agenda 2030, som har upprättats i respektive departement. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Regeringens ambition är att ska vara ledande i genomförandet av Agenda 2030. Genomförandet sker genom beslut och åtgärder i den dagliga verksamheten och genom befintliga styrprocesser. Förankring hos olika samhällsaktörer är väsentlig. beslut på olika områden har avgörande betydelse för möjligheterna att genomföra Agenda 2030. En rad åtgärder som syftar till att genomföra agendan har genomförts. Detta framgår av rapporten ”och Agenda 2030 – rapport till FN:s politiska högnivåforum 2017 om hållbar utveckling”, som regeringen beslutade om och som nämns av frågeställaren. Det har inte upprättats handlingsplaner för Agenda 2030 för respektive departement. De departementsvisa handlingsplaner som hänvisas till i frågan gäller i stället politiken för global utveckling (PGU). Regeringen har för avsikt att utforma en övergripande och nationell handlingsplan för genomförandet av Agenda 2030. Agenda 2030-delegationens förslag från bereds och kommer att utgöra underlag för den nationella handlingsplanen.
frs · H4121666 · 2017-07-18 00:00:00 — Dnr N2017/04371/MRT Dnr N2017/04540/MRT Svar på fråga 2016/17:1666 av (L) Utveckling av preclearance på och fråga 2016/17:1700 av (M) Ombyggnaden av har frågat mig hur en flygskatt kommer att påverka framtida roll och utveckling av preclearance till , och har frågat mig om jag och regeringen kommer att ta hänsyn till att införandet av en eventuell så kallad flygskatt kan innebära svårigheter när det gäller att genomföra den ombyggnad av som krävs för att en amerikansk passkontroll ska kunna ske redan i . Eftersom de båda frågorna berör samma frågeställning, besvarar jag dem i ett sammanhang. Regeringens flygstrategi lyfter fram betydelse för jobb och tillväxt i hela landet. Som ett led i utvecklingen av har regeringen tillsatt ett Arlandaråd, som ett arbete pågår inom med att genomföra s.k. preclearance vid avresor till . Förutom målet att stärka som nav och storflygplats, betonar regeringens flygstrategi att flygets miljö- och klimatpåverkan ska minska. Låt mig få understryka att regeringen anser att även flyget, liksom övriga trafikslag, måste bidra när det gäller att uppfylla klimatmålen. Genom en flygskatt kan flyget i större utsträckning bära sina egna klimatkostnader och därför kommer regeringen att föreslå att det införs en skatt på flygresor. Enligt förslagen i betänkandet En svensk flygskatt (SOU 2016:83), som ligger till grund för regeringens förslag i skattefrågan, kommer skatten att dämpa ökningen av det totala antalet avresande passagerare från flygplatser i men ökningen förväntas ändå fortsätta. Vidare anges i lagrådsremissen att ett införande av en skatt på flygresor kan komma att få konsekvenser i fråga om investeringen i en amerikansk inresekontroll på . Sammantaget är det min bedömning att de flygskattenivåer som regeringen kommer att föreslå sannolikt inte kommer att få en avgörande betydelse för utvecklingen av eller planerna på en ombyggnad för att möjliggöra en amerikansk inresekontroll på . Regeringen kommer att följa utvecklingen och får vid behov återkomma med förslag på åtgärder.
frs · H4121667 · 2017-07-20 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1667 av (M) Polisens bemanning har frågat mig hur polisens bemanning ser ut under en vanlig vecka och vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka tryggheten och och förbättra polisens bemanning . bemanning varierar beroende på de enskilda förhållanden som gäller vid varje given tidpunkt. Bedömning och beslut om detta sker löpande av myndigheten och baseras på lokal problembild och lokala behov. Ombildningen av polisen till en myndighet har gjort det lättare att genomföra prioriteringar genom förflyttningar av resurser om ett sådant behov uppstår. Denna möjlighet gäller så väl nationellt mellan regioner som inom en polisregion mellan olika verksamheter om behov finns. Det är emellertid som avgör hur myndighetens resurser ska fördelas och vilka åtgärder som behöver vidtas för att fullgöra de arbetsuppgifter som myndigheten har. Jag kommer även i fortsättningen att noga följa hur använder sina resursförstärkningar och hur myndigheten arbetar med ett effektivt resursutnyttjande för att de ska klara av sina uppgifter.
