ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H4121383 · 2017-05-24 00:00:00 — Dnr S2017/02929/FS Svar på fråga 2016/17:1383 av (M) Nollvisionen för självmord har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen kommer att vidta för att nollvisionen för självmord ska bli verklighet. Varje självmord innebär förlust av människoliv, stort lidande för anhöriga och är ett misslyckande för samhället. kan självmord förebyggas, med rätt typ av insatser. Men för att vända utvecklingen och minska självmorden krävs ett omfattande arbete. Det suicidförebyggande arbetet är komplext och inbegriper många olika insatser. fick regeringens uppdrag att samordna det suicidförebyggande arbetet på nationell nivå. Det är en kraftfull satsning på en nationell, långsiktigt hållbar strategi. Målet är att samordningen ska skapa förutsättningar för ett behovsanpassat och ändamålsenligt arbete på nationell nivå för att förebygga suicid. har 2015-2017 fått för detta uppdrag. Vi vet att såväl kommuner som landsting och regioner har en viktig roll att fylla. och utvecklar tillsammans ett konkret kunskapsstöd som ska stödja kommuner och landsting att genomföra breda händelseanalyser av självmord. Målet är att få en bättre uppföljning och därmed bli bättre på att förhindra självmord bland barn och unga. För unga kan skolhälsovården och ungdomsmottagningar spela en viktig roll. Regeringen har satsat 200 miljoner på skolhälsovården. har regeringen ökat satsningarna på just barn och ungas psykiska hälsa, bland annat genom ungdomsmottagningar, med 280 miljoner . Vi vet också att civilsamhället gör ett angeläget arbete på det här området och bidrar med viktiga insatser som kompletterar det arbete som utförs av myndigheter, kommuner, landsting och regioner. Staten har stöttat det viktiga arbete som civilsamhället utför genom olika bidrag, men vi ser nu att det finns behov av ökat stöd. får därför 35 miljoner för att stödja kunskapsutveckling inom psykisk hälsa på regional och lokal nivå samt inom den ideella sektorn. Av de 35 miljonerna fördelas 15 miljoner till frivilligorganisationer som arbetar med psykisk hälsa och för att förebygga suicid. Regeringen har tagit del av de varningssignaler avseende suicid som varit aktuella för barn i migration. Av denna anledning beslutade regeringen att får fördela till ideella organisationer som bedriver förebyggande och främjande verksamhet i syfte att motverka psykisk ohälsa hos barn och unga som är asylsökande eller nyanlända. Bidraget får betalas ut i form av verksamhetsbidrag och projektbidrag. Syftet med bidraget är att förstärka och komplettera insatser som kommun, landsting och statliga myndigheter vidtar för att förebygga psykisk ohälsa hos barn och unga i migration. Delar av bidraget får fördelas till verksamheter som bedriver verksamhet med stödjande kontakter för barn och unga med psykisk ohälsa. Med stödjande kontakter avses chattsamtal, telefonsamtal och mejlsvar. Ingen människa ska behöva ta sitt liv. Den förstärkning som vi nu gör är en viktig del i att fortsätta arbetet med att minska självmorden och stödja alla de viktiga delar av samhället som har en central roll i det arbetet.
frs · H4121384 · 2017-05-24 00:00:00 — Dnr A2017/01034/ARM Svar på fråga 2016/17:1384 av (M) i har frågat vilka konkreta initiativ jag avser att ta för att bidra till att lösa konflikten i hamn. Inledningsvis vill jag understryka att regeringen värnar den svenska arbetsmarknadsmodellen och den grundlagsskyddade stridsåtgärdsrätten. Vi har en väl fungerande modell som regeringen har för avsikt att utveckla, inte avveckla. En långtgående stridsåtgärdsrätt är en viktig förutsättning för att säkerställa en hög grad av kollektivavtalstäckning vilket i sin tur är nödvändigt för att den svenska modellen ska fungera. Konflikträtten ska därför vara fortsatt stark på svensk arbetsmarknad. Med det sagt utesluter jag inte att det kan behöva göras vissa ändringar i konflikträttens utformning. Att parter går till strid för att teckna kollektivavtal och reglera villkor är ett naturligt inslag i vår modell. Men i vilken utsträckning man ska få vidta stridsåtgärder i andra syften är en fråga som förtjänar att belysas. Dessutom kan arbetsgivare som har tecknat kollektivavtal och som omfattas av fredsplikt ändå drabbas av stridsåtgärder från andra arbetstagarorganisationer. Det kan finnas skäl att se över gällande regler även i detta avseende. Regeringen avser mot denna bakgrund att tillsätta en utredning som ska se över reglerna för att vidta stridsåtgärder i en situation där arbetsgivaren redan är bunden av kollektivavtal eller där skälet för att vidta stridsåtgärder är något annat än att uppnå ett kollektivavtal. Rätten att vidta s.k. sympatiåtgärder, d.v.s. stridsåtgärd mot en arbetsgivare i syfte att stödja en lovlig konflikt mellan andra parter, kommer inte att omfattas av utredningsuppdraget.
