ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411716 · 2017-01-24 00:00:00 — Fråga 2016/17:716 Brandmäns arbetsmiljö av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Ett tjugotal bilbränder har ägt rum i sedan nyår. Läget är ansträngt inte minst för polisen i , liksom det är för polisen i övriga landet. Men även brandmännen, som vi alla räknar med ska komma och släcka när en brand äger rum, uttrycker en frustration över situationen. Inte minst vittnas det om hur arbetsmiljön blivit allt sämre. Nerikes brandkår berättar om att de känner sig hotade när de rycker ut, att de attackerats med sten och att de får ta alternativa vägar till en brand för att någon kan stå och vänta på att attackera dem. ”Vi har aldrig känt att vi har varit hotade tidigare. Det är en ny dimension i vårt jobb. En fruktansvärd dimension”, säger man till . Det är oacceptabelt att viktiga samhällsbärare som brandmän, som har ett riskfyllt arbete, dessutom ska behöva känna sig hotade och attackeras på arbetet. Detta påverkar självklart arbetsmiljön för brandmän verksamma , och i längden riskerar det att försvåra rekryteringen av nya brandmän. Min fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister är därför: Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att förbättra arbetsmiljön för brandmän vid utryckning?
fr · H411717 · 2017-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:717 Kommuner utan polis av (L) till Statsrådet (S) har vi på olika sätt ställt frågor om lokala poliser och vikten av områdespoliser – men även ställt frågor om funktionen kommunpolis som en viktig del i arbetet att komma nära medborgarna. En kommunpolis i den nya organisationen arbetar främst med att skapa nätverk med kommunen, näringslivet och allmänheten. Medborgarlöftet har också här en viktig uppgift – om det finns poliser lokalt som kan bidra till lägesbild och därmed underlag för politiska och polisiära prioriteringar. Liberalerna har under sina besök runt om i landet konstaterat – utöver bilden av kommuner som saknar fast närvarande kommunpolis – att det i flera kommuner inte finns någon polis över huvud taget. Det innebär att om en kvinna blir misshandlad eller om någon i en kommun blir av med sin handväska, så finns det ingen polis i den kommunen som man snabbt kan ringa till och anmäla. I stället kopplas man till polisen som från en annan grannkommun – eventuellt – skickar en bil för att ta in anmälningar, genomföra förhör etcetera. Detta är ett problem, och det förstärks inte minst av en alltmer pressad polismyndighet, som inte klarar sitt arbete med vardagsbrott och inte heller uppdraget att vara synligare ute bland medborgarna. Att en synlig polis i yttre tjänst ger positiva resultat och inte minst har en brottsförebyggande effekt är något även polisen bekräftat. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur många kommuner i saknar polisiär närvaro, och vad avser statsrådet och regeringen att göra för att åtgärda detta?
fr · H411718 · 2017-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:718 Narkotika på landets skolor av (M) till Statsrådet (S) Narkotika och droger på flera av landets gymnasieskolor är ett stort problem. Drogpåverkade elever skapar oro och stör både anställda och andra elever. Narkotika och droger är i första hand ett område som polisen måste hantera, men både kommunen, och andra berörda myndigheter har ett ansvar att samarbeta för att hitta lösningar. Oavsett vem som har ansvaret för vad är narkotika förbjudet och ska inte finnas på skolorna. Detta måste med full kraft bekämpas. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att ge polisen ett tydligare uppdrag och större möjlighet att bekämpa narkotika på våra skolor?
fr · H411719 · 2017-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:719 Regelverk för studieavgifter av (C) till Statsrådet (S) presenterade sin , som togs fram på uppdrag av regeringen efter granskning av internationella studenters studieavgifter . I rapporten framkommer behovet av att förändra, förenkla och förtydliga reglerna om bland annat återbetalning av studieavgifter. inleds enligt följande: ”av avgiftsskyldiga som antagits till studier i påbörjar verkligen sina studier. Snårig byråkrati med anmälningsavgifter, tvång att betala en stor del av studieavgiften för att kunna ansöka om uppehållstillstånd och långa väntetider på uppehållstillståndet bidrar till att betalande utländska studenter hoppar av under antagningsprocessen.” De presenterar i sin rapport förslag på hur dessa utmaningar ska mötas samt vilka förändrade regelverk som erfordras. Regeringen har meddelat att de vill tillsätta en utredning som ska se över hur internationaliseringen av svenska universitet och högskolor kan öka, men när den eventuella utredningen kommer att tillsättas har ännu inte meddelats, inte heller vad en sådan utredning ska belysa. För är det en viktig fråga att förbättra möjligheterna för internationella studenter att söka sig till . Det bidrar till att stärka kvaliteten och öka internationaliseringen inom den högre utbildningen. Vi lägger därför stor vikt vid att dessa frågor hanteras skyndsamt. Min fråga till statsrådet är därför: När kan vi förvänta oss att statsrådet och regeringen tar initiativ till en förändring av regelverken för internationella studenter?
