ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H511108 · 2017-10-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:108 Påverkansförsök genom artificiellt ljud av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) En artikel som publicerades i The Telegraf hade rubriken convincing fake video tool puts words in ’s mouth. Den handlar om hur forskare från har lyckats skapa ett program som gör att de kan ta vilken ljudfil som helst och ersätta ljudet hos en annan video och synkronisera läpprörelserna så att det ser ut som att ljudet ursprungligen kommer från den manipulerade videon. Det har länge funnits filmer på kända personer som har blivit digitalt redigerade så att de gör någonting komiskt. Några av de mest kända är kanske när förra president sparkar in en dörr eller när nuvarande president blir tacklad vid en buss. Hur underhållande det än må vara att förvränga ljud och bild, särskilt på politiker, och få dem att säga och göra roliga saker så finns ändå ett stort orosmoln vid horisonten. Med tanke på den pågående utredningen angående påverkan på det amerikanska valet och alla de varningar som har utfärdats av både svenska och utländska underrättelsetjänster angående kommande försök till påverkan av våra val finns det anledning till oro vid den här teknikutvecklingen. Om vi sedan adderar skepsisen hos vissa grupper mot traditionella medier och uppsvinget av ”fake news” och ”alternativa fakta” inser vi snabbt att detta kan bli ett väldigt stort problem. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder har ministern vidtagit för att stärka resiliensen angående påverkansförsök där den här typen av teknik kan förekomma?
fr · H511109 · 2017-10-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:109 Möjligheterna att nå Miljömålsberedningens mål av (M) till Statsrådet (MP) Det är glädjande att det i riksdag finns en bred majoritet bakom våra långsiktiga miljömål. Det betyder att vi kan lägga den överbudspolitik som länge dominerade den svenska klimatdebatten bakom oss. betyder detta inte att vi nu kan slappna av, för det är ambitiösa mål som vi kommit överens om. Exempelvis ska utsläppen för inrikes transporter vara lägre jämfört med nivå. Dock finns det ett antal hinder att ta sig över. Just nu pågår arbetet med uppdateringen av EU:s förnybarhetsdirektiv, och för svensk del kan detta komma att innebära stora problem. Vill det sig riktigt illa kan vår tillgång på biobränslen komma att kraftigt begränsas. Det förslag som ligger på bordet kan, om det blir verklighet, komma att smalna av råvarubasen för förnybara bränslen på ett betydande sätt och därmed göra det mycket svårt, för att inte säga omöjligt, att nå våra egna ambitiösa mål. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad gör statsrådet och regeringen för att säkerställa att för förnybara bränslen inte kommer att försvåra det svenska arbetet med att sänka våra utsläpp?
fr · H511110 · 2017-10-11 00:00:00 — Fråga 2017/18:110 Situationen i av (S) till Utrikesminister (S) Minst 1 662 civila dödades i . av dåden skedde i , som är att betrakta som en av de fredligaste delarna av landet. Enligt FN omkom minst 150 personer i en kraftig lastbilsbomb , den enskilt dödligaste attacken på afghansk mark sedan den USA-ledda invasionen 2001. Terrordåd mot civilbefolkningen ökar. Attentaten mot olika minoriteter ökar. Diskrimineringen och polariseringen ökar. Det finns minst sagt mycket som oroar när det gäller utvecklingen i . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad kan bidra med för att minoriteter, däribland den utsatta gruppen hazarer, ska få stärkt skydd i ?
