ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H511348 · 2017-11-29 00:00:00 — Fråga 2017/18:348 Swedavias ordningsföreskrifter av (M) till Statsrådet (S) I en alltmer orolig omvärld blir säkerheten allt viktigare. Nationellt centrum för terrorhotbedömning hos bedömer fortfarande att hotet mot är förhöjt, vilket innebär att ett attentat kan ske. drabbades av sin första terrorattack med dödlig utgång, vilket innebär att vikten av att vi prioriterar säkerheten på de platser i landet där en attack skulle kunna göra störst skada ökar. Flygplatser är exempel på sådana platser, och kräver därför extra skydd. Rapporterna som kommit om att förmåga att skydda resenärer minskat är därför djupt besvärande. Bland annat saknar Swedavia möjlighet att avvisa personer som inte har rätt att vistas på , som stör ordningen eller äventyrar flygsäkerheten. Detta är naturligtvis oacceptabelt på alla nivåer. Flygplatser bör givetvis ha befogenheter att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa resenärers säkerhet. Swedavia äger och driver nio svenska flygplatser utöver , och utan tillämpliga ordningsföreskrifter befinner sig samtliga dessa i riskzonen. Ansvaret för att ändra i ordningsföreskrifterna ligger på regeringen, och det är hög tid att man agerar i frågan. Tyvärr är det symptomatiskt för denna regering att man åsidosätter säkerheten och försummar flygbranschen. Turerna kring svenskt flyg har varit många. Flygskatt, fjärrstyrning och tveksamheter kring US Preclearance har skakat om branschen och försvårat verksamheten till följd av otydliga förutsättningar. Osäkerheten inom flygbranschen måste få ett slut, och den första åtgärden måste vara att uppdatera ordningsföreskrifterna och säkerställa fullgod säkerhet för svenskt flygs resenärer. Enligt Swedavias jurist riskerar vi annars att ”situationer kan uppstå som i förlängningen kan leda till att människor, anläggningar, luftfartyg och flygplatser kan komma till skada”. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Avser regeringen att ändra i Swedavias ordningsföreskrifter i syfte att ge bolaget större befogenheter att säkerställa fullgod säkerhet för svenska resenärer på de flygplatser som bolaget äger och driver?
fr · H511349 · 2017-11-29 00:00:00 — Fråga 2017/18:349 Flygskatt utan brytpunkt av (M) till Finansminister (S) Flygskattens konsekvenser fortsätter att komma upp till ytan. Utöver den vanliga kritiken om i stort sett obefintliga klimatnyttor och negativ respons från en klar majoritet av remissinstanserna förekommer även oklarheter kring implementeringen och utformningen av flygskatten. Hur flygplatser som får minskad trafik ska kompenseras är den mest brännande frågan, men även andra problem har dykt upp. Ett av dessa problem är att flygskatten inte har någon brytpunkt. Det slutgiltiga förslag som regeringen presenterade i budgetpropositionen (2017/18:1) innebär att skatten ska träda i kraft och att tre skattenivåer föreslås: per passagerare för flygresor inom , per passagerare för flygresor till annan världsdel inom från , per passagerare för flygresor till annan världsdel och längre än från , med undantag för resor till och då skatten blir . Flygbranschen är en så kallad förskottsbransch där flygbiljetter oftast säljs innan själva tjänsten konsumeras. Avsaknaden av brytpunkt i lagen får konsekvensen att tusentals flygbiljetter som säljs fram till , men där resan kommer att genomföras efter detta datum, påverkas. Utan en brytpunkt för försäljning blir det i realiteten en skatt på flygföretagen utan koppling till skattens syfte, och något som snedvrider svenskt flygs konkurrenskraft gentemot andra utländska flygbolag som opererar på samma marknad. Andra länder som har eller har haft flygskatter har också haft tydliga brytpunkter inskrivna i lagen. Så var även fallet i i fråga om den flygskatt som infördes . En flygskatt utan en tydlig brytpunkt får konsekvensen att skatten läggs på flygbolagen, vilket snedvrider konkurrensen och redan nu innebär höjda biljettpriser, trots att skatten ännu inte har börjat gälla. SAS räknar med att ha sålt runt 200 000 biljetter för resor som sker efter , vilket ger en antydan om hur många resenärer som drabbas före skattens införande. Flygbolagens enda sätt att förbereda sig för detta är att redan nu höja priserna, vilket i slutändan drabbar konsumenterna. I den tidigare flygskattepropositionen (2005/06:190) 10 § står följande: ”Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Skatt tas dock inte ut för flygresa som har beställts för en namngiven passagerare minst en kalendermånad före den dag lagen träder i kraft”. I fallet med den nya skatten skulle det innebära att flygbiljetter sålda efter skulle omfattas av skatten, och på så sätt skulle en större förutsägbarhet skapas för både konsumenter och flygbolag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Kan ministern redogöra för varför den nya skatten saknar brytpunkt, trots att det får till följd att effekterna av skatten blir märkbara , och särskilt mot bakgrund av att andra länder haft tydliga brytpunkter inskrivna i lagen?
