ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H51127 · 2017-09-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:27 Gripanden i av (L) till Utrikesminister (S) Konflikten mellan och trappas upp. Motsättningarna kallas för ”den värsta konstitutionella kris har upplevt sedan statskuppen ” av . Röster höjs nu från flera håll om att bör få rösta om sin egen framtid. Oberoende av om ministern önskar att bör vara en självständig stat eller inte måste ministern fördöma vad som händer i området. Hur bemöter sin egen befolkning som ber om att få rösta om självständighet är en skamfläck för ett medlemsland i den europeiska unionen. Miljontals röstsedlar har beslagtagits, undantagstillstånd råder i regionen och ett tiotal tjänstemän har arresteras. bör inte sitta tyst när grundläggande demokratiska rättigheter hotas i den europeiska unionen. har det handlat om och , men hotas även rätten till rättvisa val och det fria ordet i . Min förhoppning är att ministern agerar utifrån sin fulla kapacitet för att bekämpa varje tendens till auktoritära inslag i . Med anledning av det som tillförts vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt avser ministern att kritisera den spanska statens gripanden samt beslagtagande av röstsedlar i ?
fr · H51128 · 2017-09-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:28 Systembolagets verksamhetsfrämmande opinionsbildning av (L) till Närings- och innovationsminister (S) sändes ett brev från vd, , till samtliga riksdagsledamöter för att understödja den kampanj som man nu för genom bland annat helsidesannonser i ledande dagspress. Att Systembolaget har som uppdrag att lämna information till allmänheten om de risker som är förenade med konsumtion av alkoholdrycker är uppenbart och något de flesta sannolikt ställer sig bakom. Men att driva direkt lobbyism mot den lagstiftande församlingen i syfte att stoppa gårdsnära försäljning av alkoholhaltiga drycker kan inte vara förenligt med det uppdraget och borde rimligen ses som ett grovt övertramp av . Agerandet öppnar för bland annat följande frågor: På vilket sätt är lobbyism mot där man gör sig till uttolkare av ett komplicerat rättsläge förenligt med uppdraget? Med vilken rätt gör man sig till språkrör för svenska folket? Frågan om detaljhandelsmonopolet torde inte vara en fråga som det åligger Systembolaget att driva i offentliga kampanjer. Med anledning av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta i syfte att förhindra denna form av verksamhetsfrämmande opinionsbildning av statliga bolag?
fr · H51129 · 2017-09-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:29 Säkrad tillgång på dricksvatten av (M) till Statsrådet (S) Dricksvatten av god kvalitet är en förutsättning för liv och ett väl fungerande samhälle. För politiker är därför ett av de tyngsta ansvaren att långsiktigt säkra tillgången till detsamma. Med tanke på att redan låga grundvattennivåer i framför allt små vattenmagasin har sjunkit ytterligare är läget oroväckande på många håll i landet, och flera kommuner har redan infört bevattningsförbud. Alliansregeringen var framsynt och tillsatte den så kallade . Utredningen lämnades till regeringen , men regeringen har inte återkommit i denna oerhört viktiga fråga. En viktig dricksvattentäkt är sjön , vilken också är norra femte största dricksvattenkälla. försörjer sjön ca 250 000 invånare i elva kommuner, och fler kommuner i närområdet har planer på att ta sitt vatten ur . I ett framtida perspektiv menar många att vattnet i sjön även ska kunna försörja kommuner i . utgör ett betydande riksintresse för turism, fritidsliv, natur- och kulturvärden, naturvård, yrkesfiske och totalförsvar. Dessutom är hela sjön utpekad som ett Natura 2000-område. Problemet är dock att och dess unika kvaliteter hotas. Ett gruvbolag projekterar för att bryta sällsynta jordartsmetaller i ett område som ligger inom tillrinningsområde. Därför bör det presumtiva riksintresse som dricksvattentäkter kommer att utgöra väga högre än övriga riksintressen. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att öka skyddet av och andra presumtivt värdefulla dricksvattentäkter, och när kan förvänta sig en proposition om ?
fr · H5113 · 2017-09-13 00:00:00 — Fråga 2017/18:3 Ett nationellt skogsprogram av (C) till Statsrådet (S) När den nuvarande regeringen tillträdde fortsatte det arbete som alliansregeringen påbörjat med ett nationellt skogsprogram. Landsbygdsministern och regeringen har vid ett flertal tillfällen sagt att det arbete som pågår ska utmynna i en proposition som ska presenteras . Då det är många viktiga politiska avvägningar som måste göras för att ge den svenska skogsnäringen långsiktiga förutsättningar att utvecklas både hållbart och lönsamt är det högst relevant att ett svenskt skogsprogram också förankras i i form av en proposition. I regeringsförklaringen vid öppnande utlovades ett nationellt skogsprogram under /18. När listan över höstens propositioner kom fanns det inte någon proposition för det nationella skogsprogrammet med, trots att landsbygdsministern tidigare utlovat att programmet kommer . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Ämnar statsrådet och regeringen fortfarande förankra det nationella skogsprogrammet i genom en proposition?