fr · H511111 · 2017-10-17 00:00:00 — Fråga 2017/18:111 Exitstrategin för den svenska styrkan i av (M) till Utrikesminister (S) bidrar med en styrka om upp till 70 personer i den internationella koalitionen mot Islamiska staten (IS/Daish). Syftet med det svenska styrkebidraget är att utbilda det irakiska försvaret och därigenom stärka förmågan att stå emot IS. Den svenska styrkan är förlagd i och utbildar i närområdet kurdiska peshmergastyrkor. har dock motsättningarna mellan kurderna och centralregeringen i hårdnat. Efter den kurdiska folkomröstningen om självständighet har centralregeringen vidtagit flera administrativa åtgärder gentemot den kurdiska landsdelen och har efter strider mellan centralregeringens styrkor och peshmergasoldater även intagit staden . Denna ökade motsättning mellan kurderna och centralregeringen ställer såväl som hela koalitionen mot IS inför ett svårt dilemma då båda styrkorna strider sinsemellan som de bekämpar IS. Det innebär att som en del av koalitionen måste ta ställning till hur det svenska bidraget påverkar den interna konflikten mellan kurderna och centralregeringen. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilken exitstrategi har för att snabbt föra hem det svenska styrkebidraget i vid ett ytterligare försämrat säkerhetsläge i landet?
fr · H511112 · 2017-10-17 00:00:00 — Fråga 2017/18:112 Samarbete mellan polis och militär av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) , , , , Tjärna Ängar – listan över antalet utanförskapsområden i kan göras lång. Dessa områden utmärks av hög arbetslöshet, av högt bidragsberoende och framför allt av hög brottslighet. har kriminaliteten vunnit mark och rättsväsendet trätt tillbaka. De som får betala priset för denna utveckling är givetvis främst invånarna som bor i dessa områden. Uppgiften att stoppa denna utveckling ligger primärt på polisen. Men befinner sig just nu i en krävande omorganisation som utsätter myndigheten för stora påfrestningar. Missnöjet bland de anställda är stort, och historiskt många har valt att sluta till följd av deras ansträngda arbetssituation. Myndigheten går på knäna som kriminaliteten breder ut sig. Situationen är ohållbar. För att avlasta polisen och stoppa kriminalitetens utbredning skulle militären, under polisens ledning, kunna utföra vissa polisiära uppgifter. Exempel på sådana uppgifter skulle kunna vara bevakning och upprätthållande av allmän ordning. Såväl militärpolisen som FN-utbildad militär är tränade för liknande uppgifter, fast under andra omständigheter och arbetsförhållanden. Med kompletterande polisiär utbildning skulle de således vara lämpade för liknande uppgifter i . Det är dock viktigt att återigen understryka att det alltid är polisen som ska leda verksamheten. Vårt grannland har valt att låta polis och militär samarbeta. har de första av flera danska militärer genomgått en kortare polisiär utbildning med inriktning på i första hand gränskontroll och bevakningsuppdrag – allt för att avlasta polisen som är hårt belastad av gängkriminaliteten i landet. Ett samarbete mellan polis och militär är dock självfallet inte på något sätt ett alternativ till det självklara faktum att vi behöver fler poliser i och att de behöver få bättre betalt och bättre arbetsvillkor. Men i vissa exceptionella situationer behöver de även hjälp och stöd från andra delar av samhället. Detta stöd behövs . Alla samhällets resurser behöver mobiliseras för att bekämpa den växande kriminaliteten. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern och regeringen att vidta åtgärder för att militär under polisens ledning ska kunna utföra vissa polisiära uppgifter i syfte att lindra polisens väldigt ansträngda arbetssituation i vissa delar och områden av landet?
fr · H511113 · 2017-10-17 00:00:00 — Fråga 2017/18:113 ambassadör på av (M) till Utrikesminister (S) är i egenskap av ambassadör främsta företrädare på . I en intervju i sa att vi ”håller på att avveckla demokratin” och att han inte kommer åka tillbaka till över huvud taget . Som ambassadör har ett särskilt ansvar för att ge en korrekt bild av och hålla en god kontakt med den samt, när det behövs, att infinna sig i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Anser ministern att ambassadör är en lämplig företrädare för och att det är ett problem att inte vill komma till för att delta på de arrangemang, exempelvis på UD, som förväntas av en ambassadör?
