ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H512463 · 2017-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:463 av (M) EU-perspektivet inom infrastrukturen har frågat mig på vilket sätt jag avser att stärka regeringens ansträngningar och öka regeringens aktivitet i EU för att säkerställa att svenska intressen värnas. deltar aktivt inom det pågående samarbetet för det trans-europeiska transportnätet samt inom Fonden för ett sammanlänkat . deltar framför allt aktivt i fondens utlysningar inom transportområdet där medfinansiering från EU utdelas till relevanta och mogna projekt. påbörjas dessutom förhandlingarna om EU:s nästa fleråriga budgetram och regeringen har arbetat med förberedelser för att kommande budgetprioriteringar på EU-nivå ska främja såväl svenska som europeiska intressen. Regeringen har vidare i proposition 2016/17:21 Infrastruktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling uttalat att det är angeläget att intensifiera samarbetet om transporter med de nordiska grannländerna och övriga länder runt samt inom EU i sin helhet för att öka transporteffektiviteten och utveckla den gränsregionala tillgängligheten. Regeringen välkomnar om Väg- och järnvägsinvestering i – saknas ett EU-perspektiv? Enligt riksdagsordningen ska regeringen efter det att den erhållit en granskningsrapport, som tagits fram av , återkomma till med en skrivelse. Regeringen kommer i skrivelsen att redogöra för sina bedömningar av granskning. Jag kommer inte att föregå denna process och kan därför inte närmare uttala mig om granskningsrapporten.
frs · H512464 · 2017-12-21 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:464 av (KD) Kapaciteten på har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka kapaciteten på så att staten kan leverera den utlovade trafikeringen på 24 tåg i rusningstrafik i närtid. Jag har sedan jag tillträdde som infrastrukturminister haft anledning att sätta mig in i frågor rörande , och jag har träffat företrädare för både och om just kapacitetsfrågan. Det är som ansvarar för kapacitetstilldelningsprocessen inför framtagandet av den årliga tågplanen och som alltså gör bedömningen av t.ex. en viss banas kapacitet. Tilldelningen av kapacitet utgår därmed från de ansökningar om tåglägen som lämnas in till och inte från en optimering av tågplanen från ett produktionstekniskt perspektiv. Trafikmönster och typ av trafik är därför faktorer som påverkar vilken kapacitet som kan utnyttjas på en bana. har valt att ansöka om tåglägen för s.k. skip-stop trafik, där vissa tåg är snabbtåg som inte stannar vid samtliga stationer, trots att detta innebär att kapaciteten på banan minskar i jämförelse med om samtliga tåg kör i ett enhetligt trafikmönster. Skip-stop trafiken innebär även att tågsystemet är mer känsligt för störningar. har för övrigt fått de tåglägen de lämnat in ansökan om. togs i bruk och den får nog fortfarande anses vara i ett driftsstartskede, med vissa inkörningsproblem. Olika åtgärder, för vilka såväl som ansvarar, kan behöva vidtas för att öka kapaciteten på både kort och lång sikt. Det kan t.ex. handla om att trimma signalanläggningarna för att avståndet mellan tågen ska kunna minskas, eller korta ned tågens uppehållstider på de stationer som har plattformsdörrar. Jag kommer även fortsättningsvis att följa utvecklingen av kapaciteten på .