frs · H4121385 · 2017-05-23 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1385 av (S) om vid har frågat mig om jag anser att fredsmonumentet vid ska ses som en nationell angelägenhet och hur jag då avser att verka för att en renovering kan finansieras och komma till stånd. Jag vill först och främst lyfta fram de historiska platserna och miljöernas betydelse. Dessa platser och miljöer erbjuder oss möjligheter att se sammanhang och rum och ger oss därmed förutsättningar att bättre förstå både det förflutna och vår samtid. Att en mångfald av kulturmiljöer bevaras, används och utvecklas är nödvändigt i bygget av ett hållbart samhälle. De medel som finns för att vårda värdefulla kulturmiljöer inom ramen för anslag 7:2 Bidrag till kulturmiljövård uppgår till . Dessa medel beslutas i huvudsak av länsstyrelserna och det är på regional nivå som kunskapen om värdefulla kulturmiljöer är störst. i beviljade 2014 ett bidrag om till kommun för vård av fredsmonumentet vid . Ansvarsfördelningen inom staten innebär att det även fortsättningsvis är i det aktuella länet som har att ta ställning till eventuella ytterligare statliga insatser avseende vården av monumentet.
frs · H4121386 · 2017-05-24 00:00:00 — Dnr M2017/01235/Nm Svar på fråga 2016/17:1386 av (KD) Hinder för villabebyggelse har frågat bostads- och digitaliseringsministern om han tänker verka för att regeringen lämnar förslag som förändrar vattentjänstlagens roll som hinder för nybyggnation utanför tätort. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen har utsett en utredare som ska se över hur lagen om allmänna vattentjänster kan ändras vad gäller vem som har ansvar för att ordna vatten och avlopp. blir det billigare både för kommunen och för fastighetsägarna att fastighetsägarna går samman och skapar en gemen-samhetsanläggning. Som lagen ser ut saknas incitament för fastig-hetsägarna att ordna VA genom samverkan. En mer flexibel lagstiftning kan ge mer kostnadseffektiva lösningar både för fastighetsägaren och för kommunen. Uppdraget ska redovisas .
frs · H4121387 · 2017-05-24 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1387 av (M) Kriminalvårdens transporter av frihetsberövade har frågat mig om vilka åtgärder jag tänker vidta framöver för att säkerställa att Kriminalvården kan genomföra transporter av frihetsberövade. trädde ny lagstiftning i kraft som reglerar Kriminalvårdens ansvar att utföra transporter av frihetsberövade åt andra myndigheter. Syftet med lagändringen är att säkerställa en ändamålsenlig och rättssäker transportverksamhet och att renodla verksamhet. För det utökade transportuppdraget omfördelades från anslag till Kriminalvårdens . I dialogen mellan Kriminalvården och inför ikraftträdandet har framkommit att det kan bli fråga om fler inrikestransporter än vad som uppskattats av de utredningar som låg till grund för lagändringarna. och Kriminalvården har en överenskommelse om ett successivt övertagande parallellt med att Kriminalvården anpassar bemanningen i sin transportorganisation till behoven. har en nära dialog med Kriminalvården om hur myndigheten hanterar övertagandet. I arbetet ingår att noggrant följa utvecklingen av antalet transporter som överlämnas . Regeringen kommer givetvis att följa utvecklingen noga för att säkerställa att syftet med lagändringarna kan tillgodoses.
