ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H511265 · 2017-11-13 00:00:00 — Fråga 2017/18:265 Sänkt moms och EU-rätt av (M) till Finansminister (S) Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit sänkt mervärdesskatt på förevisning av naturområden, även benämnt som moms på naturturism eller moms på naturguider, från till moms. möjlighet att tillämpa olika skattesatser på mervärdesskatteområdet regleras av rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdesskatt (mervärdesskattedirektivet). I direktivet möjliggörs för medlemsstaterna att tillämpa en eller två reducerade skattesatser på lägst . De reducerade skattesatserna får tillämpas på tillhandahållande av de varor och tjänster som finns angivna i bilaga III till direktivet. I bilagans punkt 7 följer att en reducerad skattesats får tillämpas på tillträde till föreställningar, teatrar, cirkusar, marknader, nöjesparker, konserter, museer, djurparker, biografer, utställningar och liknande kulturella evenemang och anläggningar. tillämpar som bekant en normalskattesats om och två reducerade skattesatser på . Bland annat tillämpas skattesatsen på tillträde till konserter, cirkus-, teater-, opera-, eller balettföreställningar eller andra jämförbara föreställningar, samt tillträde till och förevisning av djurparker enligt 7 kap. mervärdesskattelagen. Möjligheten att tillämpa en reducerad skattesats är begränsad till de i bilaga III angivna varorna och tjänsterna. Av praxis framgår att begrepp som ingår i beskrivningen av de varor och tjänster för vilka en reducerad skattesats kan tillämpas ska tolkas restriktivt, i bemärkelsen strikt, eftersom denna möjlighet är en avvikelse från principen om att normalskattesatsen ska tillämpas. Av detta följer att begreppen ska tolkas i enlighet med den normala lydelsen av aktuella ord. Remissinstansernas samlade bedömning är att förslaget strider mot , att en närmare analys av förenligheten krävs eller att det starkt kan ifrågasättas om den föreslagna lagändringen är förenlig med . Exempelvis Kammarrätten i och anser att förslaget strider mot , och Lagrådet anser att förenligheten starkt kan ifrågasättas. Regeringen gör trots detta bedömningen att förslaget är förenligt med genom att förevisning av naturområden, såsom nationalparker, naturreservat och nationalstadsparker är jämförbara med tillträde till en konsert eller ett djurparksbesök. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : På vilket sätt kommer regeringen, i motsats till remissinstanser och Lagrådet, fram till att förevisning av naturområden såsom skog och mark är jämförbart med inhägnade djurparker och därmed att förslaget är förenligt med ?
fr · H511266 · 2017-11-13 00:00:00 — Fråga 2017/18:266 Bly i flygplansbränsle av (V) till Miljöminister (MP) Bly är en tungmetall med stor miljöpåverkan. Den är giftig både för människor och andra organismer och kan till exempel redan vid små doser orsaka allvarliga skador på nervsystemet. Därför har bly förbjudits som tillsats i bensin både i och i en rad andra länder. Det finns dock undantag. Många mindre eller äldre flygmodeller (ofta använda för privat- eller allmänflyg), drivs med hjälp av en kolvmotor. För kolvmotordrivna flygplan används ett par olika typer av bränsle, däribland Avgas 100LL. Även om LL står för low lead, och bränslet därmed ska innehålla låga halter av bly, så innehåller det betydligt mer än vad den blyhaltiga bensinen för bilar tidigare gjorde (upp till ). Ett av 16 miljökvalitetsmål är det om giftfri miljö. Farliga kemikalier hör inte hemma i naturen eller i vår omgivning. Målet är ännu inte uppnått och anses heller inte kunna uppnås med befintliga och beslutade styrmedel och åtgärder. finns blyfria alternativ som kan ersätta Avgas 100LL. Dock finns det flygplanstyper där utfasningen av bly i bensinen är förknippad med vissa tekniska svårigheter. Även om utsläppen av bly till luften minskat kraftigt till att vara förhållandevis små finns det alltid anledning att se över möjliga åtgärder för att i största möjliga utsträckning minska de miljöskadliga effekterna. Min fråga till miljöminister är därför: Avser ministern att vidta några åtgärder för att minska eller fasa ut användningen av bly i bränslet för kolvmotordrivna luftfarkoster?