frs · H4121670 · 2017-07-03 00:00:00 — Dnr S2017/03748/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2016/17:1670 av (M) Äldres rätt till utomhusvistelse har frågat mig vad jag avser göra för att garantera att alla äldre inom omsorgen får möjlighet till utomhusvistelse. Enligt socialtjänstlagen är det kommunerna som ansvarar för äldreomsorgen. De ska verka för att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt under trygga förhållanden och ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. omsorg om äldre ska inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande. För att stödja kommunerna med deras viktiga arbete har regeringen gjort en satsning för ökad bemanning med stimulansmedel till kommunerna om 2 miljarder . bekräftar att stimulansmedlen har haft betydelse för bl.a. utevistelse för äldre. Regeringen har även gjort ett permanent generellt resurstillskott på till kommunsektorn för att kommuner och landsting ska kunna utveckla välfärden, utifrån lokala behov och förutsättningar. Kommunerna har också även möjlighet att använda sig av extratjänster via Arbetsförmedlingen. Extratjänster ger arbetsgivare goda ekonomiska förutsättningar att anställa personer som kan utgöra en extra resurs på arbetsplatsen, t.ex. för att möjliggöra en promenad i solen om inte ordinarie personal räcker till. Det är även ett sätt att kunna ta till vara på den arbetskraft som finns hos nyanlända eller personer som varit utan arbete .
frs · H4121671 · 2017-07-13 00:00:00 — Dnr N2017/04392/PBB Svar på fråga 2016/17:1671 av Nooshi Dadgostar (V) om Brandskydd och cellplaster Nooshi Dadgostar har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att utreda hur vanligt det är med cellplast i svenska byggnader samt se över kontrollen av brandskyddet i syfte att undvika olyckor som den i . Bakgrunden till frågan är förstås den tragiska branden i bostadshuset i . Branden hade ett hastigt förlopp och i nyhetsrapporteringen har byggnadens konstruktion och material lyfts fram som en möjlig bidragande orsak till detta. Enligt rapporterna har cellplast ingått som isoleringsmaterial i byggnaden. Cellplast används som byggmaterial även i . Som Nooshi Dadgostar konstaterar finns det ingenting i byggreglerna som hindrar detta så länge det används på ett sådant sätt att byggnaden ändå får en tillfredsställande brandsäkerhet. Det kan åstadkommas exempelvis genom att cellplasten omsluts av ett annat material som kan stå emot brand på ett tillfredsställande sätt. Det stämmer att ansvaret för att byggreglerna uppfylls ligger hos byggherren. Efter ansökan om bygglov ska byggherren visa hur de krav som ställs på byggnadens tekniska egenskaper uppfylls. Det kan göras genom prövningar, ritningar, beräkningar eller annan dokumentation. Byggherren ska också upprätta en kontrollplan där det framgår vilka kontroller som ska göras under byggskedet och vilka rapporter som ska lämnas till . I det tekniska samrådet går och byggherren igenom kontrollplanen och relevanta handlingar. Om kommer till slutsatsen att den föreslagna omfattningen av kontroll är otillräcklig har den befogenhet att begära såväl ytterligare kontroller som bedömning av tredje part. Byggandet får inte påbörjas förrän kontrollplanen är fastställd och har lämnat startbesked. Cellplast är ett samlingsbegrepp för många olika typer av material, som finns i många olika utföranden och som används på många olika sätt. Därför är den relevanta frågan inte hur vanligt det är med cellplast i svenska byggnader utan om det har använts på ett sådant sätt att brandskyddet inte är tillfredsställande. I sådana fall har man inte har följt byggreglerna och kontrollen har brustit. Det nuvarande systemet för kontroll av nya byggnaders egenskaper infördes med den nya (2010:900). I direktiven (dir. 2017:22) till den nu pågående översynen av byggreglerna ingår att utvärdera hur bestämmelserna om kontroll tillämpas, att analysera om bestämmelserna är ändamålsenligt utformade och att lämna förslag till förändringar om så krävs. I det kortare perspektivet följer utredningen som den brittiska regeringen har tillsatt. Om någonting i den utredningens slutsatser pekar på behov av omedelbara förändringar i det svenska byggregelverket kommer myndigheten att ta sig an den frågan. Regeringen följer utvecklingen och håller en dialog med både och kommittén som arbetar med översynen av byggreglerna.
