ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H511215 · 2017-11-02 00:00:00 — Fråga 2017/18:215 Avslutad insats i den särskilt utsatta stadsdelen av (L) till Justitie- och inrikesminister (S) Stadsdelen i kommun är utpekad som ett särskilt utsatt område i polisens nationella kartläggning. Ett särskilt utsatt område innebär att kriminaliteten är så pass allvarlig och frekvent att samhället inte har full kontroll över området, men också att det råder parallella strukturer där kriminella personer eller nätverk har stark påverkan på lokalsamhället. Det kan till exempel vara att man inte vågar tipsa polisen eller vittna i domstol om man sett någon begå ett brott. Andra faktorer som kännetecknar sådana områden är narkotikaförsäljning samt hot och våld mot blåljusverksamheter. Jag besökte för sedan och stadsdelen tillsammans med polis, och var området prioriterat med en satsning som innebar ökad polisiär närvaro för att arbeta mer effektivt, såväl brottsförebyggande som ingripande. Polisledningen har beslutat att avsluta insatsen. En förklaring som förs fram är att det har skett en förbättring, men den egentliga orsaken verkar vara brist på polisiära resurser, som ska användas mer flexibelt. Detta beslut är fattat trots att området fortsatt är i stort behov av aktiva insatser från polisen, såväl förebyggande som repressiva, för att upprätthålla lag och ordning. Liberalerna anser att de särskilt utsatta områdena måste kunna räkna med en kraftfull prioritering ; att komma åt brottsligheten i dessa områden är inget kortsiktigt projekt. Såväl polisens som Brottsförebyggande rådets studier visar att långsiktiga insatser är helt avgörande om samhällets insatser över huvud taget ska ge effekt. Mot bakgrund av den kritik som kommit fram och det faktum att Araby fortsatt utgör ett särskilt utsatt område med hög kriminalitet blir min fråga till justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta omgående för att polisen inte ska behöva dra sig tillbaka från de särskilt utsatta områdena?
fr · H511216 · 2017-11-02 00:00:00 — Fråga 2017/18:216 Åtgärder mot insmuggling av vapen via post av (L) till Justitie- och inrikesminister (S) presenterades nya siffror som återigen visar på en oroande utveckling när det gäller förekomsten av illegala vapen i landet. Polisen gör fortsatt stora beslag, medan tullen inte anser sig ha förmåga att ingripa i större utsträckning utifrån dagens organisation. Att öka tullens kapacitet och förmåga är en prioriterad fråga, och Liberalerna presenterade ett förslag om att utöka tullens budget redan innevarande år med ytterligare . Det framkom också i kommentaren kring vapensmugglingen att en stor andel kommer in via post. Med tanke på allt fler skjutningar i samhället och en dramatisk ökning av antalet dödsskjutningar krävs akuta åtgärder för att underlätta polisens och tullens arbete med att stoppa insmugglingen av illegala vapen och för att bättre komma åt inflödet via postgången. I mitt hemlän , där en polis i utsattes för mordförsök i sin privata bostad genom skjutning med skarpladdat vapen, framkommer också att antalet vapen som är i omlopp ökar. Bara har 69 vapen beslagtagits av polisen, men det är uppenbart att antalet personer som blir fällda för grovt vapenbrott fortsatt är väldigt lågt. Liberalerna har inlämnat en motion där vi vill gå längre än regeringen när det gäller skärpning av åtgärder mot vapenbrott. Med anledning av att allt fler illegala vapen eller vapendelar smugglas in via post blir min fråga till justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att polisen och tullen mer effektivt ska kunna stoppa införseln av vapendelar som kommer in via post?