frs · H512465 · 2017-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:465 av (M) Postnords brevkvalitet för inrikespost har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen vidtagit för att öka Postnord AB:s brevkvalitet för inrikespost, och vilka åtgärder jag ämnar vidta med anledning av det låga antal brev som kommer fram med övernattsbefordran enligt undersökning. () är den myndighet som är utsedd av regeringen att utöva tillsyn inom postområdet och myndigheten för en tät dialog med alla postoperatörer, däribland , om kvalitetsproblem. Det är tillsynsmyndighetens uppgift att granska att lever upp till de krav som reglerna på postområdet ställer. PTS har ökat sina tillsynsinsatser med bland annat fler fysiska tillsynsbesök, tätare dialog och krav på samt uppföljning av lokala åtgärdsplaner. PTS får också meddela de förelägganden som behövs för att postlagen (2010:1045), föreskrifter eller tillståndsvillkor, som meddelats med stöd av lagen, ska följas. Föreläggandet får förenas med vite. Jag har fullt förtroende för PTS tillsyn på postområdet och fortsätter följa frågan noga. Regeringen fattade beslut om att kravet på övernattbefordran av brev ändras så att får ta på sig att dela ut breven. skärps kvalitetskravet till att gälla av breven istället för . Förordningen träder i kraft . En övergång till tvådagarsbefordran ger förutsättningar att hantera sin pågående omställning av verksamheten och att genomföra de effektiviseringar som krävs. Regeringen överlämnade även en proposition till , Ändringar i postlagen. Genom en modernisering av postlagstiftningen säkerställer vi en daglig postservice i hela landet och tar tillvara de möjligheter digitaliseringen ger oss så att vi på ett hållbart sätt ska kunna bo, verka och leva i hela landet. Den nya lagen förväntas träda i kraft .
frs · H512466 · 2017-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:466 av (M) Antibiotikaresistens har frågat mig hur jag och regeringen kommer ta tillvara Region erfarenheter i det fortsatta arbetet mot antibiotikaresistens. Till att börja med vill jag återigen understryka att antibiotikaresistens är ett växande globalt hälsohot och en prioriterad fråga för regeringen. Det relativt goda resistensläget i är resultatet av ett aktivt engagemang inom olika sektorer och nivåer . För att behålla den förhållandevis gynnsamma situationen krävs ett fortsatt aktivt och långsiktigt arbete. Regeringen framhåller vikten av arbetet mot antibiotikaresistens nationellt, internationellt och inom Europeiska unionen. Det framgår bl.a. av regeringens strategi för arbetet mot antibiotikaresistens . Strategins mål fokuserar bl.a. på starka förebyggande åtgärder och ansvarsfull användning av antibiotika. Vårdhygieniska åtgärder är grundläggande dels för att förebygga infektioner och därmed minska antibiotikaanvändningen, dels för att förhindra spridning av resistenta bakterier. Vårdrelaterade infektioner är den vanligaste vårdskadan och en viktig patientsäkerhetsfråga. I syfte att främja ett samordnat tvärsektoriellt arbete med utgångspunkt i den svenska strategin gav regeringen ett flertal myndigheter ett förnyat uppdrag angående arbetet mot antibiotikaresistens. Uppdraget omfattar att delta i arbetet med en nationell samverkansfunktion, att ta fram en nationell handlingsplan och att verka för att planen genomförs. har, inom ramen för myndighetens ordinarie instruktion, i uppdrag att verka för minskad smittspridning och att möjligheten att effektivt använda antibiotika bevaras. Det ska t.ex. ske genom att myndigheten ska samla in, analysera och aktivt förmedla kunskap. Myndigheten ska också främja insatser på lokal och regional nivå i frågor som rör rationell antibiotikaanvändning och antibiotikaresistens. har genom sin instruktion i uppdrag att ansvara för kunskapsutveckling och kunskapsförmedling inom hälso- och sjukvårdens område. Myndigheten analyserar och stödjer t.ex. den nationella utvecklingen inom patientsäkerhetsområdet. har på regeringens uppdrag och i samarbete med andra aktörer utvecklat ett samlat stöd till hälso- och sjukvården inom patientsäkerhetsområdet och har fortsatt i uppdrag att vidareutveckla detta stöd. Regeringen stödjer även genom den nationella kompetensgruppen Strama hälso- och sjukvårdens arbete mot antibiotikaresistens. har regeringen också gett medel till Kommuner och Landsting för systematiskt patientsäkerhetsarbete i samarbete med landstingen. Inom antibiotikaresistensområdet finns behov av att löpande utveckla verksamheter inom olika sektorer och på olika nivåer. Av beskrivningen ovan framgår att det finns en struktur inom vilken erfarenheter från landsting kan omhändertas.