fr · H511114 · 2017-10-17 00:00:00 — Fråga 2017/18:114 Trafiksituationen på av (S) till Statsrådet (S) Trafiksituationen på genom västra är sårbar. Den tunga trafiken är betydande. Köbildningar på grund av olyckor eller andra trafikhinder uppstår allt som oftast. är som en pulsåder i en region som växer befolkningsmässigt år . Transittrafik till och från kontinenten och likaväl som ökad regional trafik i Malmö-, Lund-, Landskrona-, Helsingborgs- och Ängelholmsregionerna är betydande orsaker. Befolkningen ökar snabbare än genomsnittet för . Infrastrukturen behöver anpassas för att möta ett ständigt växande behov. Enligt statistik passerar 50 000 fordon den mätstation som finns uppsatt i höjd med . Mer än vart femte fordon är lastbilar, och det är en andel som ökar. Utvecklingen går åt fel håll. kommer 1 miljon lastbilstrailrar till och från kontinenten. Bara 30 000 av dessa fraktas norrut via järnväg. Övriga 970 000 går på väg. har planer på att försöka minska den köbildning som uppstår genom att bygga om vissa kritiska punkter. Vid backar finns på ett kort avsnitt över krönet trefilig motorväg. På fler avsnitt av vägen behövs trefilig motorväg. Det är viktigt att detta arbete kan komma igång skyndsamt. En del åtgärder har redan vidtagits och fler är på gång för att skapa bättre förutsättningar vid på- och avfarter och även för tillfartsvägar för att undvika köbildningar som uppstår och att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att bygga ut E6 genom . Att stötta godstrafiken på järnväg på liknande sätt som görs i andra europeiska länder för att styra godstrafik från väg till järnväg skulle kunna bidra till att öka tillgängligheten på redan hårt belastade vägsträckor som E6 mellan och . De ökade behov som finns bör också ses i ett sammanhang där en fortsatt utbyggnad av den spårbundna kollektivtrafiken beaktas. och i utgör tillsammans en dynamisk region, . Att ha en väl fungerande trafiksituation i denna region är av stor nytta i ett nationellt svenskt men också skandinaviskt perspektiv för jobb, tillväxt och en hållbar utveckling. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på förslaget att styra godstrafik från väg till järnväg på liknande sätt som redan görs i till exempel och ?
fr · H511115 · 2017-10-17 00:00:00 — Fråga 2017/18:115 Specialpedagogiskt stöd till folkhögskolor av (S) till Utbildningsminister (MP) Folkhögskolorna är en unik, fristående del av det svenska utbildningssystemet men en oerhört viktig del. Folkhögskolorna bidrar till att utjämna utbildningsklyftor i samhället och till att höja bildnings- och utbildningsnivån. Genom studier vid våra folkhögskolor kan studerande få möjlighet att läsa in behörighet till vidare studier, studera olika profilkurser eller gå till yrkesutbildningar. Särskilt viktigt är det för studerande som av olika skäl saknar grundutbildning, har med sig olika typer av funktionsnedsättningar, haft dåliga erfarenheter av tidigare skolgång eller inte fullföljt tidigare studier, en grupp som ökar på våra folkhögskolor. Folkhögskolorna erbjuder med pedagogik och arbetssätt en annan chans för många av dessa att växa som individer, få självförtroende i studier och en möjlighet att läsa vidare. Folkhögskolorna kan söka särskilt utbildningsstöd och förstärkningsbidrag från Specialpedagogiska skolmyndigheten för att möta just deltagare med olika typer av funktionsnedsättningar, men bidragets täckningsgrad minskar då målgruppen för insatserna ökar och fler folkhögskolor söker bidragen. Specialpedagogiska skolmyndigheten är den statliga myndighet som har uppdraget att arbeta för att barn, unga och vuxna oavsett funktionsförmåga ska få förutsättningar att nå målen för sin utbildning. Det görs bland annat genom specialpedagogiskt stöd till huvudmän och skolor. En kompetens av hög kvalitet som dock inte alltid utnyttjas till fullo. Dock ingår inte folkhögskolor i den målgruppen, vilket är olyckligt eftersom behoven av just sådant stöd och sådan rådgivning ökar. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Är ministern beredd att föreslå en förändring av Specialpedagogiska skolmyndighetens uppdrag så att även folkhögskolor kan få ta del av myndighetens specialpedagogiska stöd till skolor?
