ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H4111193 · 2017-04-04 00:00:00 — Fråga 2016/17:1193 Trafikskolor av (S) till Statsrådet (S) Den organiserade brottsligheten hittar nya vägar för att finansiera sin verksamhet. slog polisen och till mot trafikskolor i bland annat och eftersom man misstänkte att de hade bedrivit oredovisad och otillåten verksamhet. Sådan verksamhet förekommer i hela landet och är ofta sammankopplad med annan grov brottslighet. Jag har själv deltagit i ett möte med seriösa trafikskolor, vilket också uppmärksammades i (NWT), och det är en otäck bild som målas upp. Ungdomar som vill ta körkort lärs upp av obildade körskollärare och vid avhopp skräms de till tystnad. Agerandet från de otillåtna skolorna blir alltmer aggressivt mot de kunder som lämnar dem. Något som lett till att folk inte vågar träda fram och berätta. En utveckling vi inte kan tolerera. Vi politiker måste vara de tystas röster. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att möjligheterna till ett körkortslån ska utredas. Körkort med CSN-lån är ett av regeringens vallöften, ett positivt förslag som förhoppningsvis kommer att öka antalet ungdomar som tar körkort. Då är det än mer viktigt att det blir ordning och reda inom trafikskoleområdet. Våra ungdomar måste kunna lita på att körskolläraren är utbildad och att de inte bidrar till organiserad brottslighet. måste ges bättre verktyg för att se till att alla trafikskolor uppfyller de krav som finns . Till detta behövs en ökad översyn kring de kryphål som bevisligen finns. har bland annat föreslagit id-kort för körskollärare, andra färger på bilarnas registreringsskyltar och tillstånd för bilar med dubbelkommando för att förhindra den här typen av oseriösa trafikskolor. Oavsett lösning behövs det en översyn av möjligheter för att sätta stopp för de här oseriösa företagen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att få ordning och reda inom trafikskoleområdet?
fr · H4111194 · 2017-04-04 00:00:00 — Fråga 2016/17:1194 Rankningar som diplomatiskt verktyg av Faradj Koliev (S) till Utrikesminister (S) har förekomsten av rankningar ökat kraftigt. Det rör sig om regionala, nationella och internationella rankningar av olika slag och inom en rad olika områden. I en alltmer globaliserad och digitaliserad värld, i vilken information lätt sprids och görs tillgänglig för breda grupper, så blottar rankningar länders prestation inom en rad olika områden. Just denna egenskap har gjort rankningar till ett kraftfullt vapen mot bland annat länder som inte lever upp till sina internationella åtaganden. Det som gör rankningar till en effektiv påverkansstrategi är den tydligt jämförande aspekten. De rankade aktörerna kan enkelt jämföras med andra länder eller konkurrenter. Plötsligt blir komplexa förhållanden enkla att ta upp av sådana samhälleliga aktörer som medier, oppositionella grupper och NGO:er. PISA-rankningen är ett tydligt exempel på hur länder reformerar sina utbildningssystem för att klättra i rankningen. Ett annat exempel är Ease of doing business-rankningar. Båda dessa rankningar har kommit att sätta agendan och diktera vilka reformer, regleringar och avregleringar som anses legitima och acceptabla inom respektive politikområde. Aktuell statsvetenskaplig forskning visar också att även rankningar skapade av stater kan utgöra effektiva påverkansstrategier. Ett exempel är utrikesdepartements rankningar av länder utifrån antitraffickinglagar. Denna rankning beskrivs inte som neutral utan anses av den amerikanska regeringen som ett diplomatiskt verktyg för förbättrandet av mänskliga rättigheter i världen. Det visar sig också att länder som rankas som traffickingbenägna anstränger sig för att komma till rätta med situationen för att förbättra sitt rykte internationellt i syfte att möjliggöra framtida samarbeten. Det svenska tillhör ett av få statliga departement i världen som publicerar rapporter om länders respekt för mänskliga rättigheter. Dessa rapporter skulle kunna omvandlas till rankningar utifrån regeringens nuvarande utrikespolitiska mål. Detta vore också i linje med regeringens skrivelse att uppnå sina utrikespolitiska mål genom attraktionskraft i stället för styrka. En sådan rankning kan endast ses som ett komplement till regeringens existerande påverkansstrategier. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utrikesminister : Anser ministern att rankningar kan vara en kompletterande påverkansstrategi för att uppnå utrikespolitiska mål, och är ministern i så fall beredd att ta något initiativ för att åstadkomma detta?
