ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H4111574 · 2017-06-09 00:00:00 — Fråga 2016/17:1574 agerande i EU mot auktoritära medlemsländer av (M) till Statsrådet (S) har varit på kollisionskurs med stora delar av övriga EU sedan regeringspartiet och rättvisa kom till makten . Regeringen i har ignorerat demokratins spelregler, bland annat genom att ta politisk kontroll över rättsväsendet. Regeringstrogna personer har utnämnts till domare i landets författningsdomstol, vars oberoende härigenom har begränsats, och statliga medier har ställts under ökad regeringskontroll. har försökt förmå att följa de rättsstatliga regler som gäller inom EU, men den polska regeringen har avvisat alla framställningar i den riktningen. ger möjlighet till straffsanktioner mot medlemsländer som bryter mot rättsstatens principer; i sista hand kan det i sådana fall bli fråga om att frånta medlemslandet dess rösträtt i rådet. En svårighet med denna typ av sanktioner mot en medlemsstat är att de förutsätter enighet bland de övriga medlemsstaterna. När det gäller frågan om sanktioner mot har åtminstone ett annat medlemsland låtit förstå att landet motsätter sig sådana. Men det finns en annan typ av påtryckningsmedel mot en medlemsstat som sätter sig över de grundläggande värden som EU vilar på. EU fastställer – inom ramen för den fleråriga budgeten, vilken beslutas med enhällighet – en årlig budget rörande medlemsstaternas in- och utbetalningar. Exempelvis beslutades om i inbetalningsskyldighet för medlemsstaterna och avseende utanordningar till medlemsstaterna (”EU-bidrag”). Dessa årliga budgetar beslutas med kvalificerad majoritet i rådet, om än i ett komplicerat samrådsförfarande med kommissionen och . Dessutom beslutar rådet – inom ramen för den fleråriga budgeten – om ändringsbudgetar. Också dessa budgetbeslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet. Ett fåtal medlemsstater kan alltså inte genom veto i rådet förhindra en viss fördelning av EU-medel på utgifts- eller inkomstsidan. är en av EU:s största nettobidragstagare. Om EU beslutar att hålla inne med utbetalningar till av till exempel jordbruks- eller regionalstöd, skulle detta kunna utgöra ett starkt påtryckningsmedel mot den polska regeringen. I Ekots lördagsintervju fick EU- och handelsminister frågan om hur hårt EU bör gå fram mot och vars politiska utveckling går i alltmer auktoritär riktning. framhöll som en svårighet att det krävs enhällighet bland medlemsstaterna för beslut om straffsanktioner, men berörde inte med ett ord möjligheten för EU att tillgripa den typ av ekonomiska sanktioner som inte kräver enhällighet. Mot bakgrund av det ovanstående vill jag fråga statsrådet varför statsrådet och den i frågan om EU:s reaktioner på den polska regeringens alltmer auktoritära styre, inte tycks se ekonomiska sanktioner via EU:s budget som ett möjligt påtryckningsmedel när det gäller att förmå att leva upp till sina rättsstatliga förpliktelser?
fr · H4111575 · 2017-06-09 00:00:00 — Fråga 2016/17:1575 Förslaget om att återinrätta av (M) till Statsrådet (S) har ett av världens bästa djurskydd som är både modernt och ändamålsenligt. För att ha ett så modernt djurskydd som möjligt krävs förändring i takt . En sådan förändring var att lägga ned och i stället överföra djurskyddsfrågorna till . hade kritiserats för samarbetssvårigheter och för att den införde onödigt hårda föreskrifter som försvårade för djurägarna. Under Alliansens regeringstid överfördes dessutom djurskyddskontrollerna från kommunerna till länsstyrelserna för att få en bättre, likvärdig och framför allt säkrare kontroll över hela landet. Enligt ett kongressbeslut från ett av regeringspartierna, , ska tiden vridas tillbaka och återinrättas. Detta vore väldigt olyckligt för ett modernt land som med ett högt anseende i djurskyddsfrågor. Regeringen har aviserat att det ska komma en djurskyddsproposition; eftersom propositionen ännu inte har nått finns det anledning fundera över vilka frågor som den kan komma att innehålla. Framför allt önskar branschen en långsiktighet i frågor som rör djurskyddet och uppskattar inte stora tvärvändningar som upprättandet av en ny myndighet kan komma att innebära. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att göra verklighet av förslag och återinrätta i ?