frs · H512467 · 2017-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:467 av (M) Kvalitetsmätning inom vård och omsorg har frågat mig vilken analys jag gör av vad frågeställaren uppfattar som slutsats att det är för svårt att mäta kvalitet, och vilka konkreta åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att stärka uppföljningen av kvalitet inom vården och omsorgen. Regeringen anser att det är av yttersta vikt att vården och omsorgen präglas av hög kvalitet. Uppföljning är en förutsättning för att utveckla och förbättra kvaliteten i hälso- och sjukvården, såväl på regional och nationell nivå som för enskilda vårdinrättningar. Uppföljning på de olika nivåerna är förknippad med utmaningar av olika slag. På nationell nivå är det t.ex. viktigt att följa att kvaliteten är hög i alla delar av landet. Ett flertal myndigheter, bl.a. Social-styrelsen, , , Inspektionen för vård och omsorg och social utvärdering har uppdrag och uppgifter som bidrar till att följa upp och öka kvaliteten i hälso- och sjukvården. Dessa myndigheter ingår även i Rådet för styrning med kunskap, vars arbete syftar till att på strategisk nivå samlat behandla frågor som är viktiga för att öka kvaliteten i vård och omsorg. Vad avser kvalitetsmätningar inom hälso- och sjukvården används en mängd olika kvalitetsmått och indikatorbaserade jämförelser inom vård och omsorg. Syftet med dessa är att utveckla verksamheterna för att uppnå bättre kvalitet eller effektivitet. Inget av dessa kvalitetsmått kan dock representera vårdens kvalitet som helhet. Även om det därmed finns möjligheter att följa upp vissa aspekter av kvalitet inom hälso- och sjukvården är det betydligt svårare att på basis av enstaka mått skapa en helhetsbild av kvaliteten. Fler och mer detaljerade kvalitetsmått riskerar vidare att inskränka handlingsutrymmet för professionen utan att kunna garantera att målen nås. ligger långt fram vad gäller uppföljning av hälso- och sjukvård. Regeringen stimulerar exempelvis utvecklingen av , bl.a. genom överenskommelser med Kommuner och Landsting (SKL). Registren ger kunskap om hur vården och omsorgen fungerar och hur den kan förbättras. har bidragit till att rädda många liv och är en unik företeelse internationellt sett. Sammanlagt har från staten respektive landstingen avsatts inom ramen för överenskommelsen. följs hälso- och sjukvården upp i s.k. öppna jämförelser, som ansvarar för. De öppna jämförelserna syftar till att stimulera landsting och kommuner att analysera sin verksamhet, lära av varandra, för-bättra kvaliteten och effektivisera verksamheten. Arbetet med öppna jämförelser har bl.a. finansierats av staten inom ramen för överenskommelser med SKL. Utöver den utredning som lyfter fram i sin frågeställning finns även många andra underlag, bl.a. betänkandet Kunskapsbaserad och jämlik vård (SOU 2017:48). I betänkandet lyfts förslag om en utvecklad styrning för kunskapsbaserad och jämlik vård fram, samt förstärkt nationell uppföljning. Utredningens förslag bereds i .