fr · H4111195 · 2017-04-04 00:00:00 — Fråga 2016/17:1195 Stigmatisering av ekonomiskt utsatta människor av Faradj Koliev (S) till Kultur- och demokratiminister (MP) Stigmatisering är inte ett nytt fenomen utan har existerat i alla samhällen . Det som är nytt är hur stigmatisering påverkar människors möjligheter till ett anständigt liv. Arbetslösa och ekonomiskt utsatta människor hör till de mest utsatta grupperna i många samhällen, inklusive i . Forskning visar att många människor upplever sig stigmatiserade på grund av deras prekära situation. Det kan handla om fördomar som den att personer som är arbetslösa befinner sig i denna situation på grund av lathet eller en allmän ovilja att prestera. Sådana fördomar är inte bara ogrundade utan också ineffektiva. Stigmatiseringen ökar risken för depression, dålig självkänsla och självmordstankar. Människor som lever på försörjningsstöd och skäms över sin situation känner sig oftare maktlösa inför offentliga institutioner och isolerar sig i större utsträckning från övriga samhället. Forskningen visar också att arbetslösa, som ett resultat av stigmatiseringen, har svårare att komma in på arbetsmarknaden på grund av förlorad självkänsla och produktivitet. I World Values Survey 1981–2000 angav närmare en fjärdedel av svenskarna, , att fattigdom är ett resultat av lathet och brist på vilja eller motivation. Motsvarande siffra för var . Diskriminerande föreställningar om ekonomiskt utsatta människor måste därför bekämpas enligt samma principer som de som gäller för hur vi hanterar diskriminering baserad på kön, klass och etnicitet. Men vi behöver veta mer om hur ekonomiskt utsatta människor i upplever sin vardag och hur fördomar påverkar deras möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. Därför skulle det vara bra att tillsätta en utredning om detta som kunde titta närmare på situationen och föreslå åtgärder för att bekämpa detta. Mot bakgrund av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att bekämpa fördomar om ekonomiskt utsatta människor?
fr · H4111196 · 2017-04-05 00:00:00 — Fråga 2016/17:1196 Romernas historia av (L) till Kultur- och demokratiminister (MP) uppmärksammar vi romernas dag. att fira men också att uppmärksamma romernas situation. Alltför länge behandlades romer som andra klassens medborgare i och dessvärre är det fortfarande en verklighet för många. Antiziganismen är fortfarande närvarande. Min partikollega bedrev som statsråd ett aktivt arbete för att lyfta fram romerna och deras historia. En vitbok om övergrepp gentemot romer under svenskt 1900-tal togs fram. visar onekligen på en mörk och okänd historia som måste berättas och spridas. Romerna i har utsatts för hot, förföljelse och tvångssteriliseringar. Romska barn nekades skolgång. Vuxna hade svårt att få ett jobb. Detta förtryck som var sanktionerat av staten ledde till ett hårt liv och en alldeles för tidig död för många romer. Dessvärre finns antiziganismen, fördomarna och diskrimineringen kvar. En del i att bekämpa detta är att sprida kunskap om romernas historia både i och i andra länder, och här kan vitboken spela en viktig roll. Den måste dock finna tillgänglig på både svenska och engelska. Mot bakgrund av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Hur avser ministern att se till att vitboken och kunskapen om romernas historia sprids i både och andra länder?
fr · H4111197 · 2017-04-04 00:00:00 — Fråga 2016/17:1197 Organiserad brottslighet av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) Den organiserade brottsligheten hittar nya vägar för att finansiera sin verksamhet. slog polisen och till mot trafikskolor i bland annat och eftersom man misstänkte att de hade bedrivit oredovisad och otillåten verksamhet. Sådan verksamhet förekommer i hela landet och är ofta sammankopplad med annan grov brottslighet. Jag har själv deltagit i ett möte med seriösa trafikskolor, vilket också uppmärksammades i (NWT), och det är en otäck bild som målas upp. Ungdomar som vill ta körkort lärs upp av obildade körskollärare och vid avhopp skräms de till tystnad. Agerandet från de otillåtna skolorna blir alltmer aggressivt mot de kunder som lämnar dem. Något som lett till att folk inte vågar träda fram och berätta. En utveckling vi inte kan tolerera. Vi politiker måste vara de tystas röster. Regeringen presenterade 2015 sin plan mot den organiserade brottsligheten, och jag vet att ständigt arbetar med frågan. Statsrådet har lagt många bra förslag och drivit de här frågorna på ett bra sätt. Men det vi ser är hur den organiserade brottsligheten genom bland annat trafikskolor agerar finansiärer till grövre brottslighet. Därför är det viktigt att vi inte bara höjer straffen utan också aktivt arbetar mot all illegal verksamhet. Genom ett effektivt och förebyggande arbete kan grövre kriminalitet förhindras. Den svenska modellen är grunden för vår samhällsutveckling. Den behöver utvecklas för att skapa mer ordning och reda på arbetsmarknaden och i samhället. Bland annat behöver individens ansvar förtydligas. För alla har sitt ansvar, även vi konsumenter. Tillsammans med striktare regelverk måste vi alla vara förebilder genom att inte köpa för billiga tjänster och varor, något som i många fall är grunden för den organiserade brottsligheten. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att motverka illegal konkurrens och därmed förhindra organiserad brottslighet?
