ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H4111745 · 2017-07-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:1745 Hotat landsbygdsföretagande av (M) till Miljöminister (MP) Alltjämt fortsätter regeringen försvåra företagande på landsbygden. Sedan regeringsskiftet har det blivit krångligare, dyrare och svårare att vara eller bli företagare på landsbygden. En del upplever känslan som att regeringen rent av motverkar företagsamhet. Den politik som förs är inte längre lösningsorienterad utan ser bidrag, förbud och strikta regleringar som verktyg. Den uppsjö av förbud och regleringar som finns och föreslås riskerar att utöver möjlighet till landsbygdsföretagande även urholka den privata äganderätten. När individer hindras från att bruka sin mark, sina tillgångar eller förädla dessa efter eget huvud, utan att de förbud eller regleringar som appliceras finner större stöd i forskning, då bör man se över den förda politiken. Exempelvis vill statens myndighet under regeringen, , likställa torv med fossila bränslen eftersom utvinning av torv kortsiktigt leder till utsläpp av koldioxid som överstiger nybildningen. Syftet är att först hindra utvinning och sedan genom återställning av vattennivåer bromsa den naturliga nedbrytning som dikning av torvmarker leder till. Ambitionen att minska utsläpp av koldioxid är god, men man bör fråga sig om föreslagna åtgärder står i rimlig proportion till de problem som skall åtgärdas, särskilt om man tar äganderätten i beaktande. Genom regeringens svärmoderliga hantering av landsbygdsfrågorna drabbas än en gång decentraliserat företagande på landsbygden. Ser man till miljöeffekter är risken överväldigande att utvinning helt enkelt flyttas utomlands med risk för värre konsekvenser för miljön. ökar kostnaderna för svenska företag och företagsamheten stryps. Det är dags att stå upp för den privata äganderätten och företagande på landsbygden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ansvarigt statsråd : Vilka åtgärder avser regeringen och ansvarigt statsråd att vidta med anledning av det ovan anförda för att värna den privata äganderätten, företagsamhet på landsbygd samt svensk produktion?
fr · H4111746 · 2017-07-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:1746 Konkurrens mellan statliga och privata verksamheter av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Det förekommer att statliga verksamheter inom olika branscher konkurrerar med privat företagande genom villkor som inte är konkurrensneutrala. Ett exempel är de statliga distriktsveterinärerna som använt sina stordriftsfördelar till att teckna avtal med försäkringsbolag och därmed kan erbjuda sina kunder såväl billigare försäkring som förmånligare behandlingar. De privata veterinärerna har inte samma möjligheter att teckna avtal med försäkringsbolag. Detta gör att det råder konkurrensfördelar till förmån för de statliga distriktsveterinärmottagningarna trots att kunderna betalar fullt pris. Ett annat exempel på konkurrensfördelar för statligt driven verksamhet i jämförelse med den privata marknaden råder inom tvätteribranschen. Tvätteribranschen har i en rapport visat att kriminalvården vid upphandlingar genomgående har lagt och erhållit avtal vid upphandlingar genom att deras priser är lägre än de privata företagarnas. Anbuden kan näppeligen anses vara kostnadsneutrala då kriminalvården erbjuder en lön på . Att kriminalvården vinner upphandlingar genom att lägga lägre anbud leder i sin tur till att de privatdrivna tvätterierna förlorar upphandlingar och därmed kunder vilket gör att tvätterierna riskerar att slås ut. anser att det är problematiskt att en statlig aktör bearbetar en annars väl fungerande marknad. Det tar bort konkurrensen på lika villkor, eftersom de har en möjlighet att pressa priserna vilket de inte har. Kriminalvården anser å sin sida att deras agerande är affärsverksamhet, att de är en aktör bland andra på marknaden. Det är naturligtvis angeläget att Kriminalvården kan erbjuda de intagna internerna en meningsfylld sysselsättning. Gällande lagstiftning anger dessutom att Kriminalvården har en plikt att erbjuda meningsfull sysselsättning till veckan. Problematiken handlar om att kriminalvården genom sina lägre kostnader i upphandlingar slår ut det privata näringslivet precis som de statligt ägda veterinärmottagningarna genom sin storlek tecknar förmånliga avtal med försäkringsbolag och därmed kan erbjuda veterinärtjänster till en lägre kostnad än de privata veterinärmottagningarna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister följande: Har statsrådet för avsikt att vidta åtgärder för att statlig verksamhet ska konkurrera på lika villkor med det privata näringslivet och i så fall vilka?