fr · H51130 · 2017-09-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:30 Bristen på arbetskraft i åkeribranchen av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Den svenska geografin gör att vi är beroende av en fungerande transportnäring för att tillväxten i landet inte ska avstanna. Den svenska åkerinäringen har haft problem med förarbrist, vilket drabbar befintliga chaufförer, som får arbeta extra, åkerierna, som inte kan fullgöra sina uppdrag, och i förlängningen den svenska industrin och tillväxten. Transportföretagen uppskattar att branschen kommer att sakna mellan 30 000 och 40 000 förare . Det är en oacceptabel utveckling och en omvänd problematik som inte får existera. Befintliga arbetstillfällen ska fyllas till varje pris, och det är därför av största vikt att regeringen agerar i frågan. Arbetslösheten i ligger på , vilket är ett tillräckligt argument för att nödvändig arbetskraft finns tillgänglig. Det finns ett flertal sätt att täcka branschens behov av arbetskraft, och många åkerier arbetar själva aktivt med ett förebyggande arbete, men utan hjälp från politiken kommer både de och att drabbas. Regeringen överväger trots detta att exempelvis införa kilometer- och dieselskatter, något som ytterligare skulle försvaga åkeriernas konkurrenskraft. Jag vill därför fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vad planerar arbetsmarknads- och etableringsministern att göra för att åtgärda bristen på arbetskraft inom åkeribranschen?
fr · H51131 · 2017-09-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:31 Lotteriförsäljning till skuldsatta av (M) till Statsrådet (S) avslöjade att Socialdemokraterna tjänar miljoner på att sälja lotter. En del av dessa lotter säljs och har sålts – i vissa fall på kredit – till redan skuldsatta. Socialdemokraterna och SSU driver tillsammans spelbolaget genom den ekonomiska föreningen . Enligt granskning drar lotteriet in mångmiljonvinster till partikassan. Över 8 000 personer har drivits till kronofogden eftersom de inte har betalat sina lotter, enligt denna granskning. I 37 § lotterilagen (1994:1000) finns ett förbud mot att lämna kredit för spel. Tanken är att det ska skydda utsatta grupper från skuldsättning. En lagändring trädde dock i kraft , efter förslag från den dåvarande socialdemokratiska regeringen, som gjorde det möjligt att få undantag från förbudet om det handlade om prenumerationslotterier. Det är genom prenumerationer som kunderna köper lotter på faktura i Socialdemokraternas lotteri. Lotteriinspektionen kan genom ändringen ge undantag från detta förbud ”om det finns synnerliga skäl”, något som statsrådet har hänvisat till. I betänkandet En omreglerad spelmarknad (SOU 2017:30) föreslås ändringar som syftar till att skapa en ny spelreglering. Betänkandet har remitterats, och förslagen bereds enligt uppgift i och föreslås träda i kraft . Undantagen kommer med andra ord att fortsätta gälla till. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur många undantag från kreditförbudet har meddelats sedan bestämmelsen infördes och är statsrådet beredd att verka för generella regler som avskaffar dessa undantag redan före ?
fr · H51132 · 2017-09-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:32 Systembolagets uppdrag av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Systembolagets annonskampanj mot gårdsförsäljning samt de personliga breven till riksdagsledamöter från vd har fått starka reaktioner. Många ser det som anmärkningsvärt och stötande att ett statligt monopol bedriver påverkansarbete mot förtroendevalda för att eliminera konkurrensen från småskaliga alkoholtillverkare. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att Systembolaget inte ska kunna använda sin särställning och reklampengar till att bedriva politisk påverkan, exempelvis när det gäller gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker?
fr · H51133 · 2017-09-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:33 Förankring av brexitförhandlingarna av i (M) till Statsrådet (S) har valt att lämna Europeiska unionen och lämnade den formella ansökan om utträde ur unionen. träffades EU-27:s chefsförhandlare och den brittiska sidan . Vid mötet bestämdes hur förhandlingsprocessen framåt ska se ut. EU:s och förhandlare ska träffas . har båda sidor presenterat en rad diskussionsunderlag med förslag på hur den framtida relationen ska se ut. Förhandlingarna ska varvas med information till och till rådet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kan statsrådet i detalj redogöra för hur denna förankringsprocess med rådet sker i praktiken och hur statsrådet och regeringen planerar att hålla uppdaterad om förhandlingsprocesserna?