fr · H4111199 · 2017-04-05 00:00:00 — Fråga 2016/17:1199 Tandvårdsbidraget av (M) till Statsrådet (S) betalar ut i statligt tandvårdsstöd. I stödet ingår det allmänna tandvårdsbidrag som ges en gång till alla som är bosatta i , ett högkostnadsskydd vid större behandlingar och ett särskilt tandvårdsbidrag till personer med vissa sjukdomar och funktionsnedsättningar. administrerar och betalar ut ersättningen till de vårdgivare som valt att ansluta sig och som därmed kan ta del av stödet. Det ingår också i ansvar att kontrollera att regelverket följs av vårdgivarna. är det dock ofta som uppdagar fusk vad gäller ersättningar från inom tandvården. Vid revisionsgranskningar visas ett missbrukande av systemet genom att för höga ersättningar krävs från eller att patienter som man inte har haft redovisas. Vi kan inte acceptera att det förekommer slarv och medvetet fusk i tandvården. Att genom sina revisioner uppdagar fusk inom tandvården är viktigt, men ofta gäller dessa granskningar ett till . Det är viktig att fusk uppdagas i ett så tidigt skede som möjligt, och då behöver verktyg för att rätt ersättning ska betalas ut till tandläkaren från början, alternativt att i ett tidigt skede ska kunna uppdaga eventuella oegentligheter och kräva tillbaka ersättningar som betalats ut felaktigt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka verktyg avser statsrådet att ge för att öka kontrollen vad gäller tandvårdsbidrag?
fr · H4111200 · 2017-04-05 00:00:00 — Fråga 2016/17:1200 Torkan i som hotar miljontals barns liv av (M) till Statsrådet (MP) Förstörda skördar, boskap som dött, sinande vattenresurser och svår torka. Situationen i östra och södra är akut. Hela området på har länge lidit av en ovanligt svår torka. FN uppskattar att 5 miljoner människor i östra är i behov av nödhjälp. När matförråden töms drivs människor på flykt och svälter i värsta fall ihjäl. Barn som uppsöker kliniker och sjukhus lider av svår akut undernäring. finns på plats, men mer hjälp behövs för att vända situationen innan det är för sent för barnen. Just nu lider miljontals människor akut matbrist i bland annat Somaliland, , , och . Humanitära organisationer har slagit larm om att krisen kommer att förvärras och att fler insatser behövs för att rädda liv. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilka konkreta sätt stöder hjälpinsatserna i områdena?
fr · H4111201 · 2017-04-05 00:00:00 — Fråga 2016/17:1201 Rysk atomubåt i av (M) till Utrikesminister (S) Den ryska kärnvapenbestyckade ubåten kommer att gå genom och anlöpa Kronstadt. Ubåten är världens största atomubåt och har möjlighet att bära upp till 200 kärnstridsspetsar. Den används som testplattform för ballistiska robotsystem. Tanken är att ska delta i en flottparad som hålls utanför . Detta kommer att bli första gången en så stor atomubåt passerar genom . Ubåten kommer att lämna sin bas i och färdas utanför ned till på sin väg till Kronstadt. Bedömare pekar på att färden kan innebära en risk för en så pass stor och relativt gammal atomubåt att passera genom vatten som är hårt trafikerade. färd genom har också ett tydligt signalvärde. Den kan ses som ytterligare en styrkedemonstration av i ett område där de säkerhetspolitiska spänningarna har ökat betydligt som ett resultat av den ryska aggressionen mot och den illegala annekteringen av . har vi även sett att har placerat Iskanderrobotar i och baserat korvetter med förmåga till långräckviddig kärnvapenbekämpning på samma ställe. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga utrikesminister följande: Avser utrikesministern att ta upp frågan om med sin ryska motpart och diskutera lämpligheten i att låta världens största atomubåt passera genom i ett läge där den säkerhetspolitiska spänningen redan är stor?