fr · H511217 · 2017-11-02 00:00:00 — Fråga 2017/18:217 Läkemedelsgenomgångar för äldre av (M) till Socialminister (S) Äldre människor får ofta mediciner utskrivna av flera olika läkare, vilket gör det svårt för både patienten och läkaren att överblicka vilka läkemedel patienten använder. Detta ökar risken att läkemedlen interagerar med varandra på ett skadligt sätt. Därför är läkemedelsgenomgångar en viktig åtgärd som fångar upp eventuella läkemedelsbiverkningar redan innan de skapar problem, onödiga skador och vårdkostnader. Även om föreskrifter kräver att personer med fler än fem läkemedel ska erbjudas regelbundna läkemedelsgenomgångar sker detta dessvärre i för liten omfattning i . Alltför få äldre känner till att de har denna rättighet. Därtill brister det i systemen, vilket medför en risk att läkarna inte får överblick över patientens samtliga läkemedel. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder görs för att säkerställa att alla vård- och omsorgsgivare lever upp till kraven på regelbundna läkemedelsgenomgångar bland äldre och att informationssystemen om en patients samtliga läkemedel ska kunna vara tillgängliga för förskrivande personal?
fr · H511218 · 2017-11-02 00:00:00 — Fråga 2017/18:218 Jämställdhet inom idrotten av (M) till Socialminister (S) säkrade i damallsvenskan var det med en viss eftersmak. Ett i damallsvenskan ger inga vinstpengar, medan de svenska mästarna i herrallsvenskan, , garanteras en vinstsumma på . Det ska tilläggas att herrallsvenskan omsätter , medan damallsvenskan omsätter . Men skillnaden i vinstpengar är stor, och att det över huvud taget inte betalas ut en enda krona till segrarna i damallsvenskan är märkligt. I strandade förhandlingarna mellan damlandslaget och det danska fotbollsförbundet, DUB. Damlandslaget har, förutom förbättrade ekonomiska villkor, krävt bättre villkor avseende bland annat resor, boende och träningsfaciliteter. Det danska herrlandslaget har erbjudit sig att hjälpa till men kräver att damerna får samma rättigheter som herrarna har. Situationen har lett till att det danska damlandslaget riskerar uteslutning ur VM-kvalet. I har man gått före. Där råder numera jämställda villkor mellan dam- och herrlandslaget i fotboll. Detta då herrlandslaget avstått en del av sin pott, vilket gör att damlandslaget kommer att ha lika bra betalt som herrarna under landslagssamlingar. Den svenska idrottsrörelsen har haft jämställdhetsmål, men man har misslyckats med att nå dem. På det senaste fastställde man nya mål samt förändringar av . Att även arbeta med de ekonomiska ersättningarna bör vara något som kan prioriteras än högre. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Hur avser socialministern att arbeta tillsammans med idrottsrörelsen för att stärka jämställdheten inom idrotten?
fr · H511219 · 2017-11-03 00:00:00 — Fråga 2017/18:219 Stärkt sjöfart genom ökad samverkan av (M) till Statsrådet (S) Svensk sjöfart är viktig. Den står för ett betydande direkt bidrag till den svenska ekonomin genom till exempel de omkring 100 000 personer som arbetar i sjöfartsklustret, men inte minst är sjöfarten av strategisk betydelse för svensk industri och för möjligheten att stärka som turistland. Sjöfarten spelar också en helt central roll i omställningen till mer miljö- och klimatmässigt hållbara transporter. Det finns därför goda skäl att stödja utvecklingen av svensk sjöfart genom till exempel satsningar på relevant forskning. Enligt en nyligen publicerad rapport från Lighthouse, som är ett tvärvetenskapligt maritimt kompetenscenter, satsar dock i särklass minst av de nordiska länderna på forskning, innovation, utveckling och demonstration (FIUD) inom sjöfartsområdet. Det finns således anledning att se över anslagsnivåerna och inte minst att undersöka hur forskningsmedlen kan användas effektivare för att ge ännu större nytta. Lighthouse menar i sin rapport att det bland annat finns en stor potential till ökat nordiskt samarbete kring FIUD då vi i har många gemensamma intressen vad beträffar bland annat miljö, klimat, digitalisering och automatisering. Lighthouse slår också fast att det finns en stark önskan hos flertalet berörda aktörer om utökat samarbete mellan de nordiska aktörerna från industri, akademi och offentlig sektor. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande; Avser regeringen att vidta några åtgärder för att stärka det nordiska samarbetet kring FIUD inom sjöfartssektorn?