fr · H4111576 · 2017-06-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:1576 Statliga medels användning av (M) till Statsrådet (S) är en ideell förening med vissa myndighetsuppdrag. Det har bland annat i uppdrag att fördela och följa upp statsbidraget till studieförbund och folkhögskolor. Ibn Rushd hör till de studieförbund som mottar statliga bidrag av . rörde det sig om . I en granskning som gjorts av och som publicerats på hennes blogg finns ett antal uppgifter som väcker frågor kring Ibn Rushds användning av statliga medel. Det framgår av granskningen bland annat att Ibn Rushd har inköpt ett hotell med hjälp av dessa medel. Att så är fallet bekräftas också av . Det är naturligtvis av stor vikt att statliga medel används på ett rimligt sätt och att det görs en noga uppföljning av att så sker. Jag vill därför fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder mot bakgrund av de uppgifter som har framkommit genom granskning av Ibn Rushds användning av statliga medel?
fr · H4111577 · 2017-06-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:1577 Mässlingssmitta av (V) till Socialförsäkringsminister (S) har jag noterat olika märkliga diskussioner om mässling på sociala medier. Personer som aktivt vill försöka smitta sina barn med mässlingsvirus, nästan som ett slags ”homeparty” för mässling. Alternativa fakta om den här allvarliga sjukdomen frodas. Före introduktionen av vaccin mot mässling gick sjukdomen i vågor med toppar vart tredje till med tiotusentals rapporterade fall, och de flesta hade haft sjukdomen . Antalet dödsfall var enligt statistik flera hundra . Bättre hygien och matvanor gjorde att antalet dödsfall sedan sjönk. Allmän vaccination av barn mot mässling infördes i . Däremot var vaccinationstäckningen låg under den första delen av 70-talet, och mässling var fortfarande vanligt förekommande. 1981 rapporterades 3 540 fall, varav mer än 350 personer behövde sjukhusvård och 15 drabbades av hjärninflammation. I och med införandet av ett tvådosschema med kombinerat vaccin mot mässling, påssjuka och röda hund (MPR-vaccin) ökade andelen vaccinerade så mycket att den inhemska smittan stoppades . har färre än 60 fall av mässling rapporterats . Alla dessa fall har haft koppling till smitta utomlands. sker en begränsad spridning i runt personer som blivit smittade utomlands. Majoriteten av dem som insjuknar är ovaccinerade. har jag noterat ett växande motstånd mot att vaccinera sitt barn. Dels på sociala medier men även lokalt. Det motståndet kan drabba andra barn – specifikt små barn , som tenderar att bli mycket sjuka när de infekteras av mässling. Jag vill därför fråga socialförsäkringsminister : Hur bevakar ministern situationen, och vad har ministern och regeringen för planer för att öka informationen om vikten av vaccination?
fr · H4111578 · 2017-06-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:1578 Ökad brottslighet mot företagare av (M) till Statsrådet (S) behöver ett bättre företagsklimat. Ett bra företagsklimat är grunden för fler i jobb och en växande ekonomi. redovisade låga siffror för det nationella företagsklimatet. Det skadar självklart konkurrenskraft som nation när företagsklimatet försämras. En ny undersökning från visar att av företagarna upplever brott som ett problem, och av de svarande upplever att problemet ökat . Bedrägeri, rån och skadegörelse är de vanligaste brotten mot företag. av kommunpolitiker säger i samma undersökning att brotten ökat i den egna kommunen. Vi har kunnat läsa om företagare som har fått hundratals nedlagda polisanmälningar, om företag som har fått sina skyltfönster krossade eller beskjutna, liksom om ökat hot och våld mot butiksmedarbetare. Vi har sett uppgivna företagare inom skogs- och lantbruk som har fått diesel stulna ur sina fordon utan att få brotten uppklarade. En företagare säger i en intervju i rapporten från att polisen i inlandet är som . Alla har hört talas om honom, men ingen har sett honom. Min fråga till statsrådet är: Vad avser statsrådet att göra för att komma till rätta med den ökande brottsligheten mot företagen i ?
