ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H511248 · 2017-11-08 00:00:00 — Fråga 2017/18:248 Arbetet som god man av (M) till Statsrådet (S) Om man är god man innebär det att man ska redovisa huvudmannens räkenskaper . För detta uppdrag ska verifikationer redovisas på såväl inkomster som utgifter. Detta har gått bra så länge det funnits pappersfakturor som månatligen har kommit in till huvudmannen. har vi gått en annan tid till mötes, vilket är positivt i stort men som i fallet för dels de som har en god man, dels de som är gode män innebär att det försvårar eller fördyrar. Om du som huvudman äger en surfplatta som du ska använda för att bland annat göra dig förstådd när du är ute och har ditt tal på denna behöver du en uppkoppling som går utöver den du har i ditt hem. Detta betalar du för. Du behöver också en mobiltelefon för att kunna vara nåbar och ha olika funktioner på. Detta betalar du också för. Fast telefoni är en trygghet för att kunna bli nådd eller kunna nås om någonting händer. Detta gör att du från samma bolag får tre olika räkningar som kostar per räkning att betala. Detta är bara ett exempel på hur det kan vara. Dessutom har personen i fråga hyra, el med mera att betala. Då är alternativet att lägga in räkningarna på autogiro, vilket är fullt möjligt. Problemet med detta är att du då som god man inte får något kvitto på dessa autogiron, och om du vill hjälpa din huvudman att hålla koll på el och telefoni, för att ta två exempel, så behöver du inloggningsuppgifter för att gå in på respektive sida och hålla koll på vad som betalas och vilka möjligheter till förändringar som kan behöva göras. Det blir med andra ord fler steg i arbetet med att ta sig an huvudmannens uppdrag och man naggar dennes integritet i kanten genom att det ska lämnas ut lösenord till hemsidor. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att agera för att verifikationer ska kunna komma gode män till del i syfte att undvika att huvudmannen ska få fördyrade omkostnader på pappersräkningar samt att inte koder till huvudmannens företagsinloggningar ska lämnas ut?
fr · H511249 · 2017-11-09 00:00:00 — Fråga 2017/18:249 Reglering av skattekonsultbranschen av (S) till Finansminister (S) Ännu en ”läcka”, döpt till paradisläckan, visar på den omfattande globala skatteflykten där de rikaste i världen (den rikaste promillen) är de som främst utmärker sig. Tusentalet svenskar uppges ingå i paradisläckans material. Skatteflykten är i många fall helt laglig. Det handlar bara om att skapa olika bolagskonstruktioner som ska skrivas i ”rätt” stater och mellan vilka man flyttar olika inkomster på ett sådant sätt att beskattningen minimeras. Kritiken inriktar sig oftast på de stater eller jurisdiktioner som har låg beskattning och generösa skatteregler – de så kallade skatteparadisen. Alltför lite av sökljuset riktas dock mot ”möjliggörarna”, som dels utgörs av stora, internationella banker och andra finansinstitut, dels av en växande bransch av olika skattekonsulter, som finns på advokatbyråer och redovisningsföretag eller är frilansare. Det är egentligen här som bristen på moral främst finns; finansmännen och juristerna lånar sig till en verksamhet som gränsar till det kriminella. tjänar de också olika kriminella organisationer och terroristorganisationer. Pengar luktar inte för dessa lågt stående varelser i finans- och skattekonsultbranschen. Vi behöver i genomlysa redovisnings- och skattekonsultbranschen. Det behövs fler och inte färre auktoriserade revisorer med god utbildning och hög integritet samt någon form av samhällsetik i företagen. Det behövs revisorer som vågar säga: ”Detta är möjligt för att ytterligare minimera skatten, men jag avråder från det eftersom det ändå är rimligt att betala den här skatten.” Det finns alltså en rimlig skatteplanering men också en orimlig (även om den också är laglig). Jag vill ställa följande fråga till finansminister : Genom vilka åtgärder vill finansministern genomlysa och reglera skattekonsultbranschen så att den slutar ägna sig åt aggressiv, omoralisk skatteplanering på gränsen till det lagliga?
fr · H511250 · 2017-11-09 00:00:00 — Fråga 2017/18:250 Minsta tillåtna aktiekapital av (M) till Statsrådet (S) Jag vill ställa följande fråga till statsrådet : Avser regeringen att sänka minsta tillåtna aktiekapital i privata aktiebolag från dagens till ?
