ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H4121235 · 2017-04-26 00:00:00 — Dnr M2017/01013/Ke Svar på fråga 2016/17:1235 av (M) Mikroplaster i kosmetik har frågat mig hur jag ser på möjligheten att i stället för nationell särlagstiftning utveckla ett förstärkt EU-gemensamt regelverk kring mikroplaster i kosmetik och andra konsumentprodukter. Den betydelse som tillmäts den inre marknaden och varors fria rörlighet inom EU innebär att EU-regler får en harmoniserande verkan och att utrymmet för nationella särregler minskar. För att skydda svenska medborgare eller den svenska miljön finns det ibland skäl att analysera om det finns anledning och möjlighet att gå före med nationella regler när inte räcker. Det finns många exempel på när och andra medlemstater i sådana situationer infört nationella förbud eller begränsningar, som senare följts av en EU-reglering eller en reglering globalt. Som framgår av regeringens skrivelse Giftfri vardag (skr. 2015/16:169) anser regeringen att det är viktigt att påverka utvecklingen av kemikalie-lagstiftningen inom EU. När inte räcker, eller om utveck-ling av regelverket inte bedöms vara en framkomlig väg, ska ha ambitionen att pröva att gå före med nationell lagstiftning mot farliga kemikalier. har vid ett flertal tillfällen uppmanats av och andra medlemsstater att förbjuda användningen av mikro-plaster i kosmetiska produkter, senast i de rådsslutsatser om cirkulär ekonomi som antogs . Kommissionen har dock inte lagt fram något förslag. Därför är det enligt regeringens uppfattning angeläget att enskilda medlemsstater går före. har redan infört nationell lagstiftning på området och avser att göra det.
frs · H4121236 · 2017-04-26 00:00:00 — Dnr S2017/02380/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:1236 av (M) En ny uppgraderad cancerstrategi har frågat mig vilken analys jag gör av Cancerfondens uppmaning att behöver en uppdaterad nationell cancerstrategi, och vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta nu för att ta fram och genomföra ny nationell uppgraderad samlad cancerstrategi. Att förbättra cancervården och göra den mer jämlik är en prioriterad fråga för mig och regeringen. Den nationella cancerstrategin är utgångspunkten för regeringens arbete med att utveckla cancervården i . En central del av den nationella cancerstrategin är etableringen av sex regionala cancercentrum (RCC). Syftet med RCC är bl.a. att nå en ökad vårdkvalitet och förbättrade vårdresultat samt ett mer effektivt utnyttjande av hälso- och sjukvårdens resurser. RCC utgör en strategiskt viktig struktur för att höja kvaliteten inom cancervården och för att skapa en mer jämlik cancervård. Regeringen har tilldelat RCC . beräknar regeringen att avsätta sammanlagt för att korta väntetiderna och minska de regionala skillnaderna i cancervården. Den viktigaste åtgärden för att åstadkomma detta är att införa ett nationellt system med standardiserade vårdförlopp. Satsningen bygger på det utvecklingsarbete som är gjort inom ramen för den nationella cancerstrategin. Regeringen arbetar även med förslag från flera utredningar som rör strukturreformer inom hälso- och sjukvården. Det handlar t.ex. om betänkandena Effektiv vård och Träning ger färdighet. Förslagen från utredningarna syftar även till att utveckla cancervården i . Prognoser visar att det kommer att insjukna betydligt fler personer i cancer jämfört med . Detta kräver en långsiktig inriktning på sjukvårdens och regeringens insatser på området. Regeringen genomför ett rådslag om framtidens cancervård. Syftet med rådslaget är att föra dialog med organisationer, professioner, forskare, patientföreträdare m.fl. om hur vården och samhället bättre kan förberedas på en framtid med ett ökat antal cancerfall. Rådslaget består av ett antal rundabordssamtal och mindre möten, men också av en möjlighet för enskilda och organisationer att bidra till arbetet genom skriftliga inlagor till . Slutsatserna från rådslaget kommer att bli ett viktigt underlag för arbetet med att skapa en lånsiktig inriktning för regeringens arbete med cancervården. På så sätt vidareutvecklas även den nationella cancerstrategin. Det är för tidigt att säga något om vilken inriktning som det långsiktiga utvecklingsarbetet kommer att få.