fr · H4111581 · 2017-06-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:1581 Svenskt förhållningssätt till Muslimska av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) I nästan samtliga välutvecklade länder är organisationer/grupper som , Islamiska staten och Hamas terrorklassade. Likheten mellan dem består främst av en likartad, radikal syn på islam, där de med alla medel försöker uppnå ett islamistiskt samhälle. Det finns dock en annan islamistisk organisation där åsikterna om hur man ska se på nätverket går isär, nämligen det av , , , och terrorklassade Muslimska (). MB råkar vara en av världens äldsta, mest inflytelserika och största islamistiska rörelser, och de finns över hela världen, inklusive i . De arbetar främst genom att nästla sig in i olika samhällen, för att sedan försvara det inflytande de har med alla medel. De är, i många avseenden, en rörelse som fungerat som en inspiration för de mest hårdföra islamistiska organisationerna, och de delar dessutom samma syn på vad som är det perfekta samhället: ett muslimskt världskalifat styrt av islamistiska sharialagar. I är MB väl etablerade, även om deras engagemang är en aning diffust. Det finns trots allt ändå tydliga kopplingar mellan den internationella rörelsen kring MB och svenska makthavare. Vi har likaså sett hur framstående politiker själva varit en del av det islamistiska nätverket kring MB, vilket fått som följd att några av dessa tvingats avgå. Trots de skriverier som funnits redan tidigare, och trots att vi är väl medvetna om radikaliseringen av unga muslimer, är regeringens förhållningssätt till MB mycket otydligt. Utöver problem i sina egna led med betalas det ut statsstöd till organisationer kopplade till den här miljön, såväl i som utomlands. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Hur ser ministern på Muslimska , och är det ministerns uppfattning att organisationer kopplade till Muslimska ska kunna erhålla stöd från den svenska staten?
fr · H4111582 · 2017-06-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:1582 Gripandet av av (M) till Utrikesminister (S) respekt för självständiga staters gränser och den ryska tröskeln för att använda militärt våld har kraftigt minskat. lever det ryska folket under ett alltmer auktoritärt styre. De mänskliga rättigheterna ska vara formellt skyddade av den ryska grundlagen men det finns många exempel där tillämpningen brister. svepte stora demonstrationer och protester över . I över 140 städer gick människor ut för att kräva ett slut på korruptionen, ökad demokrati och levnadsstandard. Putinkritikern och oppositionspolitikern greps utanför sitt hem. Rapporter gör gällande att nära tusen personer arresterades i och att arresteringar förekom i de flesta städer runt om i landet i anslutning till protesterna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Hur kommer ministern att markera mot gällande massgripandet av demonstranter ?
fr · H4111583 · 2017-06-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:1583 Insatser för personer med funktionsnedsättning av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Den som har en funktionsnedsättning ska ges möjlighet att delta i arbetslivet utifrån sina egna förutsättningar. Arbetslösa med funktionsnedsättning ska prioriteras av Arbetsförmedlingen, som har ett särskilt uppdrag för detta. Men redovisade siffror som visar att myndigheten misslyckats. har i snitt gått vidare till arbete eller studier, att jämföra , eller . ser vi att myndigheten inte använder alla pengar man har till sitt förfogande. räknar Arbetsförmedlingen med att spara 1,2 miljarder avsedda för bland annat lönebidrag för arbetslösa med funktionsnedsättning. Detta är givetvis anmärkningsvärt, givet de dåliga resultaten. Med anledning av ovanstående är min fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att fler personer med funktionsnedsättning ska komma i arbete?