fr · H511220 · 2017-11-03 00:00:00 — Fråga 2017/18:220 Det minskade intresset för sjöbefälsutbildningarna av (M) till Statsrådet (S) har både antalet sökande och antalet antagna till sjöbefälsutbildningarna minskat kraftigt. Sjöbefälsutbildningarna finns dels vid Linnéuniversitet i , dels vid i , och har båda lärosätena tomma platser på sina program. På Linnéuniversitetet är till exempel bara en tredjedel av platserna på sjöingenjörsprogrammet fyllda, och antalet sökande till sjökaptensprogrammet har minskat från 518 sökande 2014 till 200 . Situationen på sjöbefälsutbildningarna är bekymmersam för svensk sjöfarts framtida kompetensförsörjning. Med anledning av ovan vill jag fråga statsrådet följande; Avser regeringen att vidta några åtgärder för att höja intresset för sjöbefälsutbildningarna och för karriärer till sjöss?
fr · H511221 · 2017-11-06 00:00:00 — Fråga 2017/18:221 Vattenläcka i utan att varnings-sms skickades ut av (L) till Justitie- och inrikesminister (S) upptäckte många göteborgare i nordöstra att det inte kom något vatten ur kranen. Anledningen var att en entreprenör vid ett bygge hade råkat förstöra en större vattenledning som går från vattenverk. Människor som drack vatten ur sina kranar riskerade sina liv. Ändå varnades inte de göteborgare som bodde i de drabbade områdena. Som GP:s ledarskribent skrivit ”Vattenläckan i har avslöjat en allvarlig brist gällande krisberedskap. Kommunen ville skicka ut mass-sms med varning om att koka vatten när olyckan skedde. Detta stoppades på nationell nivå.” Vidares skriver Sonesson ”kan myndigheter tack vare positioneringsteknik sända sms till alla mobiltelefoner som är registrerade i ett geografiskt område. Problemet är att tekniken binds till VMA, viktigt meddelande till allmänheten, som måste gå ut i riksradio. Att vatten kan vara förorenat i rikets andra stad bedömdes inte vara tillräckligt angeläget för att skulle avbryta sina sändningar. Därför hindrades att använda positionerings-sms för att informera drabbade. Det är absurt. Tekniken måste självklart kunna användas lokalt och regionalt. Exempelvis skulle en extrasändningen kunna gå ut i lokalradion. Det är uppenbart att MSB, myndigheten för samhällsskydd och beredskap som är ansvarig för VMA, behöver förändra systemet.” Krisinformation om farligt vatten får inte stoppas. Om systemen hindrar människor från att få ut rätt information så är det systemen som ska ändras. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Varför skickas inte varnings-sms ut regionalt eller lokalt till svenska medborgare som hotas av förorenat vatten eller andra dödliga hot, och avser regeringen att förändra lagstiftningen så att svenskar ska nås av varnings-sms?
fr · H511222 · 2017-11-06 00:00:00 — Fråga 2017/18:222 Svenske medborgaren frisläppande från av (L) till Utrikesminister (S) , göteborgare, svensk medborgare och människorättskämpe, rapporteras nu ha släppts ut ur fängelset i efter att ha kidnappats från och utan rättegång satts i fängelse. Men han är fortfarande enligt rapporter tvingad att vara kvar i . Medier och andra personer har inte tillgång till honom. Mycket talar för att gått från att sitta i ett kinesiskt fängelse till att vara fast i förvar i utan möjlighet att ta sig hem till eller någon annanstans. Det är dags att den på riktigt ryter ifrån och kräver att tillåts lämna . I stället för att sitta i ett litet fängelse så sitter han nu fast i ett stort fängelse. Vad är egentligen skillnaden? Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Har regeringen fört samtal med diktaturstyre om att de ska låta lämna , och vad gör regeringen i övrigt för att sätta press på diktaturstyre för att släppa fri?