frs · H4121237 · 2017-04-25 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1237 av (SD) Mångkultur har frågat statsministern om det är hans ställningstagande att är ett mångkulturellt land och att de nyanlända förväntas assimileras in i den svenska kulturen. Frågan har överlämnats till mig. Regeringen tror på ett som vi alla skapar tillsammans. Ett som är något större än bara en sammanslutning av människor på en geografisk yta. Som är en gemenskap där vi tillsammans känner ansvar för varandra. har genom historien varit ett land där en mångfald av synsätt, åsikter och perspektiv kommit till uttryck och samexisterat. Det är en del av vår framtid och vår styrka. Nyanlända spelar en viktig roll i denna framtid. har rasistiska föreställningar funnits i vårt land . Dessa ska bekämpas. ska fortsatt vara ett land där många olika människor kan leva sina liv i frihet, sida vid sida, med respekt för varandras olikheter. Det korta svaret på fråga är alltså: nej.
frs · H4121239 · 2017-04-26 00:00:00 — Dnr S2017/02400/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:1239 av (M) Hiv och andra smittsamma sjukdomar har frågat mig om när uppdateringen av den nationella strategin mot hiv/aids kan vara klar. Jag vill börja mitt svar med att klargöra att hiv/aids är fortsatt ett prioriterat område för regering. Regering gav Folkhälsomyndigeten i uppdrag att se över och vid behov lämna förslag på uppdateringar av innehåll, inklusive delmål, i den nationella strategin mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar som började gälla 2006. har avrapporterat uppdraget och rapporten kommer att gå ut på remiss. Därefter kommer regeringen att utifrån de synpunkter som remissinstanserna lämnar på myndighetens rapport, ta ställning till den vidare hanteringen.
frs · H4121240 · 2017-04-26 00:00:00 — Dnr S2017/02401/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:1240 av (M) Läskskatt har frågat mig om jag avser att verka för att regeringen lägger fram ett förslag till om införande av en ny punktskatt på läsk eller socker, och när jag i så fall bedömer att ett sådant förslag kan lämnas till . och ska redovisa ett regeringsuppdrag att ta fram underlag till insatser för att främja hälsa relaterad till matvanor och fysisk aktivitet. Bakgrunden till att regeringen gett myndigheterna detta uppdrag är bl.a. att forskning visar att ett arbete för att påverka och förebygga ohälsa relaterad till dåliga matvanor och fysisk inaktivitet kräver insatser inom flera sektorer och av många aktörer. Myndigheternas redovisning kommer att ligga till grund för regeringens fortsatta åtgärder för att möta de utmaningar som vi ser när det gäller ohälsa relaterad till dåliga matvanor och fysisk inaktivitet. Det övergripande målet för folkhälsopolitiken är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen och att främja hälsa relaterad till matvanor och fysisk aktivitet är centralt i folkhälsoarbetet. Ekonomiska styrmedel och olika former av marknadsbegränsningar tillämpas som bekant , exempelvis på alkohol- och tobaksområdet, och jag utesluter inte att det kan vara motiverat även på andra områden som påverkar levnadsvanor och konsumtionsmönster. Jag vill dock inte föregripa det beredningsarbete som pågår och redovisningen av nämnda myndighetsuppdrag.
frs · H4121241 · 2017-04-26 00:00:00 — Dnr Fi2017/01823/B Svar på fråga 2016/17:1241 av (M) Höjd resolutionsavgift har frågat finansministern om det är ministerns ställningstagande att den finansiella stabiliteten stärks genom att resolutionsavgifterna kan användas till löpande utgifter i statsbudgeten och, i så fall, av vilka skäl. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. I promemorian Ett ökat avgiftsuttag till resolutionsreserven föreslås ett kontinuerligt och förhöjt uttag av resolutionsavgiften. Avgiftsuttaget till resolutionsreserven påverkar det finansiella sparandet. I det avseendet innebär förslaget ingen förändring i förhållande till . Promemorians förslag om ett ändrat avgiftsuttag är föremål för beredning i . Jag vill inte föregripa beredningen.