fr · H4111585 · 2017-06-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:1585 Juridisk trygghet vid surrogatmoderskap av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) Utredningen vägar till föräldraskap (SOU 2016:1) hade till uppdrag att ta ställning till om det ska införas särskilda regler för barn som tillkommit genom surrogatmoderskap. Bakom uppdraget låg bland andra (Smer) rapporter och 2013 att regleringen kring mottagandet av dessa barn i borde ses över på grund av de rådande juridiska oklarheterna för barnen och deras föräldrar. Utredningen ansåg dock att inte har något ansvar för barn i utlandet om de inte också är svenska medborgare och lämnade därför inga förslag med den inriktning Smer föreslog. Utredningens inställning kan ifrågasättas, för barnen har kommit till för att svenska medborgare och andra personer med hemvist i åkt utomlands för att hitta alternativa vägar att få barn. Dessa barn har således en stark koppling till och borde ha samma juridiska rättigheter som barn födda i . Smer ansåg i sina skrivelser till regeringen och i sitt remissvar på utredningen att möjligheterna att fastställa rättsliga föräldrar borde utvidgas. Det gäller utländska fastställelser av faderskap såväl som moderskap och föräldraskap. Barnets intresse av rättssäkerhet och trygghet måste väga tyngre än statens intresse av att motverka surrogatarrangemang i utlandet. Barn som fötts genom surrogatmoderskap fortsätter att komma till även om surrogatmoderskap inte är tillåtet här. Jag vill därför fråga justitie- och migrationsminister : Kan ministern tänka sig att utreda frågan om juridisk trygghet kring barn som tillkommit genom surrogatmoderskap i utlandet?
fr · H4111586 · 2017-06-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:1586 Trafikleders dragning över av (KD) till Statsrådet (S) Ianspråktagande av jordbruksmark för bebyggelse eller asfaltering innebär att bördig försvinner och inte kan återskapas. Trafikleder som ringlar fram över jordbruksbygderna tar en del av vår potential för livsmedelsproduktion. I 3 kap. 4 § föreskrivs att ”Brukningsvärd jordbruksmark får tas i anspråk för bebyggelse eller anläggningar endast om det behövs för att tillgodose väsentliga samhällsintressen och detta behov inte kan tillgodoses på ett från allmän synpunkt tillfredsställande sätt genom att annan mark tas i anspråk.” presenterade en rapport som visade att exploateringen av jordbruksmark fortsätter som . planerar att leda om E22 genom på en sträcka av , varav på den bästa åkermarken i hela regionen (klass 10-åker som aldrig behöver bevattnas). I detta aktuella fall finns alternativet att i stället bygga vägen över skogsmark och lågproducerande mark, vilket skulle innebära en förlängning med , som en trafikplats skulle kunna sparas in. Ändå tycks inte anse att en alternativ sträckning skulle innebära att behovet av en vägomläggning tillgodoses på ett från allmän synpunkt tillfredsställande sätt i mening. Det är då befogat att fråga sig när – om någonsin – bestämmelsen i MB 3 kap. 4 § ska tillämpas. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad tänker miljöministern göra för att infrastrukturprojekt, exempelvis vägar och järnvägar, i högre grad ska ta hänsyn till och vattenskyddsområden?