fr · H511350 · 2017-11-29 00:00:00 — Fråga 2017/18:350 Handelsministerns resa till och av (V) till Statsrådet (S) Enligt regeringens pressmeddelanden reste handelsminister till den 20–och till den 22–i syfte att stärka handelsrelationerna med de båda staterna. är också ett av de länder som pekas ut i regeringens exportstrategi som extra viktigt att utveckla och öka exporten till. I samband med handelsministerns besök i meddelades att regeringen nu tillsätter en innovationsscout som ska placeras i . Inga liknande satsningar verkar ha gjorts i . ekonomi måste få hjälp att ställas om från ett högt beroende av bistånd till handel. har inte makt över sin egen ekonomiska utveckling på grund av ockupationen. Den behöver upphöra för att palestinsk tillväxt ska bli möjlig. Exempelvis har Systembolagets import av palestinsk öl försvårats på grund av leveransproblem till följd av checkpoints på . Att EU:s handel med bosättningarna är 15 gånger så stor som den totala handeln med är därför ett hinder för positiv utveckling. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att underlätta palestiniernas handel med och för att säkerställa att israeliska produkter från ockuperade områden inte exporteras till ?
fr · H511351 · 2017-11-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:351 Kontanter som betalningsmedel av Per Åsling (C) till Statsrådet (MP) I en dom mot klargjorde att landstingen enligt riksbankslagen måste acceptera att ta emot kontant betalning. Domstolen konstaterade att sedlar och mynt har en särställning i riksbankslagen på grund av sin stora betydelse för allmänheten och att målet rörde avgifter som är offentligrättsligt reglerade. har situationen i landet blivit den att privata företag sköter många myndighetsuppgifter. Ett exempel är . Många bilprovningar nekar dock att ta emot kontanter. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka åtgärder vidtar statsrådet för att privata företag som utför myndighetsuppgifter inte ska kunna låta bli att ta emot kontanter?
fr · H511352 · 2017-11-29 00:00:00 — Fråga 2017/18:352 Matchningsproblematiken på Arbetsförmedlingen av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) har Arbetsförmedlingens ledning åkt land och rike runt för att berätta att den försämrade matchningen på arbetsmarknaden beror på arbetslöshetens sammansättning. Ökningen av så kallade utsatta grupper har varit myndighetens förklaring till det ökande rekryteringsgapet. slår (RiR) undan benen på den analysen. RiR redovisar i en granskningsrapport () att Arbetsförmedlingens matchningsanalyser inte är ändamålsenliga – myndigheten har utgått från makroanalyser i stället för mikroanalyser. RiR menar därutöver att den undermåliga analysen riskerar att leda till att fel insatser träffar fel individer. pekar Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) på att Arbetsförmedlingen har betydande problem med kontrollfunktionen. IAF menar att förmedlingen i av fallen misslyckas med att ge förslag på ”lämpligt arbete”. Risken för felaktiga utbetalningar är dessutom hög, enligt IAF. Rapporten pekar på ”allvarliga problem” på flera centrala områden. Min fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister är: Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att komma till rätta med matchningsproblematiken på Arbetsförmedlingen?