frs · H4121242 · 2017-04-26 00:00:00 — Dnr N2017/02916/FJR Svar på fråga 2016/17:1242 av (V) Fällfångst av lodjur har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att ett permanent förbud mot fällfångst av lodjur vid jakt införs. Mitt uppdrag som landsbygdsminister omfattar bland annat frågor om jakt, däribland jaktmetoder. En grundläggande princip inom jaktlagstiftningen är att undvika att djur utsätts för onödigt lidande. Vid jakt får endast sådana vapen och jaktmedel användas som uppfyller de krav som föreskrivs av , som är ansvarig myndighet för frågor om jakt och vilt enligt jaktlagstiftningen. Fångstredskap såsom fällor måste vara testade och typgodkända av för att få användas vid jakt. Avgörande för sådant godkännande är att djuren inte riskerar att utsättas för onödigt lidande samt att redskapet är säkert för människor och husdjur. Redskapet ska därtill enbart fånga de arter som det är avsett för och djur som fångats i fälla ska avlivas eller återges friheten. En långsiktigt hållbar viltförvaltning innebär bland annat att all jakt ska vara effektiv och inte orsaka viltet onödigt lidande. Jag är angelägen om att de metoder som används vid fångst och annan jakt av samtliga viltarter är förenliga med ett gott djurskydd. Jag följer givetvis myndigheternas arbete med dessa frågor.
frs · H4121243 · 2017-04-26 00:00:00 — Dnr N2017/02915/FJR Svar på fråga 2016/17:1243 av (M) Säljakt har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att möjliggöra licensjakt på säl i och i övriga . Det finns livskraftiga populationer av gråsäl och vikare i samt knubbsälar i och södra . Jag är medveten om att sälarna orsakar skada eftersom de tar fisk direkt ur fiskenäten och förstör fiskeredskap. Viltet ska förvaltas på ett hållbart sätt, vilket innebär att ekonomiska, ekologiska, sociala och kulturella aspekter ska vägas in i förvaltningen. En långsiktigt hållbar viltförvaltning ska vara adaptiv och ekosystembaserad samt utgå från ett flerartsperspektiv och en utvecklad regionalisering. Den ska kännetecknas av en balans mellan brukande och bevarande av vilt. Både möjligheter och problem som viltet orsakar ska beaktas. För att minska omfattningen av sälskadorna finns det inom havs- och fiskeriprogrammet stöd för att utveckla redskap och investera i utrustning för att förebygga skador och skydda redskap och fångster från sälar. Yrkesfiskare kan även få viss ersättning för uppkommen skada orsakad av säl. med förslag till utformning av licensjakt efter säl samt förslag till hur skyddsjakten efter säl kan effektiviseras har inkommit till och remitterats. Ärendet är under fortsatt beredning i . Jag som ansvarigt statsråd har inte för avsikt att föregripa den beredningen.
frs · H4121244 · 2017-04-26 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1244 av (L) Häktet i har frågat mig om jag delar hans uppfattning gällande behovet av ett nytt häkte i och vilka åtgärder jag kan vidta för att inom ramen för mitt ansvarsområde i regeringen påskynda Kriminalvårdens besked i frågan. En stor andel av Kriminalvårdens lokaler är i behov av ombyggnation och renovering. För att komma tillrätta med bristerna krävs noggranna överväganden och prioriteringar, bland annat med hänsyn till behovet av platser och tillgängliga resurser. Kriminalvården ansvarar för sin lokalförsörjning inom de rättsliga och ekonomiska ramar riksdag och regering bestämmer. Skälet för det är att det är myndigheten själv som bäst kan bedöma hur anstalts- och häktesorganisationen bör vara organiserad för att möta verksamhetens behov. Jag kan konstatera att det pågår ett omfattande analysarbete vid avseende nuvarande och framtida lokalbehov. Kriminalvården beslutade flera strategier för myndighetens framtida lokalförsörjning, vilka ska ligga till grund för myndighetens beslut på området. Beslut har fattats om att påbörja eller fortsätta lokalförsörjningsprocesser på ett antal orter. Kriminalvårdens arbete fortsätter och jag ser inte anledning att föregripa myndighetens analys.