fr · H511116 · 2017-10-17 00:00:00 — Fråga 2017/18:116 Uttalanden från ambassadör på av (C) till Utrikesminister (S) har det med all önskvärd tydlighet framgått att har en ambassadör i vårt nordiska grannland som mer verkar fly än företräda och svenska intressen. Att ambassadören säger att han inte tänker åka hem till på länge och att planen är att inte alls åka tillbaka under de tre fyra åren på får väl ändå ses som ett tecken på detta. Till detta kommer uttalanden om risk för diktatur i . Detta kan knappast uppfattas som uttalanden från en ambassadör för utan snarare som personliga uttalanden. Men för utrikesminister och regering kan det inte vara förenligt med intressen att utnämna en ambassadör som så uppenbart markerar avstånd gentemot det land han ska företräda. Om ambassadören inte avser att återvända till får väl regeringen i så fall säkra att han gör detta. Det kan enklast ske genom att återkalla utnämningen av ambassadör på . Som privatperson är det självklart ett fritt val att inte ta kontakt med vare sig regeringen eller vårt land. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Är ministern beredd att återkalla uppdraget för ambassadör med hänvisning till det uppenbara ointresse som han uttryckt för kontakt med eller att vidta andra åtgärder med anledning av de uttalanden som gjorts av den som regeringen utsett att företräda ?
fr · H511117 · 2017-10-17 00:00:00 — Fråga 2017/18:117 It-säkerheten på av (KD) till Justitie- och inrikesminister (S) rapporterar nu att slängs ut från sitt och gemensamma nätverk. Det är ännu en i raden av alla häpnadsväckande uppgifter om myndigheters bristande it-säkerhet. håller inte ens de brottsbekämpande myndigheterna tillräckligt hög standard. Bristerna som uppdagats är betydande och riskerar att få allvarliga konsekvenser, inte minst med tanke på att känslig utredningsinformation finns hos . Att en generaldirektör slänger ut en annan från deras administrativa samarbete väcker också frågor om myndigheters uppenbarligt allvarligt avvikande standarder gällande it-säkerhet eftersom inte anser sig ha gjort något fel. I praktiken skulle det kunna finnas en risk för att utredningsmaterial blir värdelöst om t.ex. en försvarsadvokat kan hävda att inte säkrat sina data och därmed utsatt dem för risk för bevismanipulation eller annan påverkan. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Hur kan det komma sig att och Åklagarmyndighetenhar så olika bild av säkerhetskraven och finns det risk för attEkobrottsmyndigheten har utsatts för dataintrång?
fr · H511118 · 2017-10-17 00:00:00 — Fråga 2017/18:118 Digitala samhällets tillgänglighet för årsrika personer av (L) till Statsrådet (MP) I generationen är det som regelbundet använder internet. Inom äldreomsorgen vittnas det om vilka problem det skapar för dem som står utan dator eller förmåga att använda internet. Har de inte anhöriga som kan hjälpa dem, vilket förvånansvärt många inte har, kan de bli utan hjälp eller hänvisas till att skaffa god man trots att de i övrigt inte har något behov av en sådan. Banker skickar inte ut kontoutdrag på begäran. Kontoutdrag behövs till exempel för att söka ekonomiskt bistånd. Bankerna hänvisar till något av de digitala alternativen eller så måste personen i fråga ta sig till ett bankkontor. Det är inte så lätt när bankkontoren lägger ned. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad gör statsrådet och regeringen för att underlätta för årsrika personer som inte har tillgång till internet att kunna genomföra sina bankärenden och andra ärenden som kräver internetåtkomst?