fr · H511223 · 2017-11-06 00:00:00 — Fråga 2017/18:223 Förmyndarskap i av (L) till Utrikesminister (S) blev kvinnor i myndiga men blev åter omyndiga om de gifte sig, då med maken som förmyndare. 1921 blev även gifta kvinnor myndiga , samma som männen. Det är med andra ord . försökte Dina , , söka asyl i . I blev hon dock fråntagen sitt pass av saudiska myndigheter och hämtad av sina farbröder för att föras tillbaka. Efter detta har ingen hört något från henne, och regeringen har inte velat bekräfta var hon är. Enligt vissa källor är hon i kvinnofängelset . Hennes enda möjlighet att bli fri är att förmyndaren, alltså den hon försökte fly från, godkänner det. är fängslad under åtalspunkt ”disobediance” och ”escape” från förmyndaren efter att ha rymt hemifrån efter misshandel. på flykt undan familjen, som mordhotat henne, fängslades hon i samband med att hon ville hämta ut ett id-kort för att kunna arbeta. Detta är bara två berättelser, och det finns tusen och åter tusen till. Att omvärlden börjat få upp ögonen för det förtryck kvinnor lever under beror till stor del på att sociala medier gjort det möjligt för dem att berätta sina historier. Med vetskapen följer också ett ansvar att agera. På barnrättsområdet har utsetts till ett så kallat pathfinder country, vägvisarland, framför allt för arbetet mot våld mot barn. är ofta med rätta stolt över jämställdheten mellan kvinnor och män, även om det fortfarande finns mer att göra. På samma sätt som visar vägen inom barnrätt borde det vara självklart att tydligt tar ställning för de kvinnor som lever under förtryck. fråntas halva befolkningen i sina mänskliga rättigheter genom förmyndarskapet med allt vad det för med sig. Regeringen slår sig för bröstet och hävdar vara världens första feministiska regering. När fundamentala mänskliga rättigheter inskränks för kvinnor måste vara ett pathfinder country. Statsrådet besökte och lanserade ett kvinnligt ledarskapsprogram mellan länderna. Frågan kvarstår dock ifall regeringen vågar gå emot den hederskultur som vill stänga inne kvinnor från omvärlden. Mot bakgrund att det som anförts vill jag fråga utrikesminister följande: Avser ministern att agera för att kräva ett avskaffande av mäns förmyndarskap över kvinnor i ?
fr · H511224 · 2017-11-06 00:00:00 — Fråga 2017/18:224 Nationell strategi för att eliminera hepatit C av (M) till Socialminister (S) Staten har genom överenskommelsen om ersättning för läkemedelsförmåner bidragit med för hepatit C-läkemedel , en minskning . Ersättningen från staten är av den beräknade kostnaden för dessa läkemedel. Det finns en vinst- och förlustdelningsmodell mellan parterna. Ekonomirapporten, , från Kommuner och Landsting belyser den ekonomiska situationen, förutsättningar och den samhällsekonomiska utvecklingen för kommuner och landsting. Landstingens kostnader för läkemedel i öppenvård utgör av de totala kostnaderna för hälso- och sjukvården. I rapporten framgår det även att kostnader för läkemedel mot hepatit C minskar. Utfallssiffror indikerar en kraftig minskning av kostnaderna, som tyder på en halvering jämfört med . Det beror på att färre patienter behandlats samt på lägre behandlingskostnader. Det handlar om många patienter med hepatit C som kunde få behandling om fler grupper tillåtits få detta. Det är stora belopp som landsting och staten sparar genom att inte erbjuda behandling till fler. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Är det inte dags för en nationell strategi för att eliminera hepatit C, där även stora grupper hepatit C-smittade som inte uppfyller kraven för att få behandling mot hepatit C får tillgång till behandling?