fr · H511353 · 2017-11-29 00:00:00 — Fråga 2017/18:353 Myndigheters handläggningstider och deras effekt på jobb och tillväxt av (M) till Statsrådet (S) När meddelade att man avsåg att bygga ett nytt slakteri i var det ett positivt besked. Företaget hade lagt ned sin anläggning just i efter att ha varit verksamt där . Den nya anläggningen skulle innebära investeringar på och beräknades ge ungefär 100 nya jobb. Därtill skulle etableringen medföra att ett antal kycklinguppfödare i skulle investera ca i nya uppfödningsanläggningar. Men kom tyvärr beskedet att nu lägger planerna på is. Som motiv anges att marknadssituationen bedöms vara osäker . Bolagets vd konstaterar dock att anläggningen egentligen redan skulle ha varit i drift, eller åtminstone i slutfasen av byggnationen, enligt den ursprungliga planen, men att tillståndsprocessen vid dragit ut . I en intervju i säger vd följande: ”har säkert gjort sitt jobb, men det är olyckligt att det ska behöva ta så . I den här branschen är det snabba förändringar och det skapade en osäkerhet. Hade vi haft ett beslut enligt vår första planering hade anläggningen varit under byggnation .” Att tillståndsprocesserna vid olika myndigheter drar ut är ett välkänt problem. I det konkreta fallet som nämns ovan syns de direkta effekterna ovanligt tydligt i uteblivna investeringar och uteblivna jobbtillfällen, men problemet är generellt och är ett stort hinder mot jobb och tillväxt i många branscher. Min fråga till statsrådet är: Har regeringen några beräkningar som kan få ta del av över de negativa effekterna på jobb och tillväxt av myndigheters långa handläggningstider, och vad avser statsrådet och regeringen att göra åt det här problemet?
fr · H511354 · 2017-11-29 00:00:00 — Fråga 2017/18:354 Systematiska stölder av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Ett problem som särskilt (men inte enbart) drabbar de gröna näringarna är de omfattande drivmedels-, maskin- och redskapsstölder som sker runt om i landet. Många enskilda vittnar om återkommande problem med stölder och om att polisen inte verkar ta brotten på allvar. Ett av problemen kan vara att de enskilda stölderna i sig ofta betraktas som ringa, vilket innebär att de aktuella straffsatserna är låga och att polisen inte alltid har prioriterat brotten. När man summerar de enskilda stölderna blir dock bilden en annan. Det blir då tydligt att det finns en systematik i tillvägagångssättet och att de sammanlagda beloppen kan vara betydande. har tidigare riktat ett tillkännagivande till regeringen (2015/16:JuU18) i syfte att införa en ny brottsrubricering, systematisk stöld, för att komma till rätta med den här problematiken. Det är angeläget att regeringen nu påskyndar detta arbete. Det är också av stor vikt att samarbetet inom EU för att finna och återgälda stöldgodset stärks eftersom stöldgodset ofta, på , lämnar landet. Min fråga till justitie- och inrikesminister är: När och på vilket sätt avser regeringen och ministern att återkomma till med förslag som tillgodoser ovannämnda tillkännagivande?