frs · H4121672 · 2017-07-05 00:00:00 — Dnr N2017/04391/DL Svar på fråga 2016/17:1672 av (V) Våra inhemska humlor och bin har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att reglera importerade humlesamhällen för att värna den biologiska mångfalden och stärka hållbarheten hos vårt jordbruk. Jag instämmer i att det är viktigt att slå vakt om den biologiska mångfalden och att värna de vilda pollinerarna. Bland annat är det viktigt att vi har smittskyddsregler för att förhindra sjukdomsspridning vid handel. En översyn av bisjukdomslagstiftningen kommer att ske i och med genomförandet av EU:s nya djurhälsolag (förordning 2016/429). Jag kommer att verka för att vi får ett ändamålsenligt regelverk för att förhindra smittspridning vid handel med humlor och bin.
frs · H4121674 · 2017-07-13 00:00:00 — Dnr U2017/02883/S Svar på fråga 2016/17:1674 av (SD) Nyanlända elevers möjlighet att klara svensk skola har frågat mig om det är rimligt att någon elev i den svenska skolan ska få skriftliga omdömen i stället för betyg som följd av en eventuell ”stigmatisering”, och är det i sådana fall försvarbart med olika behandling av elever beroende på varifrån de kommer? Regeringen genomför flera olika insatser för att en så stor andel som möjligt av eleverna ska nå behörighet till gymnasieskolans nationella program. Det inkluderar tidiga insatser, ökad attraktivitet för läraryrket och investeringar för en jämlik skola. Enligt Statens skolverkes statistik ökar behörigheten för grundskoleelever som är födda i , för de som invandrat till före ordinarie skolstart, för elever som invandrat och börjat i årskurs 1–5 samt för elever som invandrat och börjat i årskurs 6–9. Det finns dock mycket kvar att göra, inte minst för de elever som kommer till under senare årskurser. Därför tillsatte regeringen utredningen om elever som kommer till under senare årskurser. överlämnades utredningens betänkande (SOU 2017:54). Utredningen konstaterar att elever som anländer under den senare delen av grundskoletiden inte hinner få samma undervisningstid i alla ämnen som elever som påbörjar den obligatoriska skolan . Det gör att dessa elever inte har samma förutsättningar att nå kunskapskraven. Utgångspunkten är alltså elevernas undervisningstid, inte ursprung. Mot den bakgrunden ges en mängd förslag, däribland att nyanlända elever som börjar sin skolgång efter ordinarie skolstart ska få ett skriftligt omdöme i stället för terminsbetyget F. Utredningens motiv för det specifika förslaget är inte att åtgärda en eventuell stigmatiserande effekt. I stället handlar det om att synliggöra elevernas utveckling och kunskapsnivå. Flertalet huvudmän framför att eleverna visar stort engagemang och lägger ner mycket tid för att hinna ikapp jämnåriga elever men att deras insats ändå kan resultera i underkända betyg. För att ändå kunna ge en indikation på hur mycket eleverna har lärt sig och utvecklats bedömer utredningen att det finns skäl att för de berörda eleverna ge annan skriftlig information om kunskapsutvecklingen. Jag delar utredningens bedömning att det finns ett värde i att elevers kunskapsnivå synliggörs inför deras fortsatta skolgång. När det gäller det specifika förslaget så kommer regeringen att ta ställning till detta och övriga förslag i betänkandet efter att remissynpunkter har inhämtats.
frs · H4121675 · 2017-07-14 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1675 av (SD) Regeringens syn på Muslimska har frågat kultur- och demokratiministern hur ministern och regeringen ser på Muslimska . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen förhåller sig i regel inte till enskilda organisationer och rörelser såsom Muslimska . Muslimska är inte listat som en terroristorganisation av FN eller EU, och därmed inte heller av .