fr · H511225 · 2017-11-06 00:00:00 — Fråga 2017/18:225 Internationella kriminella nätverk i av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) rapporterade om internationella ligor som kommer till för att begå brott. Enligt SVT säger polisen att antalet ligor som kommer till för att stjäla och sedan sälja stöldgodset utomland kommer att öka. Enligt artikeln är detta en konsekvens av relativt låga straff, polisens prioritering av annan brottslighet och få gränskontroller. Polisen säger att etableringen av utländska kriminella nätverk kommer att öka i . Enligt SVT uppskattar polisen att av de 22 800 bostadsinbrott som anmäldes i så står internationella nätverk för mellan av dessa brott. Enligt polisen har de internationella nätverken utvecklats och skapat en bred infrastruktur av transportkanaler och även knutit kontakter med kriminella i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka initiativ avser ministern att vidta för att motverka och bekämpa internationella kriminella nätverk i ?
fr · H511226 · 2017-11-06 00:00:00 — Fråga 2017/18:226 Likvärdig undervisningstid för alla elever av (M) till Utbildningsminister (MP) I skollagens timplan anges undervisningstimmar i olika ämnen i . Tyvärr säger detta ingenting om hur mycket undervisning elever i verkligheten får i de olika ämnena. Det kan skilja sig stort till och med mellan skolor i samma kommun – oavsett om de är kommunala eller privata – beroende på vilken schablon av antalet veckor som används vid schemaläggning. Totalt sett kan det röra sig om skillnader på upp till ett helt läsår av undervisningstid i ett ämne som en elev får, eller inte får, i . Detta är problematiskt. beslutade att upphäva nuvarande timplan och att regeringen i skollagen ges ett bemyndigande att fördela undervisningstiden i timplan. Regeringen redovisade i propositionen 2016/17:143 sin bedömning att det bör införas en stadieindelad timplan i och att den regleras på förordningsnivå. En stadieindelad timplan blir tydligare än när antalet timmar anges för hela grundskoleperioden, men den lämnar fortfarande utrymme för visst godtycke. Den faktiska undervisningstiden eller timmar kommer fortfarande att bero på vilken schablon av antalet veckor som används vid schemaläggning per läsår. har inte utfärdat någon rekommendation men anger i sitt räkneexempel vid efterfrågan av statistik att antalet timmar per läsår delas . Även har förekommit i muntliga svar. Detta följs därför av många skolor. Problemet är dock att ett läsår rent faktiskt motsvarar (delat ). Detta får vid schemaläggningen stora konsekvenser för elevernas undervisningstid. Exempel: Svenska ska man ha i lågstadiet. Hur många timmar blir det på schemat? Rektor 1 räknar med det faktiska antalet skolveckor , det vill säga : 680/35,6 delat med 3 () = i ettan, tvåan respektive trean. Rektor 2 utgår från exempel : 680/40 delat med 3 () = Det kan alltså skilja = , bara i ett ämne på ett stadium. Som det är nu finns det elever i den svenska som mer eller mindre medvetet luras på undervisningstid. För att den svenska ska hålla en god kvalitet och ge elever likvärdiga förutsättningar bör man hitta sätt att möjliggöra för alla svenska elever att få lika stor mängd undervisning i alla ämnen. Med anledning av det som anförts ovan är min fråga till utbildningsminister : Hur ser utbildningsministern på detta problem, och vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att möjliggöra likvärdig undervisningstid för alla elever i svenska skolor?
fr · H511227 · 2017-11-06 00:00:00 — Fråga 2017/18:227 Den ekonomiska politikens påverkan på av (M) till Finansminister (S) I är näringslivet till stor del präglat av en exportberoende industri. Handeln med exempelvis är omfattande, och företagen är utsatta för en tuff internationell konkurrens. Givet dessa förutsättningar är faktorer som skattetryck och arbetsmarknadslagstiftning avgörande för att det värmländska näringslivet ska kunna växa och anställa fler. Sedan den här regeringen tillträdde har dock skattetrycket höjts, men tack vare den internationella högkonjunkturen har tillväxten i varit relativt god trots skattehöjningarna. När konjunkturen svänger finns det däremot risk att ett högre skattetryck underminerar konkurrenskraften för de exportberoende företagen. Skattehöjningar riskerar att leda till sämre marginaler för företagen, vilket minskar viljan att expandera, investera och anställa fler. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister följande: Är det finansministerns uppfattning att den nuvarande regeringens ekonomiska politik har givit näringslivet i bättre konkurrensvillkor än före regeringens tillträde?