fr · H511251 · 2017-11-09 00:00:00 — Fråga 2017/18:251 Kristna på asylboenden av (KD) till Statsrådet (S) har lyckats handlägga en stor del av den stora mängd asylansökningar som inkom efter 2014 och 2015, men fortfarande bor drygt 38 000 personer i asylboenden (, november). Trots att antalet personer som bor på boendena har reducerats kvarstår rapporter om förföljelser och om kristna som blir utsatta för systematiska trakasserier med exempelvis krav på viss klädsel eller på att konvertera till islam. släppte organisationen motiverad förföljelse mot kristna flyktingar i . Rapporten bygger på en enkätundersökning som genomfördes . I undersökningen dokumenterades 123 kristna flyktingar som varit utsatta för hot, våld och trakasserier i på grund av sin tro. Jag erfar också att kristna som anländer till som flyktingar i mycket hög utsträckning försöker undvika asylboenden på grund av det dåliga rykte som dessa numera omges av. Å andra sidan innebär alternativet eget boende (EBO) trångboddhet och att personen kan behöva skuldsätta sig i dyra bostadslösningar, vilket inte är önskvärt. Regeringen tillkännagav , i samband med prideveckan och därefter i höstbudgetpropositionen, ett uppdrag till som ska trygga hbtq-personers lika rättigheter och möjligheter i asylprocessen. Detta för att asylsökande hbtq-personer ska kunna få ett tryggt och likvärdigt bemötande. Hbtq-personer drabbas precis som kristna av våld och hot på asylboenden och möter också svårigheter att framlägga sina asylskäl. Båda dessa grupper är i stort behov av en tryggare asylprocess. Därför bör uppdraget till utökas med att omfatta kristna asylsökande, för att värna och säkra även kristnas trygghet och möjligheter i asylprocessen. Detta är något som vi kristdemokrater har lyft i vårt alternativa budgetförslag. är ett pluralistiskt samhälle, där människor äger rätten att göra egna val kring sin livsstil och livsåskådning. I detta ingår religionsfrihet och rätten till tro. Det är inte acceptabelt att människor flyr till från hot och våld på grund av sin tro men sedan inte kan känna sig trygga här. Hatbrotten får inte etablera sig och sedan fortplanta sig i samhället och skapa ökade motsättningar. Enligt (Brå) ökar de kristofobiska brotten i , vilket bör stävjas med alla medel. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kan statsrådet tänka sig att ge ett uppdrag som förbättrar situationen för kristna på våra asylboenden och i deras asylprocess i likhet med uppdraget avseende hbtq-personer?
fr · H511252 · 2017-11-09 00:00:00 — Fråga 2017/18:252 Insatser mot inbrott av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Enligt polisens underrättelsetjänst kommer mellan 50 och 60 personer som ingår i organiserade stöldligor in i . Stöldligorna bedöms ligga bakom upp mot hälften av alla inbrott i . Eftersom generellt har låga straff tycks stöldligorna rikta in sin verksamhet på just . som blivit målet för många utländska stöldligor är det oerhört få inbrott som upp av polisen. klarades exempelvis av antalet handlagda lägenhetsinbrott upp. Det är en alarmerande låg siffra som riskerar att underminera förtroendet för rättsväsendet. har och Alliansen drivit på för att skärpa straffen för inbrott. Att bryta sig in i någons hem är oerhört integritetskränkande, vilket gör arbetet mot stöldligorna prioriterat. har därför riktat ett tillkännagivande gentemot regeringen om att återkomma med ett förslag om att inbrottsstöld ska införas som en ny brottsrubricering i . Minimistraffet för brottet ska vara fängelse, och i tillkännagivandet har även angett att regeringen ska lämna ett sådant förslag . har även föreslagit att utländska medborgare som begår brott med ett straffvärde på sex till tolv månaders fängelse ska kunna utvisas, även om återfallsrisk inte föreligger. En sådan förändring skulle bland annat innebära att bostadsinbrott skulle leda till utvisning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Ämnar justitie- och inrikesministern följa vilja och återkomma med ett förslag om brottsrubriceringen inbrottsstöld ?