frs · H4121676 · 2017-07-11 00:00:00 — Dnr A2017/01381/A Svar på fråga 2016/17:1676 av (M) Ideella sektorns betydelse inom arbetsmarknadspolitiken har frågat mig vilken roll jag anser att den ideella sektorn ska spela för att motverka sysslolöshet bland dem som står längst från arbetsmarknaden. Sedan regeringsskiftet har antalet sysselsatta ökat med 200 000, arbetslösheten minskat och antalet inskrivna i jobb- och utvecklingsgarantin blivit färre. Den officiella arbetslöshetsstatistiken från SCB visar att arbetslösheten fortsätter att minska. uppgick arbetslösheten till , jämfört vid regeringsskiftet. Det mål som den tidigare regeringen satte upp 2014 om 5 miljoner sysselsatta till 2020, har vi redan nått. Alla som kan jobba ska jobba. En aktiv arbetsmarknadspolitik innebär att arbetssökande ska ges tillgång till insatser som stärker deras möjlighet till jobb. Sedan tillträdet har regeringen lagt om arbetsmarknadspolitiken för att öka de rustande inslagen och stärka matchningen på arbetsmarknaden. Reformeringen av jobb- och utvecklingsgarantin samt avskaffandet av fas 3 syftar till att alla deltagare utifrån individuella behov ska erbjudas aktiva insatser för att komma närmare arbetsmarknaden. Möjligheterna till studier har förstärkts och stärks ytterligare genom det studiestartsstöd som införs. Genom extratjänster och moderna beredskapsjobb har möjligheten till egen försörjning genom arbete stärkts för individer som står långt ifrån arbetsmarknaden och vi ser att dessa utvecklas i god takt. utvidgas dessutom extratjänsterna så att långtidsarbetslösa eller nyanlända ska kunna anställas i viss kulturell, idrottslig och social verksamhet. Regeringen ser också över de subventionerade anställningarna för att göra dem enklare och mer träffsäkra. Det arbete som bedrivs av civilsamhällets organisationer är värdefullt, särskilt för individer som varit arbetslösa . Regeringen har utvidgat möjligheterna till arbetsträning hos dessa aktörer. Arbetsträning till skillnad från sysselsättningsplatser inom det tidigare fas 3 ställer krav på att anordnaren anpassar insatsen utifrån de behov som deltagaren har för att komma närmre arbetsmarknaden. presenterade regeringen även ytterligare åtgärder för förbättrade resultat hos Arbetsförmedlingen genom bland annat uppdrag till myndigheten att redovisa hur myndigheten säkerställer service och närvaro på rätt plats i landet med fokus på utsatta stadsdelar och kommuner med långtidsarbetslöshet. Dessutom vill vi förbättra möjligheterna för kommunerna att medverka i arbetsmarknadspolitiken. Sammantaget innebär regeringens politik att individer som står långt ifrån arbetsmarknaden kan erbjudas aktiva arbetsmarknadspolitiska insatser som utgår från individens egna behov och som stärker deras förutsättningar för att få ett jobb eller påbörja studier. Den som stått länge utan arbete ska ges tillgång till insatser för att rustas till arbete, det är inte acceptabelt att lämna människor i passivitet.
frs · H4121677 · 2017-07-13 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1677 av (M) Statsministerns besök i har frågat statsministern vad syftet och målet med resan till är, och om statsministern avser att i sina möten lyfta frågan angående bristen i rättsväsendet och respekten för mänskliga fri- och rättigheter i landet. Frågan har överlämnats till mig. Syftet med resan är att öppna dörrar till den kinesiska marknaden för svenska företag, öka möjligheterna för kinesiska investeringar i samt att föra politiska samtal. Inriktning på resan har varit hållbarhet och grön innovation. Inom detta område finns i en stor efterfrågan på svenska lösningar. Den kinesiska marknaden blir allt viktigare för svenska företag. exporterade för till , vilket gör landet till tionde största exportmarknad. Rättsväsendet i är inte oberoende utan underställt kontroll. Partiets inblandning är särskilt påtaglig i politiskt känsliga fall. I praktiken används rättsstatens principer selektivt. författning garanterar mänskliga fri- och rättigheter såsom allmän åsikts-, yttrande-, tryck-, förenings-, mötes-, demonstrations- och religionsfrihet, men i praktiken är samtliga friheter inskränkta i varierande grad. Under sitt besök i talade statsministern om mänskliga rättigheter med såväl president som med premiärminister . Statsministern träffade även i som stöder och inför besöket träffade statsministern representanter från civilsamhällesorganisationer med verksamhet i .