fr · H4111202 · 2017-04-05 00:00:00 — Fråga 2016/17:1202 Extra kostnader i samband med id-kontroller av (M) till Statsrådet (S) Id-kontroller infördes och har än så länge resulterat i ett kraftigt minskat antal asylsökande. behövde och behöver en paus i flyktingmottagandet för att kunna ge de nyanlända som kommit till ett bra och värdigt mottagande. De flesta asylsökande anlände till , och då främst till , via och till och via färjor. diskuteras hur man ska kunna minska problemen för de många personer som pendlar i . Förutom att id-kontrollerna medför problem för pendlare så medför de extra kostnader för transportörerna för Skånetrafiken, som drivs av . Jag ställde en fråga om regeringen kan tänka sig att kompensera bland annat trafikhuvudmannen för de extra kostnader som detta riksdagsbeslut medför. I svaret angavs att regeringen var medveten om konsekvenserna och ska utvärdera dem, samt att en kompensation skulle kunna strida mot . I svaret angavs även att en stor andel av befintliga regleringar på transportområdet innebär ekonomiska belastningar för trafikanter och transportföretag men kommer hela samhället till del, men detta överväger inte kostnaderna för enskilda utövare. Jag anser att detta fall är speciellt, då beslutet åsamkar en offentlig utövare på regional nivå extra kostnader, vilket i sin tur innebär att skånska skattebetalare får betala på ett eller annat sätt. Enligt uppgift uppgår de extra kostnaderna 2016 till . Regeringen har tidigare mottagit en begäran om ekonomisk kompensation från samt från andra transportörer verksamma i regionen. I svaret från statsrådet framgår det att "Beredning pågår nu inom av deras framställda krav." Det har gått jag fick detta svar. Frågan är varför just skånska skattebetalare ska betala för ett beslut som fattats på nationell nivå. Mot den bakgrunden vill jag fråga statsrådet : Hur långt har regeringen kommit i sin beredning, och finns det någon möjlighet att regeringen hörsammar framställan?
fr · H4111205 · 2017-04-05 00:00:00 — Fråga 2016/17:1205 Svältkatastrof i östra av (L) till Statsrådet (MP) Mitt på ligger Somaliland, stundom kallat bäst bevarade hemlighet. Somaliland var ett brittiskt protektorat (Brittiska Somaliland) , då landet blev en självständig stat erkänd av över ett trettiotal länder, däribland och . Sedan gick landet upp i den nya staten . Krig bröt ut, och stora flyktingvågor skapades efter massiva bombanfall mot Somaliland från regimen i . Somaliland förklarade sig självständigt från , och har flera val hållits som berömts av internationella valobservatörer på plats. Denna goda demokratiska utveckling måste stödjas i en del av som annars kantas av oro, terrorism, diktatur och fattigdom. Somaliland är ännu inte erkänt av omvärlden men har genomfört flera godkända val, har en president, ministrar, olika politiska partier, pass, parlament och valuta. Landet åtnjuter visst biståndsstöd, som huvudsakligen kanaliseras via internationella organisationer eller världssamfundet. Flera länder, däribland , , och , har startat fonden . Just nu pågår en svältkatastrof i östra . 2017 kan bli det värsta året vad gäller konsekvenser av torkan. Miljoner människor riskerar att svälta ihjäl. Somaliland är utsatt eftersom de flesta givarna inte erkänt landet och därför kanaliserar biståndet till regionen via regeringen i . Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Tänker statsrådet mot bakgrund av risken för somaliska liv till följd av svältkatastrofen i regionen ta initiativ för att stödja den goda demokratiska utvecklingen i Somaliland genom att ansluta till och starta ett svenskt biståndskontor i huvudstaden ?