fr · H511253 · 2017-11-09 00:00:00 — Fråga 2017/18:253 Hemligstämplade löner bland svenska FN-anställda av Boriana (M) till Utrikesminister (S) om skattefrihet har antagits av . Detta innebär att många svenska FN-tjänstemän slipper skatta i hemlandet. Enligt den granskning som tidningen gjorde var 183 svenskar i FN-tjänst befriade från skatt. Deras löner var hemligstämplade av . Svenska FN-anställdas löner måste dock deklareras via , liksom för andra medborgare. har tidigare meddelat att de har haft svårt att få tag på uppgifterna om dessa tjänstemäns inkomster. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Hur ämnar utrikesministern säkerställa att dessa uppgifter lämnas in till , och har ministern en uppfattning om huruvida siffran är representativ för hur många svenska FN-anställda det rör sig om ?
fr · H511254 · 2017-11-09 00:00:00 — Fråga 2017/18:254 Uppföljning av kollektivtrafiklagen av (M) till Statsrådet (S) Lagen (2010:1065) om kollektivtrafik trädde i kraft . valde trafikutskottet att göra en uppföljning av lagen (2015/16:RFR14) för att säkerställa att de transportpolitiska målen och lagstiftningen på området följs. I samband med uppföljningen gjorde trafikutskottet en rad iakttagelser och bedömningar i tillämpningen av kollektivtrafiklagen som behöver tas i beaktande. Bland annat identifierades inträdeshinder på den regionala kollektivtrafikmarknaden, som förklarades av bland annat oklarheter i själva lagstiftningen eller dess tillämpning. Vidare hade inte kollektivtrafikens planering blivit en integrerad del av den regionala tillväxtpolitiken. Uppföljningsgruppens slutsats var bland annat att RKM var i behov av förstärkt tillsyn i sin myndighetsutövning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet och regeringen vidtagit för att åtgärda de brister i tillämpningen av kollektivtrafiklagen som trafikutskottet uppmärksammade i samband med sin översyn ?
fr · H511255 · 2017-11-09 00:00:00 — Fråga 2017/18:255 session i av (M) till Statsrådet (MP) vecka 44 håller sin ordinarie session. Det är väl känt och inplanerat. Vanligtvis brukar stats-, utrikes- och kulturministrarna vara på plats. Vid olika tillfällen även andra relevanta statsråd. Till årets session – nummer 69, som hölls i – var de nordiska biståndsministrarna inbjudna till en frågestund med ledamöterna. Frågan om ytterligare nordisk samordning på biståndsområdet är något som ser mycket positivt på. Och är ordförandeland för hela . Borgerliga ministrar med ansvar för dessa frågor – (Höyre) och (Samlingspartiet) – var på plats för att ta frågor och ge svar. Ingen fanns dock på plats från rödgröna regering. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vad var de bakomliggande skälen för att prioritera bort deltagande vid session i , då just bistånd var föremål för en schemalagd frågestund med ledamöterna?
fr · H511256 · 2017-11-09 00:00:00 — Fråga 2017/18:256 Långa handlingstider på Lantmäteriet av (M) till Statsrådet (MP) De långa handlingstiderna på Lantmäteriet är ett reellt problem. Lantmäteriet är en egen myndighet som är ansvarig för de uppgifter som tidigare utfördes av och 21 regionala myndigheter. Dessvärre rapporteras det att ärenden om fastighetsbildning tar mycket ; är inte ovanligt. Detta medför att starten för nyproduktion starkt försenas, vilket är orimligt med dagens bostadsbrist. Lantmäteriet måste klara denna grundläggande fråga. De långa väntetiderna slår även mot landets företag. Det är inte rimligt att ett företag ska behöva vänta i upp mot för att få fastighetsbeteckning till en ny tomt. När innovativa entreprenörer kan och vill starta företag som bidrar till tillväxt och jobbskapande ska de inte bli hindrade av onödigt och ineffektivt byråkratiskt krångel. Det bör göras en översyn fastighetsbildningslagen i syfte att korta ned väntetiderna som huvudprincip. Vi moderater vill även se ett ökat anslag till Lantmäteriet som en del i arbetet att effektivisera fastighetsbildningsverksamheten och därmed korta väntetiderna samt för att digitala kartdata ska kunna släppas fria. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka konkreta förslag tar statsrådet och regeringen för att komma till rätta med Lantmäteriets långa handläggningstider?