fr · H411720 · 2017-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:720 Hyresrätter som inte lämnats till bostadsförmedling av Nooshi Dadgostar (V) till Statsrådet (MP) avslöjade medierna att kungen, statschef, förfogar över 350 lägenheter som äger och förvaltar, i och omkring . Dessa lägenheter, som alltså ägs av folket genom staten, har kungen rätt att helt själv bestämma över, och hyra ut till vem han önskar. En del av dem hyrs ut till kungens anställda, men resterande lägenheter låter man kungens vänner och bekanta bo i, utan att dessa behövt genomgå den i långa kötiden för att få en egen bostad. Kungen har inte lämnat en enda av dessa lägenheter till bostadsförmedlingen, trots att alltså bara en del av dem disponeras av hovstaten, och trots att , och i synnerhet, har stora problem med bostadsbrist. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vad är ministern beredd att göra för att svenska folkets hyresbostäder, som styrs av kungen, ska förmedlas genom bostadsförmedlingen?
fr · H411721 · 2017-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:721 skuld till kommunerna av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) fick jag svar av justitie- och migrationsminister på min fråga angående försenade utbetalningar från till kommunerna. Svaret då var att man räknade med att vara nere i en handläggningstid . gjorde en utbetalning , men trots detta är skulden till kommunerna fortfarande avsevärd. betalas en del i förskott och schabloner används, men trots detta växer många kommuners fordringar på eftersom omfattningen ökar. Kommunerna tvingas nu boka upp sina fordringar på i sina bokslut , och det är inga små belopp. Fordringar som ligger på 4–av kommunens totala omslutning är tyvärr ingen ovanlighet. Jag vill därför återigen fråga justitie- och migrationsminister följande: När kan kommunerna räkna med att få den ersättning från som de har rätt till?
fr · H411722 · 2017-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:722 Faderskap och föräldraskap av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Enligt uppgift från kommer en utredning som ska se över reglerna rörande faderskap och föräldraskap att tillsättas . Det är något vi välkomnar. Ett tidigare problem inom området har varit frågan om hur registrering av ett faderskap ska hanteras efter att en förälder har gjort ett könsbyte. Juridisk problematik och svårigheter för enskilda har tidigare kunnat uppstå när en person bytt kön efter förlossning och då inte kunnat erkännas som far till barnet efter könsbyte till man. Dock har förvaltningsrätten slagit fast att det ska gå att registrera en person som bytt kön till man efter förlossning som far till barnet. Detta bland annat mot bakgrund av utlåtande av . Det är angeläget att var och en som gjort ett könsbyte får möjlighet till fullt erkännande av sitt könsbyte. Det är dock tveksamt om lagen på ett tillräckligt tydligt sätt fastslår fullt erkännande av könsbyte vid dessa, och eventuellt, andra situationer. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern och regeringen att i den kommande utredningen utreda frågan om att rättsligt tydligt säkerställa fullt erkännande av könsbyte?
fr · H411723 · 2017-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:723 Bristande boendestöd till våldsutsatta kvinnor av (M) till Statsrådet (S) Våld mot kvinnor är ett utbrett och allvarligt samhällsproblem. anmäldes ca 22 000 misshandelsbrott mot kvinnor i där gärningspersonen var i en nära relation med offret, och mörkertalet är dessvärre stort. Dessutom dör i genomsnitt ett tiotal kvinnor av dödligt våld. beräknas drygt 7 000 vuxna och barn bo på skyddade boenden runt om i landet. Enligt lagen ska hjälpa våldsutsatta kvinnor med långsiktigt stöd och boende. har vi dock uppmärksammats på flera fall där det brister och att många kvinnor inte får den hjälp de har rätt till av landets socialtjänster. Bristerna kan få katastrofala följder och handlar ytterst om liv eller död, när våldsutsatta kvinnor tvingas att flytta hem igen då de inte har fått hjälp med ett boende av kommunen. Många kommuner klarar av sin uppgift, men skrämmande många har fortfarande problem när det gäller att stötta och skydda utsatta kvinnor som utsätts för våld. Boendesituationen för våldsutsatta kvinnor måste därför bli bättre. Mot bakgrund av ovanstående vill jag därför fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att vidta några åtgärder för att våldsutsatta kvinnor ska kunna få rätt till det boendestöd de enligt lag har rätt till och i så fall när avses dessa åtgärder att vidtas?