frs · H4121388 · 2017-05-24 00:00:00 — Ju2017/04262/ Svar på fråga 2016/17:1388 av (M) Slopandet av id-kontroller har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta med anledning av kommunernas svårigheter att ordna bostäder åt de flyktingar som anvisar, och om jag är beredd att verka för att öka stödet till kommunerna om antalet asylsökande åter skulle öka efter slopandet av id-kontrollerna. då bosättningslagen trädde i kraft är alla kommuner skyldiga att ta emot nyanlända för bosättning efter anvisning. Syftet med bosättningslagen är att nyanlända snabbare ska tas emot för bosättning i en kommun och kunna påbörja sin etablering på arbetsmarknaden och i samhällslivet samt att mottagandet av nyanlända ska fördelas mellan landets kommuner. Regeringen valde att sänka anvisningstalen då ökad hänsyn togs till mottagande av nyanlända som bosatt sig på egen hand. Det var en åtgärd för att möta kommunernas svårigheter att klara mottagandet. I samband med det gavs också kommunerna en förlängd tidsfrist anvisningar: från anvisning till mottagande i kommunen i stället för två. När fastställer anvisningstalen ska de ta ökad hänsyn till nyanlända som bosätter sig på egen hand och till ensamkommande barn. Det är ytterligare en åtgärd för att underlätta för kommuner som tar ett stort samlat ansvar. Regeringen har vidtagit flertal åtgärder för att underlätta och stimulera bostadsbyggandet. Exempelvis har en byggbonus till kommunerna och ett investeringsstöd för hyresbostäder och bostäder för studerande införts. Det har även genomförts ett flertal regelförenklingar, exempelvis av möjligheterna att använda tidsbegränsade bygglov för bostäder. Regeringens bostadspolitik har fått till följd att bostadsbyggandet nu är rekordhögt. Regeringen har en fortsatt nära dialog med kommunsektorn för att underlätta bostadsförsörjningen. När det gäller slopandet av id-kontrollerna mellan och så kommer de att underlätta vardagen för dem som pendlar mellan och . Regeringen står dock i nära dialog med våra myndigheter, följer situationen noga och är självklart fullt beredda att snabbt återinföra id-kontrollerna om det skulle behövas. förstärker och förlänger regeringen de tillfälliga inre gränskontrollerna.
frs · H4121389 · 2017-05-24 00:00:00 — Dnr Ju2017/04259/ Svar på fråga 2016/17:1389 av (S) Operatörernas ansvar när det gäller kollektivtrafik har frågat mig om jag är beredd att ta något lagstiftningsinitiativ eller vidta någon annan generell åtgärd för att klargöra kollektivtrafikoperatörernas ansvar för att resenärerna kommer fram till slutstationen för sin resa. Som pekar på behövs det en väl fungerande kollektivtrafik. Det behövs för att klara både arbetspendling och resor och för att minska transportsektorns klimatpåverkan. Den nya lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter stärker resenärernas rättigheter vid förseningar och bidrar på så sätt till att öka kollektivtrafikens attraktionskraft. När en resenär köper en biljett i kollektivtrafiken ingås ett avtal som innebär att transportören har en skyldighet att transportera resenären på det sätt som anges på biljetten eller i aktuell tidtabell. Om det uppstår problem som gör att bussen, tåget, spårvagnen eller tunnelbanan inte kommer fram , kan transportören sätta in ersättningstrafik för att uppfylla sin skyldighet. Det är först om resenären drabbas av en längre försening, som ersättningsbestämmelserna i lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter blir aktuella. Om det kan befaras att resan blir försenad och resenären väljer att ta sig fram till resmålet på annat sätt (t.ex. med taxi eller egen bil), har resenären enligt lagen rätt att få ersättning av transportören för den extra kostnaden. Alternativt kan resenären välja att fortsätta resan med transportören och begära att få tillbaka en andel av biljettpriset, ett prisavdrag. Att resenärerna garanteras vissa rättigheter vid längre förseningar tar i sig inte bort transportörens skyldighet att se till att alla resenärer som vill fortsätta resan kommer fram till resmålet. Som är inne på syftar den nya lagen till att ge kollektivtrafikresenärerna ytterligare rättigheter, inte till att minska transportörernas ansvar. Att kollektivtrafiken fungerar på ett bra sätt är viktigt. Jag kommer därför att följa frågan och bevaka att de nya resenärsrättigheterna inte i praktiken leder till att den grundläggande skyldigheten att transportera resenärerna urholkas.