fr · H51134 · 2017-09-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:34 Transnationella listor i Europaparlamentsval av i (M) till Statsrådet (S) I diskuteras just nu hur de 73 brittiska platserna i ska hanteras i och med att britterna lämnar unionen 2019. Ett förslag som presenterats är att 22 av dessa platser behålls och delas ut till de länder som har för få parlamentsplatser i förhållande till sin folkmängd. är ett sådant land och föreslås således att få en till plats i parlamentet i denna lösning. Resterande 51 platser försvinner från parlamentet. Ett annat förslag i dessa diskussioner är att till nästa Europaval 2019 skapa så kallade transnationella listor. Parallellt med de nationella valsedlar med kandidater som finns skulle även listor med kandidater från olika länder med samma politiska hemvist skapas. Således skulle till exempel Socialdemokraterna i kunna göra en gemensam lista med socialdemokraterna i något eller några andra europeiska länder. Tanken är att använda en del av mandaten/platserna från brexit till att fördela till transnationella listor. president är en stor anhängare av denna idé och driver den starkt vilket även är fallet med som menar att sådana listor skulle öka transparensen och intresset att delta i valen till . vänder sig starkt mot denna idé. Vi tror inte att det är något som skulle öka legitimiteten för eller höja det medborgerliga intresset. I stället drivs denna idé från länder som vill öka sin egen nationella representation inom med förtecken om att det handlar om att öka institutionens demokratiska legitimitet. Detta är en fråga där det borde finnas en svensk samsyn. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad är statsrådets och regeringens ståndpunkt om transnationella listor och hur ser strategin ut för att den ska få stöd på EU-nivå?
fr · H51135 · 2017-09-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:35 Förankring inför det sociala toppmötet av i (M) till Statsrådet (S) Regeringen ska hålla vad man kallar ett socialt toppmöte i . Det har inte tydligt framgått vad detta toppmöte ska fyllas med för innehåll. Statsministern har sagt att detta enbart är att se som en diskussion med andra europeiska länder, och i andra sammanhang har vi förstått att mötet ska vara en del av EU:s arbete för att inrätta en social pelare. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad är mötets syfte och hur ämnar statsrådet och regeringen att i riksdag förankra det som regeringen kommer att driva på detta möte?
fr · H51136 · 2017-09-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:36 EU:s framtid av i (M) till Statsrådet (S) presenterade en vitbok om EU:s framtid där kommissionen redogör för fem alternativ för hur unionen kan utvecklas och förändras de kommande tio åren. har sedan följts upp med en rad diskussionsunderlag med olika idéer och förslag på några sakområden och tanken är att EU-27-kretsen ska landa i vad den tycker vid stats- och regeringschefernas möte . Fram tills nu har det varit väldigt tyst från regeringens sida om vad de anser om dessa förslag, och på frågor har regeringen svarat att den måste få mer tid att analysera detta. Regeringen har haft mer än på sig att fundera kring dessa scenarier och utvärdera vad man själv tycker i den mycket grundläggande frågan om den framtida utvecklingen av EU. Med anledning av det som anförs ovan vill jag fråga statsrådet : Vad anser statsrådet och regeringen i frågan om EU:s framtid, hur tänker statsrådet och regeringen driva sin linje i EU-kretsen och hur avser statsrådet och regeringen att förankra sin linje på hemmaplan?