fr · H511257 · 2017-11-10 00:00:00 — Fråga 2017/18:257 Kostnader för trygghet och ordning av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) brottas med allvarliga problem och klarar inte sitt uppdrag tillräckligt bra. Exemplen på detta är många. Utredningsresultaten är till exempel de lägsta , och otryggheten i många områden och för många grupper ökar. Ansvaret för detta vilar tungt på rikspolischefen men ytterst på regeringen. Den trygghetskris som upplever behöver mötas av kraftfulla åtgärder i form av bland annat många fler poliser, skärpta straff och bättre möjligheter för polisen att bedriva kameraövervakning. Ett annat tecken på polisens otillräcklighet är kommunsektorns kraftigt ökade kostnader för bevakningstjänster. köpte våra kommuner och landsting in bevakningstjänster för hela . Kommunernas kostnader för dessa tjänster har ökat med , och för landstingen och regionerna har kostnaderna ökat . Denna kostnadsutveckling vittnar om att kommuner och landsting tvingas ta ett allt större ansvar för trygghet och ordning när poliserna är för få och när fungerar dåligt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Vilka slutsatser drar ministern av att kostnader för trygghet och ordning vältras över på kommuner, landsting och regioner?
fr · H511258 · 2017-11-10 00:00:00 — Fråga 2017/18:258 IS-anhängare som misstänks för förberedelse till nya dåd av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) I en tidigare inlämnad skriftlig fråga () till ministern önskade undertecknad svar om regeringens arbete för att säkerställa att potentiella säkerhetshot inte längre skulle kunna skada . Som exempel användes en 30-årig IS-anhängare som önskat, men inte lyckats, utvisa och som sedan också försattes på fri fot. Mannen har ett brett nätverk bland andra IS-anhängare, vilket bland annat tydliggjorts i samband med gripandet av en 23-årig man som anses vara en nära kontakt och som i anklagas för att vara medlem i IS. Han misstänktes då för terroristbrott efter att en brandbomb kastats in i en shiamuslimsk moské. I sitt svar på min fråga svarade ministern att han följde arbetet noga, men det verkade som om han ansåg det inte verkade finnas skäl att vidta några ytterligare åtgärder. har avslöjat att mannen på nytt är misstänkt för brott, och för förberedelse till terroristbrott. De nya anklagelserna gör att undertecknad återigen blir intresserad av vad regeringen avser att göra för att säkerställa att potentiella terrorister inte kan begå terrorbrott i , varför ministern gärna får svara på det. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vad avser ministern och regeringen att göra för att säkerställa att potentiella terrorister inte kan begå terrorbrott i ?
fr · H511260 · 2017-11-10 00:00:00 — Fråga 2017/18:260 till Försvarsmakten av (M) till Försvarsminister (S) Regeringen beslutade att ge Försvarsmakten i uppdrag att i samband med budgetunderlaget redovisa ett förslag som möjliggör grundutbildning för 5 000 personer . I samband med ett tidigare remissvar har Försvarsmakten angett att kostnaden för att gå från 4 000 grundutbildade till 5 000 beräknas ligga på drygt 600 miljoner . Nytta och behov måste självfallet vägas mot annat som Försvarsmakten har att hantera kommande år. En ökning av antalet utbildade kan inte ske i ett ekonomiskt vakuum. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till försvarsminister : Har det i samband med ändringen av regleringsbrevet till Försvarsmakten om att se över en möjlig ökning av antalet utbildade påbörjats en process att se till att merkostnader täcks genom ökade anslag?
fr · H511261 · 2017-11-10 00:00:00 — Fråga 2017/18:261 Patriot-systemet av (M) till Finansminister (S) Vid ett extra regeringssammanträde gavs FMV uppdraget att inleda en process för att förvärva ett medelräckviddigt luftvärn från : Patriot. Beskedet är bra, även om det gärna hade kunnat komma tidigare. Enligt plan ska få svar på sin förfrågan . I grunden handlar det om betydande belopp, och vet vi inte exakt omfattning av kostnad och vad kan komma att förvärva. finns en oro för att detta kan komma att leda till ett slags utträngningseffekt gentemot annat Försvarsmakten är i behov av . Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister följande: Finns en beredskap från regeringens sida att skjuta till mer resurser efter att får svar på FMV:s förfrågan om förvärv av Patriot från ?