fr · H511119 · 2017-10-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:119 Ökade kunskaper kring psykisk ohälsa i skolan av (S) till Utbildningsminister (MP) Enligt har den psykiska ohälsan i ökat . Det är bara en rapport i mängden som visar att den psykiska ohälsan år ökar, tyvärr framför allt bland unga, kvinnor och äldre. Även tar upp den ökade psykiska ohälsan bland barn och unga och rapporterar att av alla de samtal och kontakter som har med barn och unga handlar om psykisk ohälsa. Till skillnad från fysisk sjukdom är det psykiska lidandet mycket svårare att upptäcka, vilket kan vara en av anledningarna till att psykisk ohälsa av vissa inte upplevs som lika allvarlig som fysisk. Detta i sig medför såklart en stigmatisering av synen på den som drabbats av psykisk ohälsa. Vartenda fall av psykisk ohälsa bland barn och unga är förödande för både individen och samhället. Därför är det förebyggande arbetet av stor vikt. Med bakgrund av detta är det såklart extra viktigt att skolans personal är medveten om vad psykisk ohälsa innebär för barn och unga samt att man lär sig upptäcka signalerna . Skolan är ju elevernas arbetsplats och därmed också den plats där de spenderar majoriteten av sina vakna timmar. Det är enligt rapporter tydligt att psykisk ohälsa har en negativ påverkan på skolresultaten, som misslyckanden i skolan också ökar risken för psykisk ohälsa. Det förebyggande och hälsofrämjande arbetet i förskolan och skolan är därmed av stor vikt för arbetet med psykisk ohälsa. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Vad gör ministern och regeringen för att stärka kunskapen kring psykisk ohälsa bland skolans personal?
fr · H511120 · 2017-10-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:120 Åtgärder mot tjuvfiske av ClasGöran (S) till Statsrådet (S) har det gått att följa hur en stor tjuvfiskehärva nystats upp nere i . Den illegala fångsten har uppgått till så mycket som och består av stora mängder gös, kräftor och gädda som sålts vidare på fiskmarknader i och i . Genom denna illegala verksamhet har en liga tjänat runt , som tjänats på ett organiserat och brottsligt vis. Detta är något som behöver förebyggas och göras svårare – det ska inte kunna vara lönsamt att begå brott. En sådan åtgärd hade kunnat vara att införa ursprungsmärkning på insjöfisk. Det skulle innebära att leverantörerna blev skyldiga att redovisa var fisken är fångad. På så sätt skulle fiskköparen kunna återkoppla detta till fiskevårdsområdena, för att verifiera om fisken är lagligen fiskad. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder tänker statsrådet och regeringen vidta för att hindra tjuvfisket?
fr · H511121 · 2017-10-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:121 Hot och hat inom idrottsrörelsen av (M) till Socialminister (S) kartläggning visar att fyra allsvenska ordförande har utsatts för hot, en av dem ordföranden i . avgick ordföranden för superettanlaget Gais, då även hans fru, skådespelaren och komikern , blev utsatt för påtryckningar av en missnöjd supporter. Stiftelsen genomförde en studie kring hur förtroendevalda, domare och andra funktionärer inom idrotten hade utsatts för hot, trakasserier och emellanåt även våld. av vd:arna, klubbdirektörerna och sportcheferna, av domarna samt av ordningsvakterna och publikvärdarna hade utsatts för otillåten påverkan. Hot och hat inom idrottsrörelsen är oacceptabla. Här måste samhället och idrotten kraftsamla för att göra idrotten till en trygg arena för såväl utövare som ledare och andra funktionärer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Hur avser socialministern att agera tillsammans med idrottsrörelsen för att stävja hot och hat inom idrotten?