frs · H512468 · 2017-12-21 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:468 av (S) Lokala bankkontor har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att stilla oron i landets kommuner, främst avseende tillgången till lokala bankkontor. Jag instämmer i Mejern bild över den utmanande situation många delar av landet möter avseende tillgången till banktjänster. Statens ansvar för de grundläggande betaltjänsterna omfattar de orter och den landsbygd där behovet av grundläggande betaltjänster inte tillgodoses av marknaden. ska bedöma om samhällets behov av grundläggande betaltjänster är tillgodosett. Regeringen har dessutom gett en parlamentarisk kommitté – – i uppdrag att bl.a. se över roll och ansvar för kontanttillgången i hela landet. Jag har även samlat aktörerna i kontanthanteringskedjan för att diskutera frågan och fört dialog med civilsamhället. Utöver detta har regeringen också inlett ett arbete med att belysa förutsättningarna för småföretagares tillgång till lånefinansiering. Både jag som finansmarknadsminister och näringsminister är engagerade och ambitionen är att åstadkomma konkreta förbättringsåtgärder. När det gäller frågan om sparbanksrörelsens konkurrenssituation är det något som regeringen är medveten om och arbetar med i olika delar, t.ex. i arbetet med att se över proportionaliteten i regelverket för bankernas kapitaltäckning. Det pågår inom EU en omarbetning av detta regelverk och ett av syftena är just att försöka minska den administrativa bördan för mindre banker. I detta arbete har jag bl.a. haft kontakt med för att få en bättre förståelse för deras situation och vilka förändringar som skulle vara gynnsamma. Regeringen arbetar för att små banker inte ska uppleva att deras verksamhet begränsas av alltför betungande administrativa krav utan att alla aktörer som har en sund och lönsam affärsmodell, oavsett storlek, ska ha förutsättningar att agera på marknaden.
frs · H512469 · 2017-12-21 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:469 av (M) Mål för forskning och utveckling har frågat mig vilka mål som regeringen arbetar mot när det gäller offentliga och privata investeringar i forskning och utveckling (FoU). Regeringens mål är att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd, näringslivets konkurrenskraft och svarar mot de samhällsutmaningar vi står inför, både i och globalt. Regeringen fortsätter att stärka samhällsbygget utifrån denna målbild för forskningspolitiken genom långsiktiga investeringar i forskning, utbildning och innovation. Det är också viktigt för regeringen att är ett attraktivt land för internationella investeringar i FoU. Vid Europeiska rådets möte enades EU-ländernas stats- och regeringschefer om utformningen av 2020-strategin. Målet för hela EU inom ramen för strategin är att av EU:s BNP ska investeras i FoU. Det svenska nationella målet för FoU inom ramen för strategin angavs till av BNP 2020. och var enligt den senaste tillgängliga statistiken 2015 de enda EU-länder som hade större FoU-intensitet än EU:s treprocentmål. Medelvärdet för EU28 ligger på . I proposition 2016/17:50 Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft pekar regeringen ut tre uppföljningsbara delmål för den tioårsperiod som målbilden omfattar. Ett av delmålen anger att ska vara ett internationellt attraktivt land för investeringar i forskning och utveckling och att de offentliga och privata investeringarna även fortsatt bör överskrida EU:s mål. I har vi kunnat fortsätta investera i kunskap medan länder i vår omvärld har gjort stora neddragningar. Jag är övertygad om att det är vägen framåt för det svenska samhället. Med andra ord ser jag ingen motsättning mellan målsättning inom ramen för 2020-strategin och regeringens nya forskningspolitiska delmål.
frs · H512470 · 2017-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:470 av (M) Utbetalningsvillkoren för tjänstepension har frågat mig när det kommer konkreta lagförslag som förbättrar utbetalningsvillkoren för tjänstepensioner så att individen både kan göra uppehåll och förlänga utbetalningstiden. Jag delar synen att det finns egenskaper i vissa av tjänstepensionssystemen som ibland försvårar för den enskilde och som även kan leda till negativa effekter för den enskilde. Det finns också en samsyn om detta i Pensionsgruppen, med företrädare för de partier som står bakom pensionsöverenskommelsen. Arbetsmarknadens parter har en avgörande roll i arbetet med ett längre arbetsliv och trygga pensioner och de har genom avsiktsförklaringen för ett längre arbetsliv visat sitt ansvarstagande. Pensionsgruppen har i sin överenskommelse om långsiktigt trygga och höjda pensioner, som presenterades , enats om att genomföra en översyn av villkoren i inkomstskattelagen för rätt till avdrag för pensionsavsättningar. Avsikten är att i den översynen bl.a. se över avdragsrättens storlek, utbetalningstidens längd, möjligheten att göra uppehåll i pensionsutbetalningarna och förlänga utbetalningstiden efter att pension börjat betalas ut och möjligheten att tjäna in pensionsrätt . Pensionsgruppen har också enats om att inrätta ett särskilt partsråd där det kan ske ett organiserat och löpande samråd med arbetsmarknadens parter.