fr · H511267 · 2017-11-13 00:00:00 — Fråga 2017/18:267 Felaktigheter i folkbokföringen av (M) till Finansminister (S) I en av senaste granskningar påvisar den att arbete för att upprätthålla kvaliteten i folkbokföringen inte bedrivs på ett effektivt sätt. Därmed ökar bland annat risken för olika typer av välfärdsbrott, kapningar av identiteter, att avlidnas identiteter kapas för bidragsbrott, kriminella som håller sig borta från myndigheters tillsyn etcetera. Så sent som uppdagades det att flera IS-krigare från som dödats fortfarande var folkbokförda, så att deras identiteter kunde användas för att ta ut bidrag och ta lån. rekommenderar efter sin granskning att intensifierar arbetet med att utveckla kontrollen inom folkbokföringen. Myndigheten behöver även förbättra sin kunskap om fel i registret, och om vilka konsekvenser dessa har, samt säkerställa att folkbokföringen moderniseras och informationssäkras i flera led. Det finns risk att kriminella utnyttjar brister i välfärdssystemen, och regeringen bör vidta åtgärder mot bakgrund av de felaktigheter i folkbokföringen som har rapporterats. Enligt polisen själv är "ett smörgåsbord för kriminella". Att dessa felaktigheter dessutom kan möjliggöra välfärdsbrott och andra typer av brottslighet och att det finns svårigheter att upprätthålla kvaliteten i registret dämpar inte denna risk. Att inte en myndighet som har kontroll över vilka som bor i landet är ytterst allvarligt, och det är regeringen som bär ansvaret. Med anledning av ovan vill jag fråga finansminister : Avser ministern att vidta några åtgärder vad avser de uppdagade bristerna i folkbokföringen, och när kommer det i sådana fall att ske?
fr · H511268 · 2017-11-13 00:00:00 — Fråga 2017/18:268 Svenskt fiske efter Brexit av (M) till Statsrådet (S) höll en folkomröstning om huruvida landet ska stanna kvar i eller lämna den Europeiska unionen. Lämna-sidan vann , vilket innebär att landet bestämt sig för en så kallad brexit. Just nu pågår förhandlingar kring hur det ska gå till rent praktiskt. En grupp som riskerar att påverkas betydligt av att lämnar unionen är svenska fiskare. av totala fångst av fisk kommer från brittiska vatten. Det är i storleksordningen för fiskenäringen – som lever under ett tungt byråkratiskt tryck och kämpar med sin lönsamhet. Den svenska är kanske den region som kommer att påverkas mest. Där handlar det om av fiskenäringen som påverkas negativt, eftersom beredningsindustrin där är betydande och beroende av brittiska fångster. Det pelagiska fiskets framtid i brittiska vatten är alltså oklar. Den förändrade förvaltningen kan innebära stora effekter på den ekologiska statusen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur arbetar statsrådet och regeringen för att utträde ur Europeiska unionen inte ska slå undan benen för svenskt fiske och svensk beredningsindustri, som är beroende av det pelagiska fisket i brittiska vatten?
fr · H511269 · 2017-11-13 00:00:00 — Fråga 2017/18:269 Avgifter för användning av forskningsinfrastruktur av Boriana (M) till Statsrådet (S) I samband med mitt besök på berättade företrädare för lärosätet om svårigheterna med att inte kunna ta betalt från exempelvis företag som använder deras laboratorier eller annan forskningsinfrastruktur, trots att detta innebär kostnader för lärosätet i fråga. Regeringen har tidigare aviserat i forskningsproposition (prop. 2016/17:50), att de avser att se över frågan: ”De universitet och högskolor som är värdar för forskningsinfrastrukturer tillhandahåller i regel inte bara själva utrustningen utan även den personal och kompetens och det kringmaterial som behövs för att använda den. Att tillhandahålla dessa tjänster är sammantaget kostsamt. Det finns därför ett behov hos de lärosäten som tillhandahåller dessa tjänster att kunna ta ut avgifter från de som använder infrastrukturen, vare sig det är ett företag, ett annat lärosäte eller en annan organisation. De myndigheter och organisationer som är värdar för forskningsinfrastruktur bör få det stöd de behöver för att på bättre sätt kunna tolka hur avgiftsuttaget kan ske. Regeringen avser att se över frågan.” (s. 129) Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit för att lärosäten ska kunna ta ut avgifter från de externa aktörer som använder deras forskningsinfrastruktur?