frs · H4121390 · 2017-05-24 00:00:00 — Dnr Fi2017/02187/S2 Svar på fråga 2016/17:1390 av (M) Moms på bilpool har frågat mig om en sänkning av momsen för bilpooler är förenlig med mervärdesskattedirektivet och om det är en åtgärd som jag överväger för att öka bildelandet i . Transporter står för en betydande del av hushållens utgifter liksom samhällets energi- och resursanvändning. Jag håller med om att en ökning av bilpooler är positivt ur såväl ekonomisk som miljömässig synpunkt. Det kan således finnas skäl att stimulera utvecklingen av bilpooler genom verkningsfulla och kostnadseffektiva styrmedel. Utredningen cirkulär ekonomi har i betänkandet Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi (SOU 2017:22) behandlat frågan om ökad tillgänglighet till bilpooler och bl.a. föreslagit kriterier för bilpooler som kan användas som grund för lokala främjandeåtgärder så som att avsätta gatumark för bilpoolsparkering. Betänkandet bereds inom . Inom ramen för beredningen kommer i sedvanlig ordning förslag på förändrade regler innefatta bedömning av förenlighet med . Jag vill inte föregripa det arbetet.
frs · H4121392 · 2017-05-24 00:00:00 — Dnr S2017/02947/FS Svar på fråga 2016/17:1392 av (M) Kontinuitet i sjukvården har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder beträffande kontinuiteten i sjukvården, och i så fall vilka. Det finns strukturella brister i svensk hälso- och sjukvård, vilket regeringen har konstaterat. Många verksamheter har svårt att rekrytera rätt kompetens, däribland specialister i allmänmedicin, vilket bl.a. har lett till att ett system med s.k. stafettläkare har utvecklats. Som påpekar är detta något som starkt bidrar till att kontinuiteten för patienterna försämras. Många landsting klarar inte av att uppfylla hälso- och sjukvårdslagens bestämmelser om att vården ska tillgodose patientens behov av kontinuitet och att ge alla patienter tillgång till en fast läkarkontakt i primärvården. Regeringen har redan vidtagit många åtgärder för att underlätta hälso- och sjukvårdens arbete med kompetensförsörjning, men ansvaret att rekrytera, behålla och utveckla sin personal ligger hos arbetsgivaren, dvs. Den nationella samordnaren för effektivare resursutnyttjande inom hälso- och sjukvården överlämnade 2016 betänkandet Effektiv vård (SOU 2016:2) till . Utredningen pekade bl.a. på att det behövs en omfattande strukturreform där primärvården blir den verkliga basen och första linjen i hälso- och sjukvården. Regeringen har därför tillsatt en utredare som utifrån förslagen i betänkandet Effektiv vård ska stödja landstingen, berörda myndigheter och organisationer i arbetet med att samordnat utveckla en modern, jämlik, tillgänglig och effektiv hälso- och sjukvård med fokus på primärvården. Regeringen har också tagit initiativ till att införa s.k. patientkontrakt i hälso- och sjukvården, dvs. en sammanhållen plan över inplanerade vårdinsatser. Kontraktet ska bidra till trygghet för patienten i att veta vilka vårdinsatser som är inplanerade och att de kommer att genomföras inom rimlig tid. Det är min bedömning att de aviserade reformerna kommer att ge landstingen förutsättningar att hantera många av de brister som förekommer i hälso- och sjukvården – däribland bristerna i kontinuitet för patienterna.