fr · H411724 · 2017-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:724 Skatt på förnybara drivmedel av (M) till Finansminister (S) är jobbmotorn bakom vår välfärd. För att de ska våga investera och utvecklas krävs långsiktiga och tydliga spelregler. Flera företag jag pratat med undrar hur framtiden ser ut för skattevillkoren på förnybara drivmedel. Osäkerheten riskerar arbetstillfällen och kan fördröja en mer miljövänlig fordonsflotta. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister följande: Vilka skattevillkor planerar ministern och regeringen för förnybara drivmedel efter 2018?
fr · H411725 · 2017-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:725 Kränkande material via Facebook av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) rapporterades om hur en ung kvinna utsattes för sexuella övergrepp som det misstänks att övergreppet streamades live över en stängd grupp på Facebook. Bortsett från det utomordentligt råa övergreppet måste frågan ställas hur sådant material kan ha fått ligga kvar på Facebook under hela övergreppets gång till dess att en polispatrull på plats avbröt utsändningen och övergreppet. har frågor rests hur lagstiftningen kan bekämpa brott som sker med nätet som medium, där själva sändningen är tänkt att addera till brottsoffrets utsatthet. Det finns bara alltför många exempel på hur den som utsätts för övergrepp klandrar sig själv, till och med i sådan utsträckning att självmord begås. Dagens lagstiftning innehåller få regelrätta möjligheter att förhindra att den som utsätts för ett övergrepp som sänds via nätet blir ett offer i dubbel bemärkelse. Det saknas verktyg för att tillämpa lagar som ursprungligen tillkommit med betydligt mer begränsad räckvidd och för att förhindra att den som blir utsatt för ett brott får lida en dubbel skada när operatören inte förhindrar livestreamning av exempelvis en våldtäkt. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa möjligheterna att lagföra den som begår ett brott som livestreamas?
fr · H411726 · 2017-01-24 00:00:00 — Fråga 2016/17:726 Uppföljning av av (M) till Statsrådet (S) presenterades en utredning som föreslog en lagändring för att öka skyddet för konsumenten i samband med kroppsbehandlingar i syfte att förändra utseendet. Förslaget var ute på en remissrunda. Efter det har vi inte hört något mer. I svaret på interpellationen 2015/16:704 uttrycker statsrådet att han vill gå skyndsamt fram med att ta fram en ny lag på området för att öka konsumentskyddet vid kroppsbehandlingar och att han ska se över vilka delar som går att tidigarelägga. har det gått över min interpellation, och därför vill jag fråga statsrådet: Vilka initiativ eller åtgärder har statsrådet vidtagit sedan min senaste interpellation, och när kan vi förvänta oss att se en ny lagstiftning?
fr · H411727 · 2017-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:727 Överbeläggningar som riskerar patientsäkerheten av (M) till Statsrådet (S) Hälso- och sjukvården i har bland allra längsta väntetider. En helt ny rapport från , Öppna jämförelser 2016 – En god vård?, har lagts fram. Den förstärker bilden av en utveckling med växande vårdköer och växande regionala skillnader mellan olika landsting och regioner avseende väntetider i vården och andra faktorer som påverkar patienternas säkerhet. Ett exempel på de stora regionala skillnaderna som påverkar väntetider i vården gäller överbeläggningar och ineffektivitet avseende tillgängliga vårdplatser. De landsting och regioner som har bäst utfall, och därmed lägst andel överbeläggningar per 100 tillgängliga vårdplatser, är , följt av , , , och . Sämst utfall, och därmed flest överbeläggningar av patienter, har landsting/region , följt av , , , och . Därtill är dessa skillnader betydande avseende överbeläggningar av patienter per 100 tillgängliga vårdplatser. I är det 1,17 överbeläggningar per 100 vårdplatser, medan man i har motsvarande 9,48 överbeläggningar. Den skillnaden i effektivitet är helt oacceptabel. Det påverkar patienterna på ett tydligt negativt sätt. uppföljning av vårdens resultat borde sända en kraftfull signal till regeringen och ansvarigt statsråd. Det krävs nationellt politiskt ledarskap. Tyvärr är regeringens propositionslista gällande tillgänglighet, kontinuitet, väntetider och kompetensförsörjning i vården fortfarande tom. Det duger inte. Resultaten från Öppna jämförelser visar att de tydliga regionala skillnaderna i överbeläggningar av patienter är mycket stora. Detta måste få regeringen och statsrådet att agera. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka nya konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av expertmyndigheten nya granskning Öppna jämförelser 2016 för att vända utvecklingen när det gäller väntetider i vården och de stora regionala skillnaderna i fråga om överbeläggningar?