fr · H511262 · 2017-11-10 00:00:00 — Fråga 2017/18:262 behandling av fackliga ledare av Amineh Kakabaveh (V) till Utrikesminister (S) Den fackliga ledaren har fängslats av den iranska regimen . Efter att ha misshandlats och förvägrats tillgång till sina mediciner under en tidigare fängelsevistelse slutade hans njurar att fungera. arresterades han på nytt vid det sjukhus där han får sin dialysbehandling. behöver genomgå dialysbehandlingar för att överleva. Han dömdes till fängelse för "propaganda mot staten" och har ett vilande straff för "organisering av statsfientlig grupp”, det vill säga en fri och oberoende fackförening. Hur fängelsestraffet ska kunna avtjänas under fortsatt dialysbehandling är ett olöst problem. Salehis hälsoproblem torde vara välkända för regimen eftersom dess myndigheter orsakat dem. Löses inte Salehis hälsoproblem gör sig regimen skyldig till att avsiktligt ha berövat honom livet, det vill säga till mord. Salehi blir i så fall en av många fackliga ledare som Islamiska republiken tagit livet av genom att neka eller försvåra medicinsk behandling medan de suttit i fängelse. I förhandlingarna mellan och och i de avtal som slöts mellan länderna talades mycket om ”mutual understanding”. Det är hög tid för den iranska regimen att visa ömsesidig förståelse för krav på den iranska regimen och för världssamfundets syn på mänskliga rättigheter. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att ta initiativ för att förmå Islamiska republiken att sluta arrestera, misshandla och döma politiska och fackliga ledare till långa och grymma fängelsestraff, frige och andra fackliga ledare samt börja respektera demokratiska och mänskliga rättigheter?
fr · H511263 · 2017-11-10 00:00:00 — Fråga 2017/18:263 Dynamiska effekter i budgeten av (KD) till Finansminister (S) Det budgetpolitiska ramverket behöver vara stabilt . För att vara det behöver den vara väl förankrad i de faktiska inkomster och utgifter som mest sannolikt kommer av olika politiska reformer. Därför är det viktigt att en försiktighetsprincip tillämpas när kostnaderna eller intäkterna för ett förslag beräknas. Vid skattemässiga förändringar går det att räkna statiskt och dynamiskt på förväntade intäkter. Den statiska bedömningen, som används, tar inte hänsyn till att människors beteende förändras av en viss skatteförändring. Men eftersom det är väl vedertaget i forskningen att skatteförändringar också leder till beteendemässiga förändringar blir utfallet i faktiska skatteintäkter väsensskild från den som beräknats fram statiskt. I praktiken innebär det att de förväntade skatteintäkterna av en skattehöjning blir lägre. Dessa ”dynamiska effekter”, gör att en budgets inkomstsida riskerar att undergrävas . Exempelvis beräknade finansministern att de nya 3:12-reglerna skulle inbringa . Men , som beräknade intäkterna med en dynamisk modell, kom fram till att intäkterna snarare låg på efter beteendemässiga förändringar. Ett inkomsttapp på 3,4 miljarder. När skattesänkningar görs uppstår i stället ofta högre skatteintäkter än statiskt beräknat. Men av försiktighetsprincip bör dessa inte räknas in. Av samma skäl bör det dock vara tydligt vad de negativa dynamiska effekterna är för olika skatteförslag. 2015/16:100 s. 102 skriver finansministern att ”det inte är ändamålsenligt att redovisa detaljerade siffersatta effektberäkningar av enskilda reformer”. Det innebär bristande transparens som i slutändan kan innebära en underfinansierad budget. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser finansministern och regeringen att göra för att säkerställa att negativa dynamiska effekter tydligt framgår och tas hänsyn till i statens budget?
fr · H511264 · 2017-11-10 00:00:00 — Fråga 2017/18:264 Antal outredda grova brott av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Arbetsbelastningen för polisen i är oroväckande hög. har rapporter kommit om att allvarliga brott som exempelvis våldtäkt inte hinner utredas tillräckligt snabbt på grund av det stora antalet mord och mordförsök i . Enbart i Syd uppges 50 öppna våldtäktsärenden med utpekad gärningsman ligga outredda på grund av resursbrist. skrev skyddsombudet för grova brottsenheten i Syd en rapport om arbetsmiljöproblem på enheten. I rapporten beskrivs hur personalen är uttröttad och mår dåligt på grund av hög stress och press . En stor del av personalen beskrivs som uppgiven, och vissa börjar känna likgiltighet på grund av att arbetsuppgifterna inte kan utföras på ett tillfredsställande sätt. Situationen beskrivs som ohållbar. Det är uppenbart att antalet ärenden för grova brottsenheten i Syd är för stort sett till enhetens kapacitet. Det är dock inte enbart i som situationen är allvarlig. Från flera håll i landet har det framkommit fall där grova brott inte hinner utredas i tillräckligt snabb takt på grund av resursbrist. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Har ministern kännedom om hur många anmälda våldtäkter och andra grova brott med utpekade gärningsmän som inte utreds inom ?