frs · H4121393 · 2017-05-24 00:00:00 — Dnr A2017/01051/A Svar på fråga 2016/17:1393 av (M) Arbetslösheten bland nyanlända har frågat mig om regeringen och jag avser att vidta ytterligare åtgärder för att fler jobb ska skapas och för att förbättra integrationen av de nyanlända. Svaret är ja. Regeringens jobbagenda består av insatser för ökad kompetens och en aktiv arbetsmarknadspolitik, investeringar i bostäder och infrastruktur samt en aktiv näringspolitik. Därutöver behöver fler anställas i välfärden. Förslagen i Vårändringsbudgeten för att stärka skolan, vården och polisen skapar också fler jobb. Målet om EU:s lägsta arbetslöshet 2020 vägleder den ekonomiska politiken. Regeringen arbetar aktivt för att stärka vägarna till arbete för nyanlända likväl som för andra som befinner sig i arbetslöshet. Arbetsförmedlingen och den aktiva arbetsmarknadspolitiken har styrts om till att bättre rusta arbetslösa för att kunna ta de jobb som finns och växer fram. Detta arbete fortsätter och avser regeringen att införa studiestartsstöd som ska underlätta för arbetslösa med kort utbildning att påbörja de studier som krävs för etablering på arbetsmarknaden. Extratjänster ger arbetslösa som står långt ifrån arbetsmarknaden möjlighet till jobb i välfärden och dessa ökar nu i god takt. Regeringen har även gett i uppdrag att främja nya modeller eller vidareutveckla modeller som syftar till att öka arbetsgivares benägenhet att anställa nyanlända och personer som varit utan arbete . Regeringen har även gjort stora satsningar på utbildning. Bl.a. ett nytt stadigvarande kunskapslyft med utbildningsplatser där en del utbildningsplatser ska kunna kombineras med studier i sfi samt en modell för statsbidrag för en regionaliserad yrkesutbildning för vuxna, regionalt yrkesvux. Den nya modellen ska till skillnad från de tidigare i högre grad möta arbetsmarknadens behov av kompetens och nyanländas behov av yrkesutbildning på gymnasial nivå. Regeringens åtgärder är många och arbetet för att stärka vägen till jobb för fler fortsätter.
frs · H4121394 · 2017-05-24 00:00:00 — Dnr Fi2017/02227/B Svar på fråga 2016/17:1394 av (M) Bankers huvudkontor i har frågat finansministern om hon avser att vidta några åtgärder för att säkerställa att banker och finansbolag behåller sina huvudkontor i , och i så fall vilka åtgärder. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Ett konkurrenskraftigt och dynamiskt företagsklimat är grunden för tillväxt och fler arbetstillfällen. Företag i finanssektorn skapar fler arbetstillfällen, bidrar med finansiering av innovationer och möjliggör export av varor och tjänster. medför finanssektorns verksamhet risker för den finansiella stabiliteten. Det ska framhållas att har en stor, koncentrerad och växande finanssektor i förhållande till den svenska ekonomin. Risker med anledning av finanssektorns verksamhet hanteras framför allt genom regelverken om kapitaltäckning och krishantering. Dessa regelverk, som bl.a. medfört att svenska banker är relativt välkapitaliserade jämfört med banksystemen i många andra länder, bidrar också till att skapa förtroende för den svenska finanssektorn, vilket även gynnar sektorn. Regeringen verkar såväl för ett gott företagsklimat som för finansiell stabilitet . Hur ett enskilt företag väljer att organisera sin verksamhet – t.ex. placeringen av huvudkontoret – avgörs av företaget.
