frs · H4121115 · 2017-04-05 00:00:00 — Dnr U2017/01442/S Svar på fråga 2016/17:1115 av (M) Rättvisa betyg har frågat mig varför jag ännu inte har presenterat ytterligare förslag för att betygen ska blir mer rättvisa och när det kan förväntas att så ska ske. har det genomförts stora förändringar på skolområdet. Det gäller inte minst betygssystemet som under har varit föremål för återkommande förändringar. Syftet med införandet av de nuvarande kursplanerna och kunskapskraven var att de skulle bli tydligare men trots det upplever lärare och elever att de är begreppsmässigt och strukturellt komplexa. Detta förhållande, i förening med den nya betygsskalan, gör bedömningsprocessen komplicerad för läraren. har utvärderat betygsskalan och kunskapskraven och har konstaterat att det skulle behöva ske förändringar för att skapa en mer rättvis och likvärdig betygssättning. I likhet med anser regeringen att det är av största vikt att alla elevers rätt att få en rättvis och likvärdig kunskapsbedömning säkerställs. Bedömningen ska ske utifrån syftet att ge eleven den bästa möjligheten att utvecklas efter sin förmåga. Den nuvarande betygsskalan tillämpas sedan höstterminen 2011. Ett av syftena med betygsskalan är, som tidigare nämnts, att genom fler betygssteg på ett bättre sätt synliggöra elevernas kunskapsutveckling och därmed öka tydligheten i informationen till elever och vårdnadshavare. Ett annat syfte är att ge lärarna möjlighet till ökad precisering i bedömningen av elevernas kunskaper och graden av måluppfyllelse. fick i uppdrag av regeringen att utvärdera den nya betygsskalan och kunskapskravens utformning. Uppdraget redovisades och i rapporten lämnade några förslag till förbättringar (U2016/02217/S). har utarbetat ett stödmaterial för att främja en likvärdig tillämpning av bestämmelserna kring betygsskalan. Som ett resultat av ett av förslagen i utvärderingen om den nya betygsskalan och kunskapskravens utformning har materialet förtydligats . Förändringarna innebär att det nu tydligare anges vad som krävs för betygen B och D, dvs. de betyg som inte är kopplade till specifika kunskapskrav. har även erbjudit mer omfattande stöd och information för att främja en mer likvärdig och rättssäker betygssättning, och klargjort vad det innebär att bedöma utifrån tolkningsbara kunskapskrav. Andra förbättringar som föreslås i utvärdering är bl.a. att det ska införas fler steg för underkänt och att konsekvenserna av mycket ojämna kunskapsprofiler bör motverkas, dvs. att elever inte ska betygsättas efter sin sämsta prestation. För att dessa förslag ska vara möjliga att genomföra bedömer att det krävs ytterligare utredning och en grundlig genomlysning av såväl betygsskalan som kunskapskraven. Regeringen gav i uppdrag att ta fram och genomföra kompetensutvecklingsinsatser i form av nationella skolutvecklingsprogram som riktar sig till huvudmän och skolor. Programmen ska utformas så att de skapar förutsättningar och stöd för ett väl fungerande systematiskt kvalitetsarbete på huvudmanna- och skolenhetsnivå. Ett område är betyg och bedömning. Ett identifierat nationellt prioriterat behov är att kunskapen om betygskalan och kunskapskraven kan förbättras. Det gäller även kunskapen om hur bedömning och olika verktyg kan användas för att utveckla undervisningen och fördjupa elevers lärande, hur återkoppling kan påverka elevers kunskapsutveckling och hur lärare kan dokumentera elevernas kunskapsutveckling. Kunskapen om sambedömning, dvs. att lärare samarbetar vid kunskapsbedömning av elever, kan också förbättras. Syftet med programmet är att skapa förutsättningar för en likvärdig och rättssäker bedömning och betygssättning. De nationella skolutvecklingsprogrammen infördes fullt ut och ska utvärderas avseende 2016 och 2017 . Regeringen har således vidtagit åtgärder i syfte att skapa goda förutsättningar för en rättvis betygssättning. De förslag till ytterligare åtgärder som lämnas i utvärdering bereds inom . Regeringen kommer även fortsatt följa frågan om betygssättningen.