frs · H512471 · 2017-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:471 av (M) Kvalitet och kompetens i skönhetsbranschen har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag och regeringen tänker vidta för att kvalitet och kompetens hos den personal som utför skönhetsbehandlingar och ingrepp ska bli lika viktigt som att föra personalliggare. Den så kallade (SOU 2015:100) som den förra regeringen tillsatte lämnade i sitt betänkande förslag om en ny lag för konsumentskydd av kroppsbehandlingar som görs i estetiskt syfte. Förslaget fick dock kritik och remissinstanserna ifrågasatte om förslaget leder till säkrare behandlingar, varför regeringen bedömde att det inte var möjligt att gå vidare med utredningens förslag. Även om utredningens förslag inte ansågs vara genomförbara bedömer regeringen att frågan inte kan lämnas olöst utan måste hanteras. Därför har regeringen beslutat att ge i uppdrag att utreda om estetiska behandlingar som kräver medicinsk kompetens och som kan innebära betydande hälsorisker, ska omfattas av samma skydd för den enskilde som gäller enligt hälso- och sjukvårdslagstiftningen och hur detta i så fall ska regleras. I uppdraget ingår också att utreda om vissa av dessa estetiska behandlingar inte ska få utföras av annan än hälso- och sjukvårdspersonal. ska även utreda i vilken mån personskador som uppstått i samband med estetiska behandlingar som kräver medicinsk kompetens och som kan innebära betydande hälsorisker ska omfattas av patientskadelagen och vilka övriga försäkringslösningar som behövs för att ge personer som drabbats av sådana skador ett fullgott skydd. ska redovisa uppdraget till och jag ser fram emot myndighetens redovisning.
frs · H512472 · 2017-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:472 av Boriana (M) Bedrägerier kopplade till bilägande Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att stävja problematiken kring användandet av samordningsnummer vid registrering av fordonsägarbyte. godtas samordningsnummer som uppgift om ägaridentitet vid registrering av fordon i vägtrafikregistret. Samordningsnummer är till för att underlätta i kontakten mellan myndigheter och individer som inte har svenskt personnummer. Genom att tilldela en person ett unikt samordningsnummer kan förväxling undvikas och rättssäkerheten lättare garanteras. Om personen inte har ett samordningsnummer är det myndigheten som handhar ärendet, i det här fallet Transportstyrelsen, som begär att få ett samordningsnummer tilldelat en person. Reglerna för tilldelning av samordningsnummer finns i folkbokföringslagen och folkbokföringsförordningen och kan föreskriva om mer detaljerade regler. I meddelande SKV M 2010:3 - information om begäran om tilldelning av samordningsnummer, tydliggörs vad som gäller vid tilldelning av samordningsnummer och vilken kontroll begärande myndighet ska göra av personen ifråga. vägledning om samordningsnummer anger vilka id-handlingar som kan anses tillräckliga som underlag för att fastställa en persons identitet Utöver det som står i vägledningen är det upp till myndigheten, i det här fallet Transportstyrelsen, att bestämma vilka krav som ska ställas på identifiering i samband med tilldelning av samordningsnummer för ägarbyte av fordon. Att helt utesluta personer med samordningsnummer från att vara registrerade som ägare till fordon i riskerar att bryta mot EU:s grundläggande regelverk om fri rörlighet över gränserna. Jag utgår från att Transportstyrelsen kontinuerligt utvärderar sina rutiner vid fastställande av identitet och gör det som krävs för att så långt det är möjligt säkerställa att falska identiteter inte används för att registrera fordon. Myndigheten ska försäkra sig om att identiteten är tillräckligt fastställd. Vad beträffar arbetet mot bilmålvakter i övrigt har jag i svar på skriftlig fråga nr 2017/18:441 från Boriana redogjort för regeringens åtgärder.