fr · H51137 · 2017-09-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:37 Systembolagets reklamkampanj av (M) till Närings- och innovationsminister (S) har bland annat över 50 helsidesannonser som ingår i en nationell reklamkampanj från Systembolaget spridits över landet. Där tar Systembolagets ledning ställning mot gårdsförsäljning av lokalproducerat öl, vin och cider. Systembolagets kampanj finansieras med skattebetalarnas resurser och berör en het politisk fråga som debatteras flitigt i svensk politik. Systembolagets kampanj har fått enorma reaktioner i fråga om hur regeringens statliga bolag som hanterar svenskt alkoholmonopol aktivt bedriver politisk kampanj med skattebetalarnas resurser. Därför är det viktigt att regeringen och socialministern tydligt och transparent redovisar för svenska folket och folkvalda huruvida regeringen står bakom att ett statligt bolag bedriver politisk kampanj. Står regeringen bakom Systembolagets budskap eller anser regeringen att det är som fattar politiska beslut och inte statens bolag, till exempel Systembolaget? Hur mycket kostar denna kampanj skattebetalarna, inklusive konsulter, annonser, reklam och personalåtgång? Den totala kostnaden är viktig att redovisa. Det är regeringens ansvar att följa och kontrollera Systembolaget. Kommer regeringen att tillåta att bolaget fortsätter att bedriva politisk kampanj och ta ställning i politiska frågor? Att tillåta gårdsförsäljning av vingårdars och lokala bryggeriers produkter är ett enkelt sätt att gå från ord till handling för att satsa på en livskraftig landsbygd. Efterfrågan på lokalt och småskaligt är ökande. Det finns redan fler än 160 vingårdar och 250 bryggerier i . är det enda land i EU som inte tillåter gårdsförsäljning. Det är dags att ändra på det, konstaterar inte minst svenskar som turistar i där denna upplevelseindustri är växande. I skulle detta också främja svensk mat-, livsmedels- och dryckeskultur, en sundare inställning till alkohol samt företagande utanför storstäder. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innvovationsminister : På vilket sätt kommer ministern och regeringen att säkerställa att statliga bolag, som Systembolaget, inte bedriver politiska kampanjer med skattebetalarnas pengar?
fr · H51138 · 2017-09-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:38 Prognosskillnader i fråga om arbetslösheten av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Regeringens mål är lägst arbetslöshet i EU . I budgetpropositionen spår regeringen att arbetslösheten sjunker till , från . Regeringens egna myndigheter gör dock en helt annan bedömning. anger att arbetslösheten förväntas uppgå till , trots de åtgärder som regeringen presenterade i statsbudgeten för . Regeringen anger att satsningar på yrkesutbildningar och subventionerade anställningar såsom extratjänster i välfärden kommer att pressa ned arbetslösheten. Men har samtliga åtgärder i arbetsmarknadspolitiken misslyckats. Traineejobben läggs nu ned efter omfattande haverier. Snabbspåren omfattar av samtliga deltagare i etableringsuppdraget, och moderna beredskapsjobb uppgår endast till några hundra, varav de flesta ironiskt nog på Arbetsförmedlingens egna kontor. Regeringen borde redogöra för exakta sysselsättningseffekter för de redovisade utbildningssatsningarna och för de subventionerade anställningarna. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Varför är prognosen för arbetslösheten för i regeringens budget så markant mycket lägre än prognos?
fr · H51139 · 2017-09-25 00:00:00 — Fråga 2017/18:39 Fängslandet av Ahmadreza Djalali av Amineh Kakabaveh (V) till Utrikesminister (S) När EU- och handelsminister vid statsbesöket i Islamiska republiken skrev under en avsiktsförklaring om vidgat och fördjupat vetenskapligt samarbete samt forskar- och studentutbyte visste ministern att en av mer framstående forskare var fängslad och hungerstrejkade i värdlandet . Ahmadreza Djalali är iransk medborgare men har uppehållstillstånd i där han bor med fru och två barn med undantag vid universiteten i och . Han disputerade i katastrofmedicin vid 2012 och har samarbetat med en rad svenska och internationella forskare som är framstående inom ämnet. Djalali greps av underrättelsetjänsten i . Hans familj i fick ingen information om gripandet förrän . Han är fängslad i Evinfängelset i och hotas med dödsstraff för ”samröre med fiendemakt” och ”spioneri” utan att anklagelsepunkterna preciserats eller redovisats. Djalali var länge isolerad utan tillgång till försvarsadvokat och är i mycket dålig fysisk och psykisk kondition. genomfördes en rättegång där ingen utomstående observatör tilläts närvara. Rättegången ska återupptas och dom meddelas . Under den långa tid som förflutit sedan Ahmadreza Djalali blev fängslad har familjen levt i stor ängslan och vånda i i väntan på besked från både UD och . UD har meddelat att man följer Djalalis fall och behandlar det som ett ”konsulärt ärende” samt har begärt att få träffa honom men nekats detta. Ahmadreza Djalalis fall är inget konsulärt ärende utan i högsta grad ett humanitärt och politiskt ärende. Det ankommer på att agera och officiellt kräva Djalalis frigivande. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att verka för att kräver att Islamiska republiken friger Ahmadreza Djalali om det inte kan bevisas att han är skyldig?