fr · H411728 · 2017-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:728 EKN:s kontroll av garantigivning vid vapenexportaffärer av (V) till Statsrådet (S) () har regeringens uppdrag att främja svensk export och svenska företags internationalisering genom att försäkra exportföretag och banker mot risken att inte få betalt. Exportkrediter är viktiga för vapenaffärer. gick i snitt av EKN:s garantigivning till vapenexportaffärer. Vapenexporten utgjorde av den samlade svenska exporten . I EKN:s uppdrag ingår att ta hänsyn till frågor om hållbarhet och ansvarsfullt företagande. Myndighetens regleringsbrev slår bland annat fast följande: ”ska därutöver bidra till en hållbar skuldsituation genom att följa riktlinjer om hållbar långivning (Sustainable Lending). Vidare ska säkerställa att verksamheten bedrivs i enlighet med – samt informera om – riktlinjer för multinationella företag, principerna i FN:s Global Compact samt FN:s principer för företag och mänskliga rättigheter. ska redovisa vilka insatser som vidtagits för att garantigivningen ska bidra till hållbara investeringar och minskad klimatpåverkan.” () beslutar om tillstånd att exportera svenska vapen. Myndigheten utgår från ett regelverk som ofta kritiserats för att tillåta tveksamma affärer med diktaturer. I avsaknad av tydligare riktlinjer för EKN:s uppdrag lutar de sig mot ISP:s bedömning, trots att kraven för EKN:s garantigivning får anses betydligt hårdare. ISP:s bedömningar är inte heller offentliga. Staten bör kunna kräva transparens när det gäller exportkrediter och lån, och annars inte bevilja lån och krediter för vapenaffärer. Bedömningarna måste också vara offentliga för att följa FN:s vägledande principer. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta initiativ för att se till att EKN lever upp till kravet att ”säkerställa att verksamheten bedrivs i enlighet med – samt informera om – riktlinjer för multinationella företag, principerna i FN:s Global Compact samt FN:s principer för företag och mänskliga rättigheter” när det gäller vapenexportaffärer?
fr · H411729 · 2017-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:729 Förbättrad elbusspremie av (M) till Statsrådet (MP) Dagens regelverk möjliggör regionala kollektivtrafikmyndigheter och kommuner att ta del av en så kallad elbusspremie. Men det är företag i privat eller regi som införskaffar fordonen. Dessa företag kan inte ta del av elbusspremien, och detta är troligen anledningen till att få ansökningar om att ta del av premien inkommit till . Det krävs regelförändringar för att fler ska kunna ansöka. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Avser statsrådet och regeringen att ta initiativ till ändringar av regelverket för vilka som kan ansöka om elbusspremien?
fr · H411730 · 2017-01-26 00:00:00 — Fråga 2016/17:730 Den svenska bostadsmarknaden av (SD) till Statsrådet (MP) Den svenska bostadsmarknaden blir alltmer problematisk och det råder stor bostadsbrist i stora delar av landet. rapporterade att trångboddheten ökar och att tre av fem svenskar bor i kommuner där det är ont om bostäder. Bostadsbristen, som främst drabbar unga, gamla och barnfamiljer, är i många delar av landet direkt alarmerande. Vi har till exempel kunnat ta del av rapporter om unga som inte kan flytta hemifrån på grund av bostadsbristen och om studenter som tvingas bo i tält runt om i landet. rapporterade SVT dessutom om hur boende på ett äldreboende i kommun tvingas bo i containrar. har tagit emot hundratusentals asylsökande, varav det stora flertalet utan verkliga flyktingskäl, vilket också är en huvudförklaring till att situationen ser ut som den gör. Vi kan se hur kommuner ger så kallade nyanlända förtur i bostadsköer, medan andra kommuner väljer att erbjuda dem hus och bostadsrätter. I många kommuner erbjuds nyanlända dessutom dyra hotellrum. Detta som andelen hemlösa svenskar ökar. Situationen är djupt orättvis och diskriminerande. Frågan är om statsrådet förstår att det finns ett direkt samband mellan det mycket stora mottagandet av asylsökande och bristen på bostäder i många kommuner. Vidare undrar jag om statsrådet tycker att det är rimligt och rättvist att nyanlända ges förtur i bostadsköer, erbjuds hus, bostadsrätter och hotellrum som andelen hemlösa svenskar ökar och allt fler svenskar trängs undan på bostadsmarknaden. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att förbättra situationen för de svenskar som trängs undan på bostadsmarknaden?