fr · H511355 · 2017-11-29 00:00:00 — Fråga 2017/18:355 Brott som begås av djurrättsaktivister av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Ett stort problem för många som föder upp djur är brott som begås av djurrättsaktivister. Dessa aktivister har, på ideologisk grund, bestämt sig för att djuruppfödare agerar fel, trots att de svenska djuruppfödarna lyder under en av de hårdaste djurskyddslagarna i världen. Djurrättsaktivister begår ibland brott mot såväl egendom som person. Förutom att detta leder till stora kostnader för många som verkar inom olika delar av animalieproduktionen och pälsproduktionen gör oron för aktivisternas brott att allt fler blir tveksamma till att fortsätta med sin verksamhet. Även forskare som genomför djurförsök utsätts för brott av djurrättsaktivister, trots att dessa djurförsök genomförs först efter en noggrann kontroll från samhället via de djurförsöksetiska nämnder som godkänner försöken. Utöver att de orsakar ekonomiska skador för djuruppfödarna riskerar dessa angrepp även att försena angelägen forskning om olika allvarliga sjukdomar. riktade 2014 (2014/15:JuU1) ett tillkännagivande till regeringen om att rättsväsendet måste prioritera arbetet mot denna brottslighet i betydligt högre grad än vad som gjordes då samt överväga vilka möjligheter som finns att erbjuda ett bättre skydd för dem som utsätts för hot, skadegörelse och annan typ av brottslighet av djurrättsaktivister. I tidningen rapporterades om en minkuppfödare i som blivit utsatt på olika sätt. Ett specifikt problem som anges i artikeln är att polisen påstår att den inte kan ingripa mot demonstrationer som genomförs på icke-planlagt område. Det förefaller vara en något märklig begränsning – det borde vara hotbilden och verksamheten som avgör vad som kan göras – men om det stämmer borde det föranleda en förändring av regelverken. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : När och på vilket sätt är regeringen och ministern beredda att agera för att hantera de problem kopplade till djurrättsaktivism som beskrivs ovan?
fr · H511356 · 2017-11-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:356 Placeringen av av (M) till Statsrådet (S) förlorade omröstningen i EU om placeringen av . åkte ut i första omgången, och enligt uppgift röstade sedan inte på som gått vidare till en andra omgång. Omröstningen var sluten, vilket innebär att det i efterhand inte går att ta reda på hur röst föll, såvida inte regeringen själv väljer att meddela detta. Den möjligheten har regeringen tyvärr valt att inte utnyttja, vilket i sin tur väcker en rad frågor. Regeringen svarar inte svarat rakt ut på frågan om vilket land som fick röst, men har vid ett flertal tillfällen – senast vid en frågestund i – sagt att detta saknar betydelse eftersom , oavsett hur hade röstat, inte skulle ha vunnit. Det är en mycket märklig inställning, och samarbetet mellan de nordiska länderna har knappast förbättrats genom regeringens agerade. Det bästa alternativet hade ur svensk synvinkel givetvis varit en placering i . När detta inte lyckades borde naturligtvis ha varit det näst bästa alternativet för som helhet, och för och i synnerhet. är en mycket viktig region för hela , inte bara för . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder vidtog statsrådet för att skulle placeras i efter att det stod klart att myndigheten inte skulle placeras i ?
fr · H511357 · 2017-11-29 00:00:00 — Fråga 2017/18:357 Förstärkt in- och utresekontroll av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) I behandlas nu lagförslag om kontroll av biometriska kännetecken i resehandlingar. Lagförslagen innebär att en utlänning vid in- och utresekontroll ska vara skyldig att låta sig fotograferas och lämna fingeravtryck för kontroll av identiteten och av resehandlingens äkthet på samma sätt som redan gäller för svenska medborgare. Lagförslagen har av migrationsminister framhållits som ett viktigt verktyg för att ha en god kontroll vid landets gränser (TT ). välkomnar detta lagförslag. Dock har vi av fått beskedet att de tekniska system som krävs för kontrollens genomförande inte finns på plats och inte heller med säkerhet kommer att finnas på plats vid lagens föreslagna ikraftträdande . De tekniska lösningar som krävs måste därför nu snabbt på plats. Mot bakgrund av detta är min fråga till justitie- och inrikesminister : Vad gör ministern och regeringen för att säkerställa att ett tekniskt system som fullt ut möjliggör förstärkt in- och utresekontroll i enlighet med de nämnda lagförslagen finns på plats vid lagstiftningens ikraftträdande, det vill säga ?