fr · H4111748 · 2017-07-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:1748 illegala annektering av delar av , och av (M) till Utrikesminister (S) har illegalt annekterat delar av , och . Annekteringen är sällan omnämnd i men är icke desto mindre angelägen att motverka i syfte att förmå att upphöra med också denna illegala annektering. I i orten har placerat en illegal gränskontroll. Resultatet av den illegala gränskontrollen är att georgiska bönder har fått se sin mark styckad i de fall delar av deras egendom ligger på den illegalt annekterade sidan av gränsen. Gränskontrollen är inte bara illegal utan skapar även oro och underminerar rätt till sitt eget territorium. Det ryska agerandet förvärrar säkerhetsläget i regionen. Agerandet bidrar till att försvåra möjligheten till fredliga stabila lösningar där rätt till sitt territorium respekteras. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister följande: Har utrikesministern för avsikt att lyfta frågan om den illegala ryska annekteringen av georgiskt territorium på EU-nivå i syfte att stödja en fredlig lösning där rätt till sitt territorium respekteras?
fr · H4111749 · 2017-07-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:1749 Transportstyrelsens agerande som inneburit att säkerhetsklassad information hamnat i fel händer av (M) till Statsminister (S) besvarade statsministern en av mig väckt interpellation om det av honom själv inrättade så kallade på Statsrådsberedningen. I sitt svar berättade att rådet sammanträtt ungefär en gång . Vidare sade han (direkt citeratd ur protokoll): ”Det har inrättats för att regelbundet kunna diskutera en samordnad hantering av frågor som rör säkerhet i bred bemärkelse. Jag har själv lett rådets samtliga möten, där även vice statsministern, utrikesministern, försvarsministern och inrikesministern har deltagit. Även andra statsråd har vid behov kunnat delta i rådets arbete, liksom vissa statssekreterare. Det gäller även företrädare för myndigheter som har varit direkt berörda och som fått göra föredragningar för rådet.” som avslöjats inom Transportstyrelsen med dess vidare implikationer för flera myndigheter och departement borde på alla sätt vara ett ärendeområde för det så kallade . Allra helst om information kring detta hanterats av respektive Säkerhetspolisen redan tidigt 2016. Min fråga till statsminister : Har statsministern i behandlat frågan om Transportstyrelsen och konsekvenserna kring att säkerhetsklassad information hamnat i fel händer?
fr · H4111750 · 2017-07-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:1750 Myndigheters regionalpolitiska uppdrag av (S) till Statsrådet (S) välstånd är byggt på innovativa och framgångsrika exportföretag som gång på gång klarat av att förnya och ställa om produktion och produkter i takt med att marknaderna förändrats. Den svenska industrin – dess företag och anställda – är avgörande för . Och den svenska industrin finns i hela och är ofta lokaliserad utanför storstadsområdena. behandlades svensk industri som en historisk kvarleva på väg bort. Före detta statsminister (M) sa 2013 på toppmötet i ”We used to have people in the industry, but they are basically gone” (Vi brukade ha människor i industrin, men de har i princip försvunnit) – detta trots att långt mer än 500 000 svenskar då arbetade i tillverkningsindustrin. Denna inställning från regeringen slog hårt mot landet och vår industri, och mot de bygder utanför storstadsområdena där industrin är verksam. Den politiska kursändring som skedde efter valet och som genomfördes med statsminister (S) i spetsen var därför efterlängtad och välbehövlig för hela landet. Regeringens nyindustrialiseringsstrategi som presenterades är viktig i vårt arbete för att fortsätta vara en världsledande industri- och välfärdsnation. I regeringens nyindustrialiseringsstrategi pekas kunskapslyft inom industrin ut som ett prioriterat område samt att kompetensförsörjningssystemet ska möta industrins behov och främja dess långsiktiga utveckling. Inom detta fokusområde anges att genomförandet av detta därför måste inriktas mot att förbättra matchningen mellan industrins arbetskraftsbehov och utbildningssystemet på alla utbildningsnivåer. I län finns flera för viktiga industrier, till exempel och , som satsar och behöver rekrytera ny personal. Flera företag är tillsammans med utbildningsanordnare involverade i YH-utbildningar, som står för en betydande del av företagens rekrytering. Det är viktigt för företagen, för de många personer som får jobb och för hela bygden. Därför var beslutet från Myndigheten för om årets utbildningar ett hårt slag: Endast 1 av 22 sökta utbildningar beviljades. (Det motsvarar av de sökta utbildningarna, att jämföra med den totala andelen beviljade i riket som uppgår till .) Beskedet från myndigheten innebär försvårad rekrytering och ett försämrat kompetensförsörjningssystem inte minst inom industrin, vilket försvårar matchningen på arbetsmarknaden. Flera företag i län har vittnat om betydelsen av YH-utbildningarna för deras möjlighet att kompetensförsörja sina industrier. Ett exempel är där av nyrekryteringarna kommer in via YH-utbildningar. Myndigheten för beslut innebär stora bekymmer för industriföretag utanför storstadsområdena. Myndigheten har också meddelat att de inte har något geografiskt uppdrag. De tittar alltså inte på hur deras beslut fördelas över landet vilket riskerar att slå negativt mot ett län, dess befolkning och företag. En helt orimlig ordning. Mot denna bakgrund vill jag fråga landsbygdsminister : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att myndigheter, inklusive Myndigheten för även ska ha ett regionalpolitiskt/geografiskt uppdrag i sin myndighetsutövning?