fr · H511122 · 2017-10-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:122 BUP-åtgärder och vårdgarantin av (M) till Socialminister (S) Bara ett landsting klarar av den förstärkta vårdgarantin gällande en första bedömning hos BUP . Jag delar inställningen att detta är oacceptabelt. Allt fler samtal kretsar numera kring psykisk ohälsa, och vi upplever nu hur problemen med just psykisk ohälsa kryper allt längre ned i åldrarna. Dock har tillgängligheten försämrats. utgick ett prestationsbaserat statsbidrag till dem som klarade av att leverera enligt den förstärkta vårdgarantin. Skälet till borttagandet var då att det var alltför hög prio på det första besöket och alltför låg på den uppföljande vården. Dock är ett första samtal enligt mig en första utsträckt hand för barn och unga som dras med exempelvis psykisk ohälsa eller självmordstankar. Att kunna göra en första bedömning är här livsviktigt. Aktörer som menar att ersättningen bör återinföras, inte minst med tanke på att resultaten så snabbt har försämrats efter att ersättningen försvann. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att fler landsting ska klara av den förstärkta vårdgarantin avseende första bedömning hos BUP?
fr · H511123 · 2017-10-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:123 Utvärdering av statens idrottspolitiska mål av (M) till Socialminister (S) lämnade jag som ordförande för kulturutskottets utvärderingsgrupp över utvärderingen av statens idrottspolitiska mål. Staten ger i stöd till idrotten, för att främja det arbete som 650 000 ideella ledare i 20 000 föreningar gör för såväl barn som vuxna. Idrottsrörelsen har med sin självständighet och sitt oberoende makten att själv lägga fast målen för sin verksamhet. Dock ska den fördela statens stöd i enlighet med mål och vad regeringen bestämmer. utvärderingsgrupp har gått igenom hur dessa mål efterlevs, och vi ser att detta arbete behöver stärkas. I utvärderingen konstateras att idrottsanslagen inte har fördelats med utgångspunkt i de mål och syften som man har fastställt. Trots att statens stöd till idrotten har ökat kraftigt har aktivitetsnivån inom barn- och ungdomsidrotten minskat. Olika regeringar har redovisat att aktivitetsnivån har minskat; dock har man förklarat sig nöjd med RF:s arbete. Det är även bekymrande att barns och ungas idrottsvanor i hög grad styrs av socioekonomiska förhållanden och att aktivitetsnivån är lägre bland unga med exempelvis någon form av funktionsnedsättning. Dessutom är det faktum att flickor med utländsk bakgrund i mindre utsträckning än pojkar med utländsk bakgrund idrottar något som oroar. I utvärderingen konstateras vidare att det är svårt att få en samlad bild av vilken effekt statens stöd till idrotten har fått. Det finns problem med kränkningar inom idrottsrörelsen, och det är viktigt att det finns tydliga rutiner som främjar att dessa upptäcks och åtgärdas. Staten måste helt enkelt på ett bättre sätt kunna säkerställa att statens stöd till idrotten används på det sätt som riksdag och regering har beslutat om. Utvärderingsgruppen menar också att det saknas en systematisk uppföljning av barnrättsperspektivet. De kränkningar som sker inom idrotten kräver mer kunskap för att vi ska få en bild av deras omfattning. Preskriptionstiden i , inom vilken ett övergrepp måste anmälas för att det ska leda till en påföljd, fann utvärderingsgruppen klart försvårande. Därför är det glädjande att efter har tagit ett tydligare grepp kring frågan, allt för att stärka barnrättsperspektivet. Syftet med den statliga idrottspolitiken är dels att stödja en fri och självständig idrottsrörelse, dels att se till att målen och syftena med idrottspolitiken uppnås. Vi i utvärderingsgruppen menar att styrningen och utformningen av statens anslag behöver tydliggöras för att göra resultaten mer klara. Dessutom bör staten följa upp att endast barn- och ungdomsidrott som bedrivs ur ett barnrättsperspektiv får bidrag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser socialministern att vidta med anledning av utvärderingen av statens idrottspolitiska mål?