frs · H4121245 · 2017-04-26 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1245 av (M) Polishögskola i har frågat mig om jag avser att arbeta för att förlägga en polishögskola eller delar av polisutbildningen till . Det är ansvar att säkerställa kompetensförsörjningen för polisverksamheten och det kan konstateras att myndigheten står inför en utmaning att rekrytera poliser i den omfattning som kommer att krävas. Att öppna upp för fler lärosäten att bedriva polisutbildning kan i sig innebära en förstärkt förmåga till breddad rekrytering över hela landet och jag är inte främmande för en sådan ordning. Det är som är uppdragsgivare åt de tre lärosäten som bedriver polisutbildning . Med gällande ordning är det alltså i första hand som har inflytande över vilka och hur många lärosäten som, efter beslut av regeringen, ska få bedriva grundutbildning till polisman. Jag kommer även fortsättningsvis att noga följa arbete med kompetensförsörjning, bland annat inom ramen för beredningen av betänkandet Polis – polisutbildningen som högskoleutbildning (SOU 2016:39).
frs · H4121246 · 2017-04-26 00:00:00 — Dnr N2017/02931/MRT Svar på fråga 2016/17:1246 av (M) Datum för däckbyte har frågat mig om jag är beredd att vidta en översyn av lagstiftningen och datumet rörande vinterdäcksbyte. Enligt trafikförordningen (1998:1276) ska personbil klass I, personbil klass II med en totalvikt av högst , lätt lastbil och lätt buss samt släpvagn som dras av sådant fordon, vid färd på väg vara försedd med vinterdäck eller likvärdig utrustning – när vinterväglag råder. Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om användning av däck m.m. avsedda för bilar och släpvagnar som dras av bilar (TSFS 2009:19) innebär att dubbade däck får användas – och även längre än så när det råder vinterväglag eller sådant kan befaras och detta motiverar att dubbade däck används. Det är av största vikt att rätt däck används vid vinterväglag. visar att det kan ske snabba omslag i väderleken. Det har varit kraftiga snöfall i , halt väglag i delar av landet under påsken och en klass tvåvarning för snö i nordvästra och sydligaste . Trafiksäkerhet är en prioriterad fråga för regeringen. antogs en nystart för Nollvisionen – ett intensifierat arbete för trafiksäkerhet i . får dock dubbdäck användas när vinterväglag befaras. Just nu planeras ingen översyn av däckbestämmelserna men jag följer utvecklingen noga.
frs · H4121247 · 2017-04-26 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1247 av (V) för har frågat mig huruvida jag kommer att ta initiativ för att orsakerna bakom den svåra nöden i diskuteras under givarkonferensen i . Den humanitära krisen i är onekligen akut och därför stod tillsammans med och FN:s generalsekreterare värd för en givarkonferens med syfte att uppbåda mer finansiellt stöd till OCHA:s humanitära responsplan som uppgår till 2,1 miljarder USD. Glädjande nog kunde Guterres efteråt meddela att givare under dagens lopp hade utlovat sammanlagt 1,1 miljarder USD till responsplanen. kanaliserar sitt stöd till den humanitära krisen både genom icke-öronmärkt stöd till flera stora organisationer på plats och till () samt via Sida. Sidas stöd till Jemenkrisen uppgick till 216 miljoner SEK. Sidas allokering uppgick initialt till och ytterligare i stöd med omedelbar utbetalning tillkännagavs under konferensen. Vid konferensen framförde jag samma budskap som vi konsekvent förmedlar i flera fora, inklusive inom EU och i . Jag, liksom många andra, betonade att alla parter i konflikten måste respektera folkrätten, inklusive mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt samt underlätta humanitärt tillträde. Det finns ingen militär lösning på konflikten i . Det är allvarligt att den politiska processen till stora delar avstannat. Regeringen stödjer de ansträngningar som görs av FN:s generalsekreterare och hans särskilda sändebud till vad gäller att leda den politiska processen och få till stånd ett eldupphör som ett första steg mot att återuppta fredsförhandlingar. I det arbetet är en bred och integrerad ansats, där kvinnor inkluderas, av fundamental betydelse.