fr · H511358 · 2017-11-29 00:00:00 — Fråga 2017/18:358 Övergrepp i samband med färdtjänst av (L) till Statsrådet (S) har det avslöjats att ett flertal färdtjänstförare som tidigare begått vålds- och sexualbrott mot resenärer har fått fortsätta i tjänst. Radioprogrammet avslöjade att 40 förare i hade blivit anmälda för brott utan att förarlicensen hade dragits in. Situationen aktualiserades när ett av offren, en ung kvinna, blev upphämtad av samma färdtjänstförare som tidigare förgripit sig på henne. I det specifika fallet hade föraren i fråga bytt arbetsgivare. Ett annat offer, en 17-årig flicka, blev i samband med skolskjutsen sexuellt ofredad och anmälde händelsen . Då fanns redan en anmälan mot mannen som trots detta har fått fortsätta att köra ända till november månad. Historierna är många. Bilden som växer fram är oerhört alarmerande. De utpekade färdtjänstförarna är människor med ett ansvarsfyllt samhällsuppdrag som utnyttjar sin position. De som utsätts är äldre och personer med funktionsnedsättning, som är beroende av färdtjänst för att röra sig i samhället. är det som ska rapportera till Transportstyrelsen vissa specifika brott som förare gjort sig skyldiga till. Bland dessa brott ingår inte sexuellt ofredande, inte ens om det är en resenär som blivit utsatt. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka tryggheten för färdtjänstens resenärer?
fr · H511359 · 2017-11-29 00:00:00 — Fråga 2017/18:359 Hållbar utveckling på högskolenivå av (M) till Statsrådet (S) presenterade en utvärdering av lärosätenas arbete med att främja hållbar utveckling. Rapporten visade på ett nedslående resultat där av lärosätena anses ha behov av att utveckla sitt arbete på området. Som exempel kan nämnas att nästan hälften av lärosätena inte hade satt upp mål för sitt arbete med att främja hållbar utveckling, samt att ännu färre lärosäten följde upp sina mål systematiskt eller arbetade med att kompetensutveckla sina lärare i frågan. Detta trots att lärosätenas uppdrag om att främja hållbar utveckling har funnits inskrivet i högskolelagen alltsedan 2006. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att samtliga lärosäten ska leva upp till det som står i högskolelagen, och när beräknar statsrådet att detta ska vara uppnått?
fr · H511360 · 2017-11-29 00:00:00 — Fråga 2017/18:360 Skatt på småsparande av (M) till Finansminister (S) Med skattekirurgisk precision fortsätter regeringen att gå emot många småsparare. Regeringen vill inte att svenskar ska spara, är signalen som regeringen tydligt sänder. Från och med årsskiftet beskattas långsiktigt sparande som investeringssparkonton och kapitalförsäkringar. Det är riktigt dålig politik att gå hårdare åt dem som har möjlighet att se till att ta ansvar genom att spara lite grann då och då. I grunden är det helt rätt och förnuftigt att förbereda hushållsekonomin för kommande påfrestningar. Just nu borde i stället fler än de drygt 1 miljon småsparare som kommer att beskattas för att de gör rätt börja spara. Regeringens främsta uppgift borde vara att stimulera svenskar att spara mer, men man väljer trots stark kritik att höja skatten på sparande. Kommer någon annan än finansminister (S) att ställa sig upp och försvara detta? Detta sänder helt felaktiga signaler och riskerar i stället att öka belåningen hos de svenska hushållen. Ett av argumenten som framförts för skattehöjningen är att den skulle ha positiva effekter på jämställdheten. Detta är ett synnerligen egendomligt antagande då kvinnor sparar mer än vanligt i till exempel dessa sparformer. Beskattning av småsparare är till exempel inte minst ur ett jämställdhetsperspektiv ett dåligt förslag, eftersom det slår mot kvinnor som sparar. All akademisk forskning visar att kvinnor i allmänhet söker sig till sparande med mindre risk, och dessa sparformer är anpassade just för den som vill ha mindre risk. Därutöver kan nämnas att de flesta som använder sig av dessa sparformer är vanliga småbarnsfamiljer och ungdomar mellan , inte alls förmögna män som den rödgröna regeringen tillsammans med hävdar. Hela idén med dessa sparformer när de introducerades var att införa en enkel och lättbegriplig sparform. Det är viktigt att uppmuntra till långsiktigt sparande för alla som har möjlighet. Därmed behöver också sparare långsiktigt hållbart sparande som håller och inte straffbeskattning av redan skattade medel. Finansministerns skattehöjning drabbar vanligt folk. Regeringen slår direkt mot 1,8 miljoner människor som påverkas av skattehöjningar på sparande. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : På vilket sätt avser ministern att stimulera fler till sparande och långsiktigt balansera sin hushållsbudget, och vilka är skälen för att straffbeskatta 1,8 miljoner småsparare?