fr · H4111206 · 2017-04-05 00:00:00 — Fråga 2016/17:1206 Elnätspris i tätort och glesbygd av (S) till Statsrådet (S) Jag har tidigare anfört att det finns en stor utmaning i nuvarande lagstiftning avseende reglerna för samprissättning av olika elnätsområden. Svaret från statsrådet på min tidigare fråga var att departementet följde den rättsprocess som då pågick mellan Ellevio och . Vidare anfördes att departementet därefter avsåg att analysera slutsatserna av denna rättsprocess när den slutligen var avgjord. Mitt motiv för såväl denna fråga som den föregående frågan är att jag anser att nuvarande lagstiftning och reglerna för nätbolagens intäktsram kraftigt missgynnar landets glesare befolkade delar, en utveckling som dessutom tenderar att eskalera bland annat till följd av den pågående och accelererande urbaniseringen. Priset för en enskild privatperson eller en företagare i exempelvis , utanför , är högre än för motsvarande i storstadsregionerna. Den fråga som var föremål för rättslig prövning gällande Ellevio och är nu avgjord i kammarrätten. Ärendet har återförvisats till för myndigheten att på nytt ta ställning till Ellevios ansökan om att samprissätta lokalnätsområdena , och . Jag uppfattar att myndigheten nu står inför ett val. Antingen följer myndigheten praxis och beviljar denna nya ansökan, vilket skulle innebära ett större samprissättningsområde även för i detta fall Ellevio. Alternativt går myndigheten vidare och utreder om den gjort fel i tidigare beviljade ansökningar för de bolag som då beviljats samprissättning. Därmed skulle möjligheterna ytterligare minska för samprissättning vid framtida förnyelser av elnätskoncessioner, med följden att skillnaderna i pris för tillgången till livsnödvändig el dramatiskt skulle öka mellan landets olika delar. Min fråga till statsrådet är därför: Är statsrådet villig att se över möjligheten till fortsatt samprissättning, och kan det ur ett regleringsperspektiv vara fördelaktigt att se över kriteriet i lagen om ”geografisk närhet” eller vidta andra åtgärder i syfte att öka möjligheten till samprissättning av återstående glesbygds- och tätortsnät i olika prisområden?
fr · H4111208 · 2017-04-06 00:00:00 — Fråga 2016/17:1208 Skogen och av (M) till Miljöminister (MP) innehåller regler om bland annat skydd av områden, vattenverksamhet och genteknik. Skogsvårdslagen ingår däremot inte i . I stället finns det en väl utvecklad modell, där frihet under ansvar är den vägledande idén för svenskt skogsbruk. Det är ett mycket framgångsrikt förhållningssätt om man ser på svenskt skogsbruk i jämförelse med andra länder inom Europeiska unionen. har implementeringen av artskyddsförordningen med rätta upprört många skogsägare, eftersom avverkning förbjudits även i fall där skogen inte har formellt skydd. går regeringen fram med förslag om att skydda mer svensk skog, och statsministern har aviserat att ett nationellt skogsprogram ska läggas fram . Med anledning av detta har flera intresseorganisationer fört fram förslaget att skogen skall in under . Det är ett långtgående förslag vars effekter är svåra att överblicka och som även skapar stor osäkerhet eftersom LULUCF diskuteras på unionsnivå. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Har ministern och regeringen initierat ett arbete att föra in skogen under ?
fr · H4111209 · 2017-04-05 00:00:00 — Fråga 2016/17:1209 Statliga bolags ersättningar av (L) till Närings- och innovationsminister (S) Statliga bolag bör vara ett föredöme gentemot övriga bolag i . På ett framgångsrikt sätt har en del statliga bolag gått före exempelvis vad gäller jämställdhet inom ledningsgrupper och styrelser. Det är också viktigt i denna kontext att statliga bolag agerar ansvarsfullt och trovärdigt. Det gäller såväl hel- som delägda statliga bolag. En utgångspunkt bör vara att statliga bolag inte har ersättningar och ekonomiska konstruktioner som är större , eller ovanliga i, jämförbara privata bolag. har rapporterat om att har betalat ut för 14 sparade semesterdagar för sin vd. Mot bakgrund av detta har jag följande fråga till närings- och innovationsminister : Kommer ministern att vidta några åtgärder för att förhindra att detta sker i statliga bolag framöver?
fr · H4111210 · 2017-04-06 00:00:00 — Fråga 2016/17:1210 Diskriminering av romer av (L) till Kultur- och demokratiminister (MP) uppmärksammar vi romernas dag. Det är att fira men också att uppmärksamma romers situation. Alldeles för länge behandlades romer som andra klassens medborgare i , och dessvärre är det fortfarande en verklighet för många. Antiziganismen och diskrimineringen är fortfarande närvarande. Rättsliga processer är en verkningsfull metod för att motverka antiziganism och är normerande. Liksom Kommissionen mot antiziganism understryker är det viktigt att regeringen verkar för att () i högre grad utreder anmälningar om diskriminering och att dessa i större utsträckning än prövas av domstol. har en viktig roll när det gäller att bekämpa diskriminering och bidra till att människor som har utsatts för diskriminering får upprättelse. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande fråga till kultur- och demokratiministern: Hur avser ministern att se till att utreder fler fall av diskriminering mot bland annat romer?