fr · H511270 · 2017-11-14 00:00:00 — Fråga 2017/18:270 Utländsk finansiering av svenska moskéer av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) , , och finansierar en lång rad olika moskéer och muslimska församlingar i . Detta har varit känt , och det råder inte heller något tvivel om att det är en medveten strategi från dessa länder för att få mer inflytande. är ett land med en extremt konservativ tolkning av islam som kallas wahhabism, vilken är nära sammanknuten till vad vi också kan kalla salafism. Denna tolkning delas av de mest hårdföra islamisterna och kan ses som grunden i den ideologi som förespråkas av terrorgrupper som Islamiska staten och . har som bekant exporterat förhållandevis många terrorister som utfört jihad i länder som och , vilket inneburit problem för människor i såväl dessa länder som här hemma i och övriga . Vi har med fasa sett hur radikaliseringen bland unga muslimer ökat och att den salafistiska dawarörelsen fått fotfäste i . har genom mångmiljonbidrag inflytande över mer än var fjärde moské, enligt vänstertidningen som har granskat detta. I skrivande stund byggs det moskéer på ett flertal platser runt om i , bland annat i undertecknads hemstad , och finansieringen är ofta ingenting man talar högt om. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Har ministern och regeringen någon koll på hur omfattande den utländska finansieringen av moskéer är i och avser ministern att vidta några åtgärder för att förhindra att detta sker framöver?
fr · H511271 · 2017-11-14 00:00:00 — Fråga 2017/18:271 Ökade kunskaper om dödfödda barn av (KD) till Socialminister (S) föddes 414 dödfödda barn i . föds ca 4 döda barn per 1 000 födda. Det innebär att fler än 8 barn föds döda . 900 föräldrar är direkt drabbade och ännu fler nära anhöriga som mister ett litet barn, familjer som möter en livslång sorg. Trots de stora medicinska framsteg som skett inom svensk hälso- och sjukvård har antalet dödfödda barn inte minskat . Våra grannländer , och liksom , , , och har lägre dödstal per 1 000 födslar än . Det visar att fler barn troligen skulle kunna räddas även i . Jag har i en motion till föreslagit en nationell kartläggning som sammanställer och analyserar orsaker och händelseförlopp vid varje enskilt dödsfall . Varje barn som kan räddas ska vi rädda men då behöver vi mer kunskap. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka kunskaperna om dödfödda barn i och för att minska dödstalen?
fr · H511272 · 2017-11-14 00:00:00 — Fråga 2017/18:272 Icke kraftproducerande dammar av (M) till Miljöminister (MP) Den tidigare förslag har varit ute på remiss. Först nu har svaren kommit in och det finns en mängd obesvarade frågor. En av de mest brännande frågorna är vem som ska finansiera de insatser som krävs för att alla dammar ska leva upp till miljökraven. För småskaliga vattenkraft föreslås en fond som delfinansieras av vattenkraftsbranschen själv. För dammar som inte har någon kraftproduktion finns däremot inte denna möjlighet. I finns det ca 11 000 icke kraftproducerande dammar, dammar som har funnits och som ofta är en viktig del av ortens kulturminnen. Ägarna av dessa dammar förväntas enligt förslaget själva bära kostnaden, en kostnad som de aldrig kommer att få täckning för. Om ägarna väljer att inte söka tillstånd kvarstår endast möjligheten att riva dammen, med risken att stora kulturminnen går förlorade och att den nu etablerade faunan och växtmiljön raseras. Detta blir ett orimligt och förhoppningsvis inte önskvärt scenario ens från den rödgröna regeringens sida. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att undvika att icke kraftproducerande dammar rivs till följd av förslag?
fr · H511273 · 2017-11-14 00:00:00 — Fråga 2017/18:273 FN:s möjligheter att förhindra ett nytt krig i av (KD) till Utrikesminister (S) befinner sig på randen till ett inbördeskrig, och fler länder har uppmanat sina medborgare att lämna landet. Landet riskerar att bli ett offer för rivaliteten mellan och , vilken bottnar i religiösa motsättningar och maktpolitiska intressen. Det är i grunden en kamp om vem som ska vara den ledande maktspelaren i . pågår inbördeskrig i och Yemen, där och stöder olika sidor i båda dessa konflikter. Ett nytt krig i , med uppenbar risk att även dra in och i en fullskalig militär konfrontation, vore förödande för befolkningen i hela regionen. Hundratusentals människoliv riskerar att gå till spillo och miljontals människor drivas på flykt. De stora förlorarna i krigen i är i allmänhet barn och kvinnor samt människor som tillhör minoritetsgrupper. Det är nödvändigt att genast tar initiativ för att stoppa ett nytt krig i innan det är . har, som medlem i , ett särskilt stort ansvar för att sätta in alla ansträngningar för att bevara den bräckliga freden i . måste agera genast för att försöka stoppa utbrottet av ett nytt krig i . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad avser ministern att göra för att hindra utbrottet av ett nytt krig i ?