fr · H4111751 · 2017-07-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:1751 Modernisering av konkurslagen med skärpt identitetskontroll av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Tyvärr blir id-kapningar allt vanligare. Personer som drabbas av detta stöter på många problem som det krävs mycket jobb för att lösa. kan den drabbade inte betala sina räkningar, men däremot kan den som kapat identiteten tömma bankkonton, ingå affärer och försätta den drabbade i personlig konkurs. försattes en person som är styrelseledamot i flera bolag i personlig konkurs av just en id-kapare. Personen vars identitet hade kapats gjorde en polisanmälan, men det hjälpte inte. Trots polisanmälan försattes den drabbade i personlig konkurs. Tingsrätten menar att man följt gällande rutiner och att man saknar lagrum för att exempelvis kräva bank-id av den som ansöker om personlig konkurs. Tingsrättens beslut kom snabbt och den drabbade avregistrerades från sina styrelseuppdrag med retroaktiv verkan. Ingen kontroll gjordes hos polisen om det fanns en anmälan om id-kapning. Detta förfarande är naturligtvis oacceptabelt, inte minst i tider med ett ökande antal id-kapningar. Enligt uppgift pågår inget arbete vad gäller översyn av konkurslagen och möjligheter att ställa skärpta krav på identitetskontroll vid ansökan om personlig konkurs. En första omedelbar åtgärd skulle kunna vara att tingsrätten blir skyldig att vid konkursansökan först kontrollera hos polisen om det finns en anmälan om kapad identitet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Är ministern beredd att mycket skyndsamt vidta åtgärder för att undvika att enskilda medborgare försätts i personlig konkurs av id-kapare?
fr · H4111752 · 2017-07-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:1752 Fängslandet av människorättsförsvarare i av (KD) till Utrikesminister (S) Vi kan konstatera hur går i en alltmer auktoritär riktning. Det är viktigt att följa utvecklingen i detta viktiga land, bron mellan och . är en strategisk partner som besitter en central energi- och migrationspolitisk roll för . Men vi kan inte se på eller rent utav tystna i vår kritik när president styr landet bort från demokratiska principer och fängslar oliktänkande. Sedan kuppförsöket har ett hundratal tv-kanaler, tidningar och radiostationer stängts. Journalister har fått sparken, en del har fängslats. Dessutom har över 100 000 personer inom den offentliga sektorn avskedats godtyckligt uppger . Som ett led i denna oroande utveckling häktades sex människorättsaktivister, bland annan en tysk och en svensk medborgare och Amnesty i verksamhetschef . Enligt Amnesty utreds dessa personer för medlemskap i ”väpnad terrororganisation”, vilket man menar är helt ogrundat och politisk motiverat. Den gripne svenskens fru har berättat för Radio (17/7) att hennes man ”inte mår särskilt bra” och är rädd för att inte bli frisläppt. Detta sker efter att Amnestys ordförande i greps och anklagades för medlemskap i en terrororganisation. Detta är en tydlig upptrappning på jakten av oliktänkande och demokratifrämjande röster i landet. i riskerar nu att försvagas kraftigt. Utan civilsamhällesorganisationer som denna går mot en alltmer auktoritär regim med återkommande kränkningar av de mänskliga rättigheterna. har en lång tradition av och en viktig roll i att påverka och stå upp för mänskliga rättigheter, exempelvis genom EU. Det är också EU som bidrar med mångmiljonbelopp till för landets flyktingmottagning. Detta är ett viktigt avtal, men och EU måste också kunna lyfta frågor som rör turkiska medborgare och hur dessa behandlas av den turkiska staten. Den tyska regeringen har krävt ett frisläppande och utrikesministern har kallat till sig ambassadör. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder vidtar utrikesministern och regeringen för att sätta press på att värna demokrati och mänskliga rättigheter och för att Amnestys och andra organisationers människorättsförsvarare ska frisläppas?