frs · H4121396 · 2017-05-30 00:00:00 — Dnr M2017/01250/Ke Svar på fråga 2016/17:1396 av (L) Krafttag mot plast i hav har frågat mig om jag och regeringen avser vidta konkreta åtgärder och avsätta resurser för att ta krafttag mot plast i haven och på stränderna. Regeringen prioriterar frågan om marin nedskräpning högt. står tillsammans med värd för FN:s globala havskonferens om hållbarhetsmålet SDG 14 i den 5–. Ett av regeringens tre prioriterade områden där är delmålet 14.1 och marin nedskräpning. bereds flera åtgärder för att minska de negativa miljöeffekterna av plast, det material som har en särställning vid marin nedskräpning. Bland annat bereds ett beslut om ett nationellt förbud mot kosmetiska produkter som är avsedda att sköljas av och som innehåller plastpartiklar. Det kan även finnas skäl att överväga åtgärder mot plastpartiklar i kosmetiska produkter som inte är avsedda att sköljas av. Kemikalieinspektionen har fått ett uppdrag att undersöka och i lämpliga fall föreslå begränsningar för utsläppande på marknaden av sådana produkter samt andra kemiska produkter som innehåller plastpartiklar. Kemikalieinspektionen ska redovisa sitt uppdrag senast . beslutade regeringen om förordningen (2016/1041) om plastbärkassar mot bakgrund av de bestämmelser som införts i EU:s förpackningsdirektiv /62/EC. Syftet med lagstiftningen är att minska förbrukningen av plastbärkassar och därmed minska nedskräpningen orsakad av dessa, samt att främja ett mer effektivt resursutnyttjande. redovisar ett uppdrag om att identifiera viktigare källor i till utsläpp av mikropartiklar av plast i havet och verka för att reducera uppkomst och utsläpp av mikroplast från dessa källor. intar en särställning när det gäller problemen med marin nedskräpning. De mätningar som gjorts visar att det flyter i land lika mycket skräp på som på havsstränderna i resten av . Skräpet härrör i mycket liten utsträckning från kommunerna själva. redovisade ett regeringsuppdrag om kompletterande finansieringsformer och/eller åtgärder för omhändertagande av marint skräp på stränder. Redovisningen har remitterats och beredning av ärendet pågår inom . Regeringen ser behov av att minska mängden plast som hamnar i haven och i vår natur, hitta nya material som kan användas i stället för plast samt samla upp den plast som hamnat fel. Regeringen kommer därför i höstens budgetproposition att föreslå satsningar om –2020 för att minska problemen med plast i haven. Satsningen innebär extra resurser för strandstädning och förebyggande åtgärder mot nedskräpning, rening av dagvatten för att förhindra att mikroplaster och farliga ämnen sprids till vattendrag, sjöar och hav, att förstärka myndigheternas resurser i arbetet mot mikroplaster, marin pedagogik – öka kunskapen om och engagemanget för haven särskilt hos barn och ungdomar, innovationer och nya hållbara material, samt stärkt globalt arbete rörande plast i haven, mikroplaster och farliga ämnen.
frs · H4121397 · 2017-05-23 00:00:00 — Dnr U2017/02348/GV Svar på fråga 2016/17:1397 av Boriana (M) Information om friskolor Boriana har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att alla landets kommuner ska följa lagen när det gäller skyldigheten att informera vårdnadshavare om de utbildningar som erbjuds i kommunen. Som Boriana mycket riktigt anger så regleras det i skollagen att alla kommuner ska informera vårdnadshavare och elever om utbildning i förskolor, förskoleklasser, grundskolor, grundsärskolor, fritidshem, gymnasieskolor och gymnasiesärskolor och om sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. och som erbjuds i eller av kommunen. Kommunen ska också informera om riksrekryterande utbildningar inom gymnasieskolan och gymnasiesärskolan och om motsvarande utbildningar vid fristående skolor (29 kap. 19 §). De aktuella bestämmelserna i sin nuvarande lydelse trädde i kraft . omfattade bestämmelserna endast förskola, fritidshem och sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. I förarbetena till bestämmelserna, propositionen Villkor för fristående skolor m.m. (prop. 2013/14:112 s. 59 f.), angav regeringen att det är viktigt att vårdnadshavare och elever får en komplett och korrekt information om de utbildningar som finns att välja på. Genom att informationen ges oberoende av vilken huvudman som anordnar utbildningen säkerställs det, menade regeringen, att informationen ges på lika villkor och att konkurrensneutralitet uppnås. Jag delar den tidigare regeringens uppfattning i frågan. Jag konstaterar också att bestämmelserna finns i skollagen och att den angivna informationsplikten åvilar alla kommuner. Om en kommun inte följer bestämmelserna är det något som , som ansvarar för den statliga tillsynen, kan granska i sin kontrollverksamhet.