fr · H511274 · 2017-11-14 00:00:00 — Fråga 2017/18:274 DNA-profiler från avlidna i spårregistret av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Enligt nuvarande lydelse i 4 kap. 5 § polisdatalagen får spårregister innehålla spår som inte kan hänföras till en identifierbar person och som har tagits fram under utredning av brott. Den nuvarande regleringen av hanteringen av DNA-spår ger därför inte möjligheter att i de register över DNA som anges i polisdatalagen spara spår från målsägande som avlidit. För att öka möjligheten för polisen att klara upp grova brott har det från polishåll framförts önskemål om att polisdatalagen ska kompletteras så att det även blir möjligt för polisen att registrera DNA-profiler från avlidna målsägare, med såväl känd som okänd identitet. Syftet med förändringen skulle vara att i ouppklarade fall med misstänkt dödligt våld fortlöpande kunna jämföra dessa spår med spår i spårregistret när exempelvis mordvapen eller annat som kan bära DNA påträffas . Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Kommer ministern att se över polisdatalagen för att underlätta polisens utredningsarbete i samband med grova brott?
fr · H511275 · 2017-11-14 00:00:00 — Fråga 2017/18:275 Kreditkortsfakturor av (M) till Statsrådet (MP) När en privatperson betalar en kreditkortsfaktura via internetbanken syns inte totalbeloppet av summan som personen ska betala utan endast det lägsta beloppet som måste betalas visas. Det är då lätt för den som ser summan att denne väljer att endast betala detta lägsta belopp som syns på skärmen. Resultatet blir att krediten övergår i extra räntekostnader. På kan det leda till ökad skuldsättning för den enskilde och en obehaglig lånekarusell där nya lån ska betala av gamla skulder. Vill man som bankkund se hela summan som ska betalas måste man via internetbanken nämligen gå in och undersöka de uppgifter som står på e-fakturan. Resultatet av detta förfaringssätt har inneburit att många kreditkortsinnehavare tvingas till att betala resten av sina skulder på avbetalning. har fått ta emot många synpunkter och klagomål på detta förfaringssätt och menar att det blir problematiskt om endast det lägsta belopp som man kan betala är förifyllt, i motsats till hela skuldsumman. En av banker har uppmärksammat problematiken och tagit kontakt med det ansvariga kreditbolaget med frågan om de avser att ändra möjligheten att se hela summan som ska betalas i stället för det minsta möjliga beloppet. Men svaret var negativt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder mot bakgrund av att anser att e-fakturor för betalkort är problematiskt utformade?
fr · H511276 · 2017-11-14 00:00:00 — Fråga 2017/18:276 EU:s beslut att försvåra biodiesel av (M) till Statsrådet (MP) har med sin stora skogsareal gott om råvara för att tillverka biodiesel. Ett beslut i EU:s miljöutskott kan dock försvåra för framställning av biodiesel från bland annat tallolja. Det rimmar dåligt med ambitionerna i EU:s klimatpolitik om att minska bruket av fossila drivmedel. Både svenska EU-parlamentariker och aktörer som verkar för ett fossilfritt menar att det är oroväckande och rent av hål i huvudet. Den nationelle samordnaren för initiativet Fossilfritt , , menar att EU i sitt beslut inte tagit hänsyn till de nordiska förhållandena. Framställning av biodrivmedel från exempelvis tallolja är behövligt om ska klara sitt klimatmål att minska koldioxidutsläppen från transporter till 2030, menar . Det skumma är enligt honom att de som säger nej till biodrivmedel säger i praktiken ja till fossila drivmedel. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att, med anledning av beslutet i EU:s miljöutskott, agera för att stärka möjligheterna för framställning av biodrivmedel?
fr · H511277 · 2017-11-14 00:00:00 — Fråga 2017/18:277 Definitionen av synnerligen grovt vapenbrott av Boriana (M) till Justitie- och inrikesminister (S) slog fast hovrättens dom att de tre unga män som hade fem helautomatiska automatkarbiner på allmän plats inte ska dömas för synnerligen grovt vapenbrott. När polisen stoppade en taxi i hade de tre unga männen sportväskor med de fem automatkarbinerna, fem magasin med 99 skarpa patroner och ytterligare 280 skarpa patroner. ansåg att mängden vapen inte var tillräcklig för att det skulle räknas som ”synnerligen grovt vapenbrott”. Det var första gången prövat ett mål gällande gränsdragningen mellan grovt vapenbrott och synnerligen grovt vapenbrott, vilket nu kommer att bli vägledande. Intentionen med det lagförslag som togs fram i samband med utredningen straff för vapenbrott (SOU 2014:7) var att en rad ärenden skulle bedömas skarpare . Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Anser ministern och regeringen att domen uppfyller intentionerna med lagen och om den inte gör det, tänker ministern ändra lagen?