fr · H511228 · 2017-11-06 00:00:00 — Fråga 2017/18:228 Särläkemedel av (L) till Socialminister (S) är och lider av sjukdomen Duchennes muskeldystrofi. drabbas ca 10 pojkar i av denna sjukdom. Dessa pojkar är i ständigt behov av medicin och andra livsavgörande hjälpmedel. Sjukdomen gör så att musklerna i kroppen försvagas, och till slut kan man inte längre gå. Det pågår just nu en namninsamling för . har blivit nekad sin livsavgörande bromsmedicin och kommer inte att kunna leva ett liv fritt från hinder. Över 1 700 människor har skrivit under i hopp om att regeringen ska öppna ögonen och ge den vård han behöver för ett bra liv. Länsstyrelser runt om i har börjat sätta stopp för särläkemedel till vissa patienter då de anser att medicinerna är för dyra. Vi kan inte i sätta en prislapp på individers liv och frihet. måste få sin medicin. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vad gör regeringen för att säkerställa att barn som och andra som behöver särläkemedel får rätt till dem?
fr · H511229 · 2017-11-06 00:00:00 — Fråga 2017/18:229 Donation och transplantation av organ av (L) till Socialminister (S) Viljan att donera organ för transplantation är hög i . Enligt den statliga utredningen . En livsviktig verksamhet (SOU 2015:84) är av befolkningen positivt inställd till att donera sina organ efter sin död. Trots den höga donationsviljan ligger lågt när det gäller antalet genomförda organdonationer jämfört med länder som , som är dubbelt så bra som vi och , som är världsledande. För att öka tillgången på organ för transplantation föreslog utredningen ovan en lagstiftning liknande den som finns i ett antal europeiska länder. Den innebär att i en situation där all fortsatt aktiv behandling är meningslös och patienten ligger i en respirator på en intensivvårdsavdelning, skulle man kunna ställa frågan om organdonation till den närmaste familjen. Vid jakande svar skulle man genomföra organdonation enligt de rutiner som tillämpas bland annat i . Detta skulle kunna öka tillgången på organ för transplantation i , minska köerna till transplantation och minska antalet människor som dör i väntan på nytt organ. var det 800 personer som väntade på organ, däribland 682 som väntade på njure och 30 som väntade på hjärta. dör ca 50 personer på väntelistan för nytt organ. meddelar regeringen att den lagstiftning som föreslås i utredningen . En livsviktigverksamhet inte går att genomföra. Min fråga till socialminister är därför: Vilka lagstiftningsåtgärder avser regeringen att genomföra för att möjliggöra fler organtransplantationer i och därmed rädda fler människor till livet?
fr · H511230 · 2017-11-07 00:00:00 — Fråga 2017/18:230 Restriktionerna för transport av farligt gods genom Öresundstunneln av Boriana (M) till Statsrådet (S) ansökte Öresundsbrokonsortiet hos det danska Ministeriet för transport, byggande och boende om lindring av restriktionerna för transport av farligt gods genom Öresundstunneln. har i yttrat sig över ansökan, och då framfört att den till ansökan bifogade riskutredningen inte är tillräckligt djupgående för att utgöra beslutsunderlag, men att det inte ankommer på i att fatta beslut i frågan utan detta ankommer på de danska myndigheterna. Om de danska myndigheterna fattar beslut om lindring av restriktionerna anmodas dock Öresundsbrokonsortiet att inkomma med ansökan om ändring i de lokala trafikföreskrifterna avseende den svenska delen av Öresundsförbindelsen. har det danska ministeriet fattat beslut om lindring av ovan nämnda restriktioner, men såvitt det framgår av Öresundsbrokonsortiets hemsida har ännu inte fattats något beslut av de svenska myndigheterna, och något datum för sådant beslut har inte tillkännagivits. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Ämnar statsrådet vidta några åtgärder med anledning av ansökan om lindring av restriktionerna?