fr · H4111587 · 2017-06-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:1587 Rättegång för Figen Yüksekdağ av (V) till Utrikesminister (S) Sedan det misslyckade kuppförsöket har inskränkningarna av demokratiska fri- och rättigheter ökat i Erdoğans . Genom den konstitutionsförändring som fick gehör i folkomröstningen knyts ännu mer makt till Erdoğan, och diskuteras även ett återinförande av dödsstraffet. Som del av inskränkningarna av demokratin har den turkiska regimen angripit . Bland annat greps partiledarna tillsammans med flera av partiets parlamentariker . Sedan kuppförsöket har fler än 6 000 av partiets medlemmar anhållits, och 2 000 av dem har fängslats. har valt att visa solidaritet med HDP:s företrädare genom att ingå ett fadderskapssamarbete, där ledamöter är faddrar för HDP-företrädare. Jag är fadder för Figen Yüksekdağ, som har suttit häktad . Hon hålls i isolering, utan möjlighet att ta emot besökare. inleds rättegången mot Figen Yüksekdağ. Omvärldens agerande har stor betydelse för utvecklingen i . Ska Erdoğan kunna fortsätta att åtala och döma förtroendevalda och inskränka demokratin, eller ska och omvärlden göra vad vi kan för att förhindra den utvecklingen. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : Vilka initiativ avser utrikesministern att ta för att som enskilt land såväl som medlem i EU och FN ska verka för att slutar fängsla och tysta kritiker och oppositionella och att Figen Yüksekdağ friges och kan verka som folkvald parlamentariker?
fr · H4111588 · 2017-06-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:1588 Dubbelspårig järnväg – av (S) till Statsrådet (S) Arbetspendlingen mellan och är störst i , med 60 000 pendlare. Antalet norskägda företag i har fördubblats , och gränshandeln slår rekord. Men den eftersatta järnvägsinfrastrukturen är ett allvarligt hinder som försvårar för såväl varor som människor att röra sig inom regionen. mellan och är fortfarande enkelspårig, och därför hänvisas mycket trafik till den överbelastade mellan och . 3 000 norska lastbilar färdas därför på , vilket är en miljötragedi. Svenska och norska konstaterar i en rapport att en utbyggnad till dubbelspår på sträckan är nödvändig. Får vi bort det gränshinder som den ineffektiva järnvägen utgör menar jag att vi skulle få en ökad och mer hållbar rörlighet, som stärker företagen och skapar fler jobb. Ett första steg för regeringen skulle kunna vara att ge i uppdrag att göra en så kallad åtgärdsvalsstudie, som utreder förutsättningarna för dubbelspårig järnväg mellan och . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Delar statsrådet min oro och är statsrådet beredd att ge i uppdrag att ta fram en åtgärdsvalsstudie som utreder förutsättningarna för dubbelspårig järnväg mellan och ?
fr · H4111589 · 2017-06-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:1589 Militär utbildning i av (M) till Utrikesminister (S) Tre män i åtalades för att ligga bakom bland annat tre bombattentat. Ett av attentaten riktades mot ett flyktingboende i västra , där en anställd vid boendet blev allvarligt skadad i båda benen. De tre männen har kopplingar till Nordiska motståndsrörelsen, men männen har varit missnöjda med att Nordiska motståndsrörelsen inte varit tillräckligt öppen för att använda våld som medel. uppmärksammar att två av de misstänkta har fått militär utbildning i strax före attentaten. Nordiska motståndsrörelsen har nära kontakter med de ryska högerextremisterna i ”Imperiska rörelsen”. Enligt förundersökningen är det organisationen , vilken är nära knuten till ”Imperiska rörelsen”, som har stått för den militära träningen i . Att svenska politiska extremister som använder våld som medel för att uppnå sina mål kan få militär utbildning är högst olämpligt. Detta är något som företrädare för regeringen borde påtala i dialogen med ryska myndigheter. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister följande: Vilka åtgärder har ministern och regeringen vidtagit i relationerna med för att förhindra att ryska organisationer kan tillhandahålla militär utbildning till svenska politiska extremister?