fr · H511278 · 2017-11-14 00:00:00 — Fråga 2017/18:278 Stressrelaterade sjukdomar av (S) till Socialminister (S) SVT rapporterade att antalet sjukskrivna på grund av stressrelaterade sjukdomar ökar. I var nästan 1 300 personer sjukskrivna , en ökning jämfört med . var 1 047 kvinnor och 252 män sjukskrivna med en stressdiagnos. Året innan var siffrorna 810 kvinnor och 199 män. Det är otäckt att problemet ökar och att kvinnor är en stor majoritet. Det visar kanske på hur ojämställt vårt arbetsliv är . var världsledande i de här frågorna då den borgerliga regeringen valde att lägga ned det välfungerande . Även nedskärningar inom ämnet arbetsvetenskap har lett till att en tredjedel av forskningen lagts ned. I stället präglas debatten av partiska utredningar från näringsliv och fackliga organisationer. Regeringen har inrättat en ny myndighet för arbetsmiljökunskap som får i uppdrag att sammanställa och tillgängliggöra kunskap om arbetsmiljö. Ett bra beslut för att få ordning på arbetsmiljöarbetet, men arbetslivet är bara en del av den stressrelaterade problematiken. Det är inte bara i som problemet är stort; sjukskrivningar kopplade till stress har ökat kraftigt i hela landet . Orsakerna till detta är såklart många, men mycket i dagens samhälle handlar om att vi ska prestera både på jobbet och . Osunda ideal och en strävan att jämföra sig med andra är ett samhällsproblem. Tillsammans med skolans och arbetslivets stress leder detta till en ohållbar livssituation. Jag har själv varit med om när kroppen säger ifrån och vet hur illa det är. Stress är en folksjukdom som inte bara påverkar vuxna utan även drabbar barn och unga, från alla samhällsklasser. Just nu känns det som att vi sätter ett plåster på ett brutet ben. Fler insatser krävs för att komma till rätta med denna oroande utveckling och här spelar forskningen en avgörande roll för att vända trenden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka initiativ är ministern beredd att ta för att bryta trenden med ökade stressrelaterade sjukdomar?
fr · H511279 · 2017-11-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:279 Andelen klimatinsatser i biståndsbudgeten av (M) till Statsrådet (MP) Under nuvarande regering har statsrådet som ansvarar för utvecklingssamarbete, alltså bistånd, också ansvaret för klimat. Naturligtvis har alla statsråd ansvar för klimatfrågorna inom ramen för sitt uppdrag, men huvudansvaret för klimat ligger numera inte hos miljöministern utan hos statsrådet . Detta reflekteras till viss del i biståndsbudgeten och biståndsramen. Det övergripande målet för biståndet är att ge bättre förutsättningar för människor som lever i fattigdom och förtryck. En av de största utmaningarna i biståndsarbetet är att prioritera; behoven är oändliga, och resurserna är begränsade. Det är givet att en hållbar utveckling måste sägas ge bättre förutsättningar för människor att ta sig ur fattigdom och förtryck, men begreppet är brett, och det är inte enkelt att följa upp och utvärdera insatsernas långsiktighet, kvalitet och effektivitet. Det vore ändå rimligt att regeringen på något vis redovisar hur stor del av biståndsramen som går till klimatarbete. Enligt budgetpropositionen (BP) har för avsikt att ge till Gröna klimatfonden. Det är den enkla biten. Dessutom är klimat och miljö med som övergripande prioritering, och så var det även under den förra regeringen. Då blir det mer komplicerat att följa upp och utvärdera. Nuvarande regering gör faktiskt inga ansatser för att visa hur stor del av biståndsbudgeten som betalar klimatinsatser. Snarare blir det allt svårare att utläsa detta. I BP 2018 finns en sammanställning av Sidas biståndsverksamhet indelad i sektorer och hur mycket pengar som gått till olika insatser. 2017 går till ”globala insatser för miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling”. slås detta anslag ihop med anslagen ”globala insatser för socialt hållbar utveckling” och ”globala insatser för ekonomiskt hållbar utveckling”. Det nya sammanslagna anslaget heter ”hållbar utveckling”. Den indikativa fördelningen till ”hållbar utveckling” är , alltså mer än 3 ½ miljard kronor. Regeringen kan, om den vill, tydligt redovisa hur stor del av biståndet som går till klimatinsatser. Det är också möjligt att regeringen själv har en uppskattning av klimatinsatserna, som den gärna får kommunicera till . Oavsett detta är det inte enkelt att utläsa de samlade klimatinsatserna ur budgeten. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt kommer statsrådet att tydliggöra hur stor del av biståndsbudgeten som går till klimatarbete?