fr · H4111753 · 2017-07-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:1753 Trängselskatt och integritetsskyddet vid brott mot föreskrifter av (L) till Statsrådet (S) Trängselskatter tas ut för svenskregistrerade bilar som körs in och ut ur och innerstäder på vardagar. Vissa bilar är undantagna från skattskyldighet. Bilarna passerar betalstationer som automatiskt läser av registreringsnumret. Uppgifterna lagras och detta innefattar även uppgifter om personer som har skyddad identitet. Det har uppdagats att ansvarig myndighet, Transportstyrelsen, genom att bryta mot gällande regelverk har gett spridning åt uppgifter av känslig art. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister följande: Vilka åtgärder avser infrastrukturministern att vidta för att stärka systemen för informationsskydd av uppgifter om personer med skyddad identitet som insamlas på grund av trängselskatt?
fr · H4111754 · 2017-07-21 00:00:00 — Fråga 2016/17:1754 Upprustning av Kinnekullebanan av (M) till Statsrådet (S) Förslag på en ny nationell transportplan ska snart överlämnas till regeringen och sedan väntas regeringen fatta beslut . Man hör mycket om regeringens planer och vilja att bygga nya höghastighetståg trots att dessa är mycket dyra, olönsamma och inte löser dagens transportbehov. Våra stambanor så som Västra stambanan behöver upprustas nu och många mindre järnvägsbanor är i stort behov av en upprustning. Kinnekullebanan i är en sådan mindre bana, som har fått sänkt hastighet och inga tydliga besked från om en upprustning. Kommuner i och Regionen har uttalat att man är villig att satsa på Kinnekullebanan och min fråga till statsrådet är: Vad avser statsrådet att göra för att se till att våra mindre järnvägsbanor och Kinnekullebanan verkligen får den upprustning som är nödvändig?
fr · H4111755 · 2017-07-24 00:00:00 — Fråga 2016/17:1755 av (M) till Statsrådet (MP) Klimattoppmötet i blev ett viktigt genombrott för de internationella klimatförhandlingarna och därmed i kampen för att hejda och begränsa de globala klimatförändringarna. Totalt har 197 länder skrivit under och 147 av dessa har också ratificerat det. Avtalet är varken tillräckligt eller felfritt men det lägger en bra grund för det fortsatta globala klimatarbetet och för fortsatta förhandlingar. Alla länder har ett gemensamt ansvar för att hejda den globala uppvärmningen slår avtalet fast. För att mål, om att hålla den globala temperaturökningen väl med sikte på att också hålla den under 1,5 grad, ska kunna nås krävs nu att världens länder också tar detta ansvar och uppfyller sina åtaganden från . President besked om att han avser att dra ur var därför ett mycket allvarligt besked. är världens, näst efter , största utsläppsland och spelar därav en särskilt viktig roll. Beskedet att avser att lämna är alltså i sig mycket allvarligt men risken är också att beskedet dessutom får negativa följdverkningar. Att fler länder helt enkelt följer dåliga exempel. Då skulle ytterligare snabbt försvagas. Dessvärre har redan flera länder signalerat att man efter besked överväger att dra sig ur eller att inte ratificera . Det senaste exemplet är . Efter det avslutade G20-mötet i gjorde president uttalanden om att inte ska ratificera avtalet. Givet denna mycket oroväckande utveckling är det viktigt att , EU och andra likasinnade arbetar aktivt för att förhindra att fler länder frånsäger sig sitt ansvar för klimatförändringarna. Med anledning av ovan vill jag fråga statsrådet följande: Vad gör statsrådet och regeringen för att förhindra att fler länder följer besked om att frånträda ?