frs · H4121248 · 2017-04-26 00:00:00 — Dnr M2017/01040/Nm Svar på fråga 2016/17:1248 av (M) Småskalig vattenkraft har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser vidta för att förenkla för och värna den småskaliga vattenkraften. Av följer en skyldighet för tillsynsmyndigheten att utöva tillsyn över de verksamheter som omfattas av tillsynsansvaret. ansvarar som huvudregel för tillsynen över vattenverksamheter och ska därmed se till att sådana verksamheter inom länet bedrivs på ett sätt som är förenligt med bestämmelser och därmed i förekommande fall bidra till de olika intressen som avser att skydda, utöver naturmiljön även t.ex. hushållning med energi och kulturmiljöer. Denna tillsyn sker i enlighet med beslutade regelverk och jag förutsätter att och jag är överens om att gällande rätt innebär att om en tillståndspliktig verksamhet bedrivs utan tillstånd är det tillsynsmyndighetens, i detta fall , ansvar att se till att rättelse sker. Huvuddelen av den småskaliga vattenkraftproduktionen har aldrig tillståndsprövats i förhållande till sin miljöpåverkan, utan drivs med stöd av äldre rättigheter som inte kan jämställas med tillstånd i mening. Praxis från mark- och är mycket tydlig på denna punkt. Energiöverenskommelsen slår bl.a. fast att ska ha moderna miljökrav på vattenkraften. Överenskommelsen slår också fast att prövningssystemet ska utformas på ett sätt som inte blir onödigt administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den eftersträvade miljönyttan. pågår arbetet med att ta fram författningsförslag som utformas med utgångspunkt i energiöverenskommelsen. Det är angeläget att det förslag som regeringen lägger är väl bearbetat och förankrat. Vi lägger mycket tid på möten och dialog med berörda parter för att det slutliga förslaget ska vara väl anpassat både till de krav som finns liksom den verklighet som nämner i sin fråga. Något jag anser är mycket värdefullt för den slutliga produkten. Regeringen arbetar intensivt med frågan och är angelägna om att få relevanta lagändringar på plats så snart det är möjligt. Jag kan inte föregå den pågående processen eller ge en exakt tidpunkt för när regeringen avser att återkomma till i frågan. Jag vill slutligen framhålla att regeringen anser att det är centralt att det finns goda möjligheter för att fortsätta utveckla kunskapsunderlag, metoder och vägledning för god avvägning och ömsesidig hänsyn mellan naturvård, kulturmiljöarbete och energifrågor. Konsekvenserna och omfattningen av konflikter behöver belysas och goda exempel på arbete som förenar naturvärden, kulturhistoriska värden och energivärden behöver lyftas fram. Regeringen är medveten om att fortsatt drift av befintlig vattenverksamhet i flera fall kan vara av lokal betydelse.
frs · H4121249 · 2017-04-26 00:00:00 — Dnr S2017/02468/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2016/17:1249 av (M) Undernärda äldre har frågat mig vilken analys jag gör av att så många äldre är undernärda inom äldreomsorgen, och vilka nya konkreta åtgärder jag avser att vidta nu för att vända denna utveckling, som går åt helt fel håll? Det är självklart oacceptabelt att äldre i lider av undernäring. uttrycker att frågan rör tillgång till mat. Frågan om undernäring bland äldre är dock mer komplex än så. Regeringens satsning på ökad bemanning i äldreomsorgen skapar förutsättningar för att arbetet med att förebygga och behandla undernäring bland äldre kan stärkas, t.ex. genom att fler dietister och undersköterskor anställs i kommunerna. Mer personal bidrar också till att det finns tid att skapa en trivsam måltidssituation samt ökad möjlighet att hjälpa de äldre att få i sig maten. föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2014:10)om förebyggande av och behandling vid undernäring gäller fr.o.m. . Enligt om vård och omsorg om äldre (2017) är trenden att alltfler personer får insatserna i det ordinära boendet. Att de äldre som bor kvar i det ordinära boendet ska känna sig trygga med den vård- och omsorg de är beviljade är en viktig fråga för och hemsjukvården. Regeringen överväger förslag på ytterligare åtgärder inom äldreområdet.