fr · H5114 · 2017-09-13 00:00:00 — Fråga 2017/18:4 Kraftiga kostnadshöjningar för sjöfarten av (C) till Statsrådet (S) I svaret på min fråga 2016/17:1838 poängteras att ”överflyttning av godstransporter från väg till sjö” är något som regeringen vill uppnå. Målet är bra men mål utan verkningsfulla medel är bara önsketänkande. Politiken måste agera starkare än att bara hoppas på att en utveckling mot en stärkt konkurrenskraft för sjöfarten sker av sig själv. höjde farleds- och lotsavgifterna med 100 miljoner. Myndigheten har aviserat en ytterligare höjning som dessutom är något större. Under det socialdemokratiska styret har sjöfarten på strax fått avgiftshöjningar om 200 miljoner. beslöt man att inte förlänga den sjöfartsmiljard som Alliansen genomförde under sina år vid makten. Totalt innebär det att kostnaderna för sjöfarten 2018 är mer än högre än de var under Alliansens tid vid makten. sitter regeringen och hoppas på en överflyttning till sjöfart och att sjöfarten ska bidra till stärkt konkurrenskraft för svenskt näringsliv. Jag är inte av den tron att man tar politiskt ansvar genom att blunda och hoppas. budget måste vara i balans men avgiftsökningarna går stick i stäv med att skapa en konkurrenskraftig sjöfart. Antingen måste attraktiviteten stärkas på annat sätt så att kostnadshöjningarna motsvaras av en kvalitetsförbättring eller så måste tillskott ske så att inte behöver göra kostnadshöjningen för att få en balanserad budget. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt avser statsrådet och regeringen att agera för att kostnadshöjningarna inte ska leda till en överflyttning ”åt fel håll”, det vill säga från sjö till land?
fr · H51140 · 2017-09-26 00:00:00 — Fråga 2017/18:40 Långa köer för att ta körkort av (S) till Statsrådet (S) Runt om i har det rapporterats om ökade köer för att ta körkort. Framför allt handlar det om att kön till en uppkörningsplats är lång. Problemet är stort i hela landet, och i rapporterade om att () anser att läget är så pass akut att det skadar branschen. Jag besökte själv STR:s ledning för länet, och situationen är oroande. Många vill ta körkort, och det kommer en strid ström till körskolorna. En positiv utveckling, inte minst efter larmen om en utbredd brist på yrkesförare. Men i stället för att fler blir utbildade bidrar de många sökande till att det blivit stora svårigheter att få för uppkörning. I är väntetiden upp , något som gör att folk struntar i utbildningen, speciellt då en kuggad uppkörning riskerar att få större konsekvenser. En ny uppkörning måste nämligen göras , något som i många fall är omöjligt på grund av köer. Det innebär att både teorin och uppkörningen måste göras om. Det går bra för , men är alltför många arbetslösa. Med 100 000 lediga jobb måste alla åtgärder till för att folk ska komma ut i arbete. Körkort är i många yrken ett krav, och regeringen planerar att genomföra reformer för att fler ska få möjlighet att gå körkortsutbildningen. En viktig satsning, inte minst för ett glesbygdslän som . Satsningen tenderar dock att inte ge effekt om inte antalet uppkörningstider utökas. Det är uppdrag att tillhandahålla platser för uppkörning. Myndigheten uppger att den dessvärre inte har resurser nog för att minska köerna. Därför ställer jag följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att minska köerna vid uppkörning?
fr · H51141 · 2017-09-26 00:00:00 — Fråga 2017/18:41 Bistånd till regimnära organisation i av (L) till Statsrådet (MP) I regeringens budget går det att läsa i utgiftsområde 7 (internationellt bistånd) att målet med svenskt bistånd ska vara att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. Det är mot den bakgrunden obegripligt varför en regimnära organisation i tilldelats i bistånd. Östgruppen för demokrati och rättvisa har påvisat att regeringen finansierar ett projekt som leds av en regimnära organisation i . Dess företrädare har vid ett flertal tillfällen försvarat allvarliga brott mot mänskliga rättigheter. Syftet är att granska människorättsinstitutionen i , men statsrådet måste ändå dela uppfattningen att denna verksamhet ska ledas av en organisation utan rötter till den regim som är orsaken till de bristande mänskliga rättigheterna. vann president sitt femte val utan motkandidater. Diktaturregimen i Belarusutsätter utsätter sina medborgare för tortyr och trampar på de grundläggande mänskliga rättigheterna. Regimen kämpade 2016 aktivt för att exkludera hbtq-rättigheter från FN:s initiativ, och hbtq-personer blir ständigt trakasserade. Mot bakgrund av det som anförts vill jag fråga statsrådet : Hur tänker statsrådet agera för att stoppa att regimnära organisationer i tar del av det svenska biståndet?