fr · H411732 · 2017-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:732 Förlorad kompetens i frågorna om hedersförtryck av (M) till Statsrådet (S) Regeringen aviserade att en särskild jämställdhetsmyndighet ska bildas, med uppgift att bland annat samordna den nationella strategin mot mäns våld mot kvinnor. Den nya jämställdhetsmyndigheten ska också överta ansvaret för att motverka hedersrelaterat våld och förtryck, som i väldigt stor utsträckning drabbar kvinnor, från som haft uppdraget . Omfördelningen av det här ansvaret riskerar att undergräva arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck. besitter väldigt stor kompetens i de här frågorna efter att ha arbetat med dem . Att flytta ansvaret för frågorna till jämställdhetsmyndigheten, som kommer att arbeta med en rad olika frågor, riskerar att leda till att de försummas i förhållande till andra frågor och att mycket av den kompetens som finns på går förlorad. I förlängningen kan omfördelningen därför leda till att arbetet tappar fart och stagnerar. I slutändan blir det därmed de som drabbas av hedersförtryck som får betala kostnaden för regeringens flyttkarusell. Hedersförtrycket är en av våra största jämställdhetsutmaningar. Därför är det förvånande att en regering som kallar sig världens första feministiska regering tillskriver det så pass liten betydelse. Riskerna med att flytta ansvaret är stora, men regeringen väljer att ignorera dem av symbolpolitiska skäl. Med anledning av det som ovan anförs vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att vidta för åtgärder för att hantera förlusten av kunskap och kompetens när frågorna om hedersrelaterat förtryck och våld flyttas från till jämställdhetsmyndigheten?
fr · H411733 · 2017-01-26 00:00:00 — Fråga 2016/17:733 Individualiserade dödsfallsutredningar av (M) till Statsrådet (S) Relationsrelaterat våld är ett stort samhällsproblem och en av vår tids största folkhälsofrågor. över en livstid så uppger av kvinnorna att de utsatts för brott i en nära relation. Motsvarande siffra för männen är . Dessutom dör i genomsnitt ett tiotal personer, främst kvinnor, av dödligt våld i . När det redan har gått så långt att en person har avlidit till följd av våld i en nära relation görs så kallade dödsfallsutredningar hos . Tanken med utredningarna är att brister i hur myndigheter och kommuner agerat innan dödsfallen ska uppmärksammas och att ge förslag till åtgärder för att brott på så sätt ska kunna förebyggas. Avsikten med utredningarna är att få en övergripande och samlad bild av vad ansvariga myndigheter har gjort och vad som hade kunnat göras, men som inte gjordes. dödsfallsutredningar är på många sätt ett bra verktyg för att fånga upp brister och förbättra rutiner för att kunna förbygga våld i nära relationer. Dödsfallsutredningarna saknar dock tillräckligt djup och är alltför generella och resultatet återkopplas inte i tillräckligt hög grad . För att tydligare ta varje enskilt dödsfall på allvar borde man i stället kunna individualisera dödsfallsutredningarna hos . Genom att varje utredning mynnar ut i en egen rapport med konkreta förslag och åtgärder i just det aktuella fallet kan man på så sätt vässa utredningarna ytterligare. På så sätt lägger man också grunden för en tydligare och bättre återkoppling till alla berörda myndigheter och inte minst offrets anhöriga om vad det var som brast och vad man kunde ha gjort annorlunda i just det enskilda fallet. Med individualiserade dödsfallsutredningar borde arbetet bli mer effektivt som vi kan skapa bättre förutsättningar för att förhindra ytterligare fall av dödligt relationsvåld. Mot bakgrund av ovanstående vill jag därför fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att vidta några åtgärder för att införa individualiserade dödsfallsutredningar hos och i så fall när?