fr · H511361 · 2017-11-29 00:00:00 — Fråga 2017/18:361 Flytt av flygledningen vid Åre Airport av (M) till Statsrådet (S) frågade jag statsrådets företrädare om det som vi bör se som en omvänd regionalpolitik – planerna att flytta flygledningen på Åre Airport till , där den ska fjärrstyras. förverkligades dessa planer. Ett sådant förslag är uppseendeväckande, inte minst med hänsyn och regeringens budskap att statlig verksamhet ska flyttas ut från . Dessutom riskerar man enligt kritiker att tappa en rad viktiga förmågor som bäst löses av att vara fysiskt på plats. Åre Airport är likt andra flygplatser i med sin närhet till fjällen i hög grad utsatt för snabba väderförändringar, inte minst av vädersystem som kommer in från . Det är mer eller mindre rimligt att beakta att snabba väderförändringar bättre upplevs på plats än via fjärrstyrda kameror. Det är självklart viktigt att bejaka den tekniska utvecklingen, men med en viss sundhet och god tid för att reda ut eventuella farhågor. Den analoga övervakningen är ett viktigt komplement och nödvändig för att parera störningar och avbrott, utan att säkerheten riskeras. Men en flytt av flygledningen innebär dessutom en flytt av jobb från och andra Norrlandsflygplatser. Att aktivt flytta jobb från landsbygden borde inte vara i linje med regeringens politik, att hela ska leva. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur motiverar statsrådet en flytt av flygledartjänster från till och att det inte längre ska finnas en fysisk flygledarfunktion på plats i ?
fr · H511362 · 2017-11-29 00:00:00 — Fråga 2017/18:362 De långa handläggningstiderna för anhöriginvandring av (C) till Statsrådet (S) Jag har varit i kontakt med en förtvivlad man i min valkrets. Han har en fru och en halvårsgammal dotter som vill flytta till för att kunna leva med sin man respektive far. Alla papper är i sin ordning, alla försörjningskrav är uppfyllda och kvinnan har haft sin intervju hos svenska ambassaden. Ansökan om anhöriginvandring lämnades in för sedan. Men fortfarande har ingen handläggare ens tagit sig an ärendet, utan besked är att handläggningen kommer att ta ytterligare 15–24 månader. Det ligger varken på mitt bord som riksdagsledamot eller på bord som statsråd att hantera enskilda fall. Men det tjänar som illustration av ett större problem. Den här familjen är långt ifrån ensam om sin situation, utan väldigt många människor får vänta otroligt länge innan de får se sin partner eller sina barn igen. skrev att det rör sig om 70 000 personer, men att det väntas minska till 50 000 . konstaterar också att prioriteten läggs på både gamla och nya fall för att få ned de genomsnittliga handläggningstiderna. Spridningen i väntetider ökar därmed ytterligare som det riskerar att göra att enskilda faller mellan stolarna och inte får sin ansökan prövad. kan vi läsa att vill minska antalet anställda som jobbar med asylprövningar från dagens 2 000 personer till 770 . Det kan inte vara rimligt att ett litet barn och dess ena förälder ska vänta i ett land medan den andra föräldern är här i trots att paret är gift och trots att de har ett nyfött barn. Det är en ohållbar familjesituation, och det är inte värdigt ett land som . Det borde finnas möjlighet för kortare handläggningstider för de här fallen. Min fråga till statsrådet är därför: Vad gör regeringen och statsrådet för att säkerställa att handläggningstiderna kan förkortas för uppehållstillstånd för anhöriga?