frs · H4121250 · 2017-04-26 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1250 Tandläkarbrist och snabbspår av (M) har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att öka antalet tandläkare i snabbspåren. Jag följer arbetet med snabbspåren mycket noga eftersom det är en prioriterad fråga för regeringen. Snabbspår är en viktig insats för att ta tillvara nyanländ kompetens samt bidra till bristyrkesförsörjningen. Det är dock arbetsmarknadens parter och Arbetsförmedlingen som kommer överens om vilka yrken som ska omfattas av ett snabbspår. För att snabbspåren ska fungera väl krävs engagemang och insatser från alla berörda intressenter. Det gäller i synnerhet för snabbspåren för legitimationsyrken. Här är det till exempel mycket välkommet att , bland annat tack vare de extra resurser regeringen skjutit till, har fått ner sina handläggningstider och effektiviserat processen. Regeringen har även beslutat att ge i uppdrag att planera för och bygga upp en kompletterande utbildning för personer med avslutad utländsk tandläkarutbildning. Kompletterande utbildning för tandläkare finns på och . Vad gäller tillgången till praktikplatser så behöver fler arbetsgivare erbjuda platser för praktiskt tjänstgöring som är krav i process. Det är också viktigt att Arbetsförmedlingen arbetar för att få tillgång till fler praktikplatser. Arbetsförmedlingen har här på flera orter fördjupat sitt samarbete med Folktandvården samt prioriterat arbetet med att få bättre kontakter med privata vårdgivare.
frs · H4121252 · 2017-04-28 00:00:00 — Fi2017/01900/DF Svar på skriftlig fråga 2016/17:1252 av (M) Konsekvenser av digitaliseringen har frågat mig vilka åtgärder och initiativ jag är beredd att ta för att digitaliseringen och den snabba tekniska utvecklingen inte ska få negativa konsekvenser för företag. Digitaliseringen ändrar förutsättningarna för både de offentligt finansierade verksamheterna och för företag, bl.a. genom att erbjuda stora möjligheter till effektivisering och rationalisering. De samhällsutmaningar som det offentliga möter kräver att digitaliseringens möjligheter tillvaratas på bästa sätt. Regeringens ambition är att statliga myndigheter, kommuner och landsting ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter för att skapa en effektiv offentlig sektor, enklare vardag för privatpersoner och företag, fler jobb och ökad välfärd. En genomgående elektronisk inköpsprocess bidrar till ökad effektivitet inom den offentliga sektorn och ger tidsvinster och en enklare hantering för både upphandlande myndigheter och enheter samt för leverantörer. Ökad användning av elektroniska lösningar i upphandlings- och inköps-processer kan leda till sänkta transaktionskostnader, minskade ledtider och att riskerna för ofullständiga anbud minskar. Regeringen har i sin nationella upphandlingsstrategi angett som inriktningsmål för den offentliga upphandlingen att den ska vara ett strategiskt verktyg för en god affär som säkerställer effektiva offentliga inköp och möjliggör en mångfald av leverantörer och en väl fungerande konkurrens. Offentlig upphandling ska främja innovationer och alternativa lösningar, vara miljömässigt ansvarsfull och bidra till ett socialt hållbart samhälle. Upphandlingar ska alltså genomföras affärsmässigt och konkurrensutsättningen ska möjliggöra för den upphandlande myndigheten att anskaffa varor, tjänster och byggentreprenader av högsta möjliga kvalitet till bästa möjliga pris. Att upphandlande myndigheter ställer krav på kvalitet i sina upphandlingar gynnar leverantörer som gör investeringar för att tillhandahålla kvalitativa och hållbara lösningar. Det är dock viktigt att leverantören i sitt anbud anger vilken kvalitet man kan leverera till vilket pris och endast accepterar sådana avtalsvillkor som är ekonomiskt hållbara för den egna verksamheten.