fr · H4111590 · 2017-06-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:1590 Regeringens agerande angående Nord Stream 2 av (M) till Statsrådet (S) avsändes ett tydligt brev till från de svenska och danska regeringarna via ministrarna angående Nord Stream 2. Brevet riktades till kommissionärerna Šefcovic och . I ett svarsbrev klargjordes mycket tydligt från kommissionärernas sida: ”The Commission has stated publicly on several occasions that the Nord Stream 2 project is not in line with the policy objectives of the Energy Union as it will not give access to anew supply source, it could allow a single supplier to further strengthen its position onthe European Union gas market and it could lead to a concentration of supply routes. Inthis context, the Commission will also continue supporting the transit of Russian gasthrough .” meddelade också kommissionen att den skulle inleda förhandlingar med de ryska myndigheterna: ”The Commission considers that the Nord Stream 2 project does not contribute to the Energy Union objectives of giving access to new supply sources, routes or suppliers and that it could allow a single supplier to further strengthen its position on Union gas market and lead to a further concentration of supply routes. There is existing, well-functioning gas transportation infrastructure in place to ensure Europe's energy supply. Nord Stream 2, would, at the same time, endanger existing transport routes, notably via . While any on-shore pipeline to transport the gas coming through Nord Stream 2 in Europe would have to be in full compliance with the EU energy rules under the so-called Third Internal Energy Market legislative package, the off-shore section of the pipeline is in a specific situation given that part of it, including its only entry point lies outside the EU jurisdiction. Therefore the Commission asks for a mandate to negotiate a special legal framework, which would take into account fundamental principles stemming from international and EU energy law.” Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet . Hur avser statsrådet att följa upp kommissionens senaste position uttryckt för att ytterligare samla stöd hos andra EU-stater för den uppfattning som offentliggjordes tillsammans med ?
fr · H4111591 · 2017-06-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:1591 Tillgången till flyg på landsbygden av (S) till Statsrådet (S) Det är med glädje som jag ser att regeringen har tagit landsbygdsfrågorna på allvar, och den genomförda utredningen från lyfter många viktiga frågor. För att ska kunna utvecklas och välfärden säkras krävs att hela landet får bidra till tillväxten. Det innebär att alla delar av landet också behöver goda kommunikationer. Därför säkrar staten tillgången till flygförbindelser till ett antal orter genom upphandlad flygtrafik. Utan denna flygtrafik skulle dessa orter och omgivande landsbygd få stora svårigheter att fortsätta att utvecklas, och företag på orterna skulle tvingas ompröva hur verksamheten är organiserad. Flygförbindelserna är nu återigen utsatta för översyn, där än en gång ifrågasätter om trafiken ska finns kvar. Det är självklart att all verksamhet ska ifrågasättas, men för oss på de orter som det gäller är varje översyn en oroande period av osäkerhet. Sedan förra beslutet om förlängning har antalet passagerare ökat dramatiskt. Det är tydligt att flygtrafiken – och därmed närheten till större städer – varit en viktig faktor, som gjort det möjligt för företag och människor att bo kvar på landsbygden. Förra gången gjorde en översyn krävdes det ett politiskt ingripande för att säkra trafiken till , och då med direktiv till att de skulle analysera om linjen hade en fortsatt positiv trafikutveckling, vilket de nu också har. har visat på vikten av fungerande flygtrafik, och statsrådet har själv gång på gång lyft behovet av en offensiv landsbygdspolitik. Min fråga till statsrådet är därför: Hur säkrar statsrådet, inom ramen för sitt ansvarsområde i regeringen, att den upphandlade flygtrafiken fortsätter, så att landsbygden och norra fortfarande har möjligheten att utvecklas?
fr · H4111593 · 2017-06-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:1593 En omreglering av spelmarknaden av (M) till Statsrådet (S) Spel på hästar har en oerhört stor betydelse för hästnäringen och därmed för landsbygden. Hästar genererar över 30 000 heltidsarbeten och de flesta finns på landsbygden. Spelet på hästar är ett viktigt inslag i branschen och genererade till näringen . Men svensk hästsport konkurrerar inte på lika villkor. Utländska bolag tar marknadsandelar utan att vare sig betala skatt i eller ge något tillbaka till branschen. Fortsätter den utvecklingen kommer det definitivt att märkas i form av färre arbetstillfällen och ett igenvuxet landskap. överlämnade sitt betänkande En omreglerad spelmarknad till regeringen. Frågan remissbehandlas just nu och som går är förlorad tid för hästsporten. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kan vi förvänta oss en proposition från regeringen om en omreglering av spelmarknaden?