frs · H512474 · 2017-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:474 av (SD) Biståndet till den palestinska myndigheten har frågat mig vilka villkor jag och regeringen ställt för de utbetalningar som görs till den palestinska myndigheten, samt om vi ser över de utbetalningar som har gjorts för att säkerställa att de inte har använts felaktigt. Jag har tidigare besvarat ett antal liknande frågor om biståndet till , . Jag vill därför hänvisa till svar på riksdags-frågorna 2017/18:385, 2016/17:1515, 2016/17:1516, 2016/17:126 och 2015/16:418. bistånd till har ett överordnat syfte: att bidra till ett demokratiskt, självständigt, sammanhängande och livskraftigt , som existerar sida vid sida med i fred och säkerhet. Regeringens ambition är att bistånd, utöver uppsatta mål, ska bidra till att motverka hatpropaganda och uppvigling. Som jag sagt ställer vi i genom-förandet av biståndet krav på god kontroll och respekt för mänskliga rättigheter, på åtgärder mot korruption, på arbete för jämställdhet och på fortsatt reformarbete. Inget svenskt bistånd går direkt till den palestinska myndighetens budget, utan kanaliseras via bl.a. EU, FN, och civilsamhällesorganisationer. har regelbunden utvecklingspolitisk dialog med det palestinska ledarskapet. Generalkonsulatet i följer upp varje enskilt program, som alla är rättighetsbaserade. I de fall mottagaren inte lever upp till de krav vi ställer, har vi en dialog. Om fel eller brister därefter inte åtgärdas kan samarbetet avbrytas.
frs · H512476 · 2017-12-21 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:476 Svenska Spels framtid på en licensmarknad av (M) har frågat mig hur jag ser på möjligheten att avyttra den konkurrensutsatta del av AB som föreslås vara en aktör på den nya svenska spelmarknaden. är en viktig aktör på spelmarknaden och det krävs noga överväganden av hur bolagets och statens intressen tas till vara på bästa sätt. För att uppnå kanaliseringsmålet för spelmarknaden, och därmed begränsa de negativa konsekvenserna av spel, föreslår utredningen att staten bör öppna vissa delar för marknaden och behålla andra i ett bolag som ägs av staten. Frågan om den fortsatta hanteringen av bolaget bereds inom .
frs · H512477 · 2017-12-28 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:477 av (M) Snöskoterleder har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen vidtagit för att skapa långsiktigt hållbara förutsättningar för finansieringen och underhållet av snöskoterleder i . Snöskoterkörning kan regleras med stöd av terrängkörningslagstiftningen och genom lokala trafikföreskrifter. En skoterled kan vara allmän eller enskild, beroende på vem som svarar för ledhållningen, dvs anlägger leden och svarar för driften av den. Regeringen har i Vårpropositionen och i Budgetpropositionerna , 2017 och 2018 ökat anslag Åtgärder för värdefull natur där bl.a. bidrag till det statliga ledsystemet i fjällen ingår och där vinterlederna ofta även är skoterleder. Arbetet med att renovera och underhålla det statliga ledsystemet har pågått . Det höjda anslaget har möjliggjort att har kunnat öka satsningarna på det statliga ledsystemet i fjällen. Tack vare de ökade anslagen har många angelägna upprustningsinsatser genomförts. har 45 broar bytts ut mot nya och 38 broar har renoverats. Totalt har leder röjts, led har fått en förbättrad markering och spång har anlagts. Det statliga ledsystemet i fjällen är fortsatt en prioriterad fråga för regeringen.