fr · H4111756 · 2017-07-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1756 Åtgärder mot bilmålvakter av (L) till Statsrådet (S) Liberalerna genomförde tillsammans med alliansen en lagändring 2014 för att underlätta Polisens arbete mot s.k. bilmålvakter. Kriminella med stora skulder utnyttjar regelverkets brister och fortsätter skriva bilar på personer som de gjort upp med för att slippa undan myndigheternas krav. Bilmålvakterna utgör ett mycket stort problem och är en del av den kriminella miljön i flera storstäder där man använder bilarna som vapen eller knarkgömmor, men också för att begå andra brott. Det finns trots vissa förenklingar i lagen fortsatta luckor som hindrar Polisen och kommunerna att agera mer effektivt och biföll majoritet Liberalernas motion om ett antal åtgärder för att enklare kunna beslagta bilmålvakternas bilar. Liberalerna menar att ytterligare åtgärder måste vidtas så att fordon kan beslagtas även om de är rätt parkerade, eller om de färdas fram ska det vara möjligt för polis att stoppa och ingripa. Regeringen har sedan tillkännagivandet inte återkommit med några initiativ i denna fråga och min fråga är: När kommer regeringen att återkomma med förslag på en proposition till om åtgärder mot bilmålvakter?
fr · H4111757 · 2017-07-24 00:00:00 — Fråga 2016/17:1757 Offentlig förvaltning av (M) till Statsrådet (S) Offentlig förvaltning ska agera föredömligt när det gäller medveten konsumtion och att ha fokus på till exempel närproducerat, lokalodlat eller härförädlat. Högre konsumentmedvetenhet vid val av livsmedel är en positiv utveckling. Det gäller även för offentlig verksamhet, där miljontals måltider serveras i kommuner, landsting och statens myndigheter. Flera branschinitiativ har därtill underlättat för konsumenter att lättare kunna göra medvetna val. De vidareutvecklas och kontrolleras ständigt för att medvetna konsumenter inte ska bli lurade, utan tryggt och enkelt kunna välja till exempel närproducerat, lokalodlat eller härförädlat. En studie som genomförts av branschorganisationen visar dock på fortsatt problematik. Studien visar att konsumenter vilseletts till att köpa kycklingspett från utlandet. genomfördes en pilotstudie i delikatessdiskarna hos 71 större matbutiker runt om i landet. När personalen fick frågan om kycklingspettens ursprung svarade de ofta att spätten var svenska, men vid närmare kontroll med leveranterör visade det sig att merparten av spetten kom långt ifrån, inte sällan från eller till och med . Endast i fem av de tillfrågade butikerna var de färdiga kycklingspetten tillagade av svensk kyckling. har hårda krav på god djurhälsa, djurhållning samt kontroll av bruket av antibiotika. Däremot fick exempelvis thailändsk kyckling rött ljus i WWF:s köttguide på grund av bristande kontroll av antibiotikaanvändning. Därför är det viktigt att svenska konsumenter som vill göra ett medvetet val enkelt ska kunna göra det. Det är inte rimligt att det ska vara svårt för konsumenter att ta del av var ifrån kött, grönsaker eller andra livsmedel kommer, vare sig vid frysdisken eller när det handlar om färdiglagad mat. Det är heller inte rimligt att man i till exempel skolköken, köken på äldreboenden, regeringens restauranger, restauranger eller vid statliga myndigheter, inte följer svensk livsmedelsstrategi och säkerställer att det på svenska offentliga bord serveras svenska produkter! Endast genom att vara föredöme kan offentlig förvaltning få fler att servera mer svenskt, närproducerat etc. Först då blir en svensk livsmedelsstrategi värd namnet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att offentlig förvaltning ska agera som föredöme för den svenska livsmedelsstrategin och servera svenska, närodlade eller lokalproducerade livsmedel?
fr · H4111758 · 2017-07-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:1758 Regelförenklingar för näringslivet av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Företagarnas förtroende för regeringens regelförbättringsarbete befinner sig i sluttande plan. Enligt , , har av de svenska företagarna inget eller litet förtroende för regeringens regelförbättringsarbete och av företagarna saknar helt förtroende. Det är naturligtvis inte bra för näringslivsklimatet att en majoritet av företagarna har ett ytterst lågt förtroende för regeringens arbete med att förbättra förutsättningarna för näringslivet. Företagarna upplever enligt NNR att utvecklingen går i fel riktning, att inga förenklingar har gjorts och att det kommer förslag på nya eller förändrade regler som kommer att innebära mer arbete och kostnader för företagen. Företagarna upplever även att det saknas en tydlig och sammanhållen plan för en styrning av arbetet med regelförenklingar. Ett regelverk som är effektivt och enkelt att administrera är en viktig framgångsfaktor för att företag skall växa, bli framgångsrika och bidra med arbetstillfällen och välstånd. Därför är det angeläget att företagare känner förtroende för regeringens politik och vilja att förbättra för näringslivet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsministern följande: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att få en nystart vad gäller regelförenklingsarbetet i syfte att stärka företagandet genom färre krångliga regler?