ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H4121069 · 2017-04-05 00:00:00 — Dnr M2017/00740/Nm Svar på fråga 2016/17:1069 av (M) Byggande på jordbruksmark har frågat mig om jag tänker ta något initiativ att förändra lagstiftningen eller vidta någon annan åtgärd med anledning av två domar från Mark- och och deras påverkan på äganderätten och möjligheterna att bo och bygga på landsbygden. Inledningsvis vill jag betona att jag inte uttalar mig om domstolarnas beslutsfattande i enskilda ärenden. Äganderätten är grundlagsskyddad på så sätt att varje medborgares egendom är tryggad mot ingrepp från det allmänna. Äganderätten är dock inte absolut. Inskränkningar kan ske om det krävs för att tillgodose angelägna allmänna intressen. När det gäller möjligheten att bygga anges i att mark- och vattenområden ska användas för de ändamål som områdena är mest lämpade för med hänsyn till beskaffenhet, läge och behov. Företräde ska ges åt sådan användning som från allmän synpunkt medför en god hushållning. Vid och i bygglovsärenden ska bestämmelserna i 3 och 4 kap. tillämpas. Enligt 3 kap. 4 § är jordbruk en näring av nationell betydelse. Brukningsvärd jordbruksmark får tas i anspråk för bebyggelse endast om det behövs för att tillgodose väsentliga samhällsintressen och detta behov inte kan tillgodoses på ett från allmän synpunkt tillfredsställande sätt genom att annan mark tas i anspråk. Med väsentligt samhällsintresse avses bl.a. bostadsförsörjning. Jordbruksmark är en begränsad resurs med avgörande betydelse för att trygga livsmedelsförsörjningen inom landet och syftet med bestämmelsen är att säkerställa en långsiktig hushållning av denna resurs. Jordbruksmark är inte enbart av intresse ur ett nutida produktionsperspektiv utan även ur ett långsiktigt perspektiv. Brukningsbar mark med bibehållen bördighet ska finnas tillgänglig i även för kommande generationer. Den dåvarande regeringen tillsatte 2014 en särskild utredare som fick i uppgift att se över reglerna för hushållning med mark- och vattenområden och föreslå ändringar. Uppdraget redovisades när den s.k. överlämnade slutbetänkandet Planering och beslut för hållbar utveckling – hushållningsbestämmelser (SOU 2015:99) till Miljö- och . Utredningen föreslog bl.a. att länsstyrelserna skulle få ökade möjligheter att bevaka intresset av brukningsvärd jordbruksmark i den kommunala planeringen. Utredningen föreslog också att mark- och vattenområden som var särskilt lämpliga för bostadsförsörjningen skulle kunna vara av väsentligt allmänt intresse. har remitterats och remisstiden gick ut . Utredningens förslag bereds inom . Jag kan därför inte nu uttala mig om vilka av de förslag som utredningen har lämnat som kan komma att resultera i en förändrad lagstiftning. Regeringen arbetar mycket aktivt för ett ökat bostadsbyggande genom det bostadspolitiska paketet. I arbetet för att öka bostadsbyggandet är det dock viktigt med ett långsiktigt perspektiv där olika väsentliga samhällsintressen vägs mot varandra.
frs · H4121081 · 2017-04-05 00:00:00 — Dnr M2017/00743/Nm Svar på fråga 2016/17:1081 av (M) Viltförvaltningsdelegationerna har frågat mig i vilka delar jag och regeringen anser att viltförvaltningsdelegationerna inte uppfyller sin funktion . Bakgrunden är mitt svar på en tidigare riksdagsfråga från där jag förde fram att delegationerna till stor del fyller sin funktion. Jag sa också att alla ledamöter och berörda länsstyrelser har haft möjlighet att lämna synpunkter på delegationernas arbete, i anslutning till utvärdering av delegationerna. Det som framkom i vår utvärdering var att naturvårdsintresset och den lokala turismsektorns intresse behövde en förstärkning. Regeringen be-slutade därför att ändra förordningen för viltförvaltningsdelegationerna så att miljö- och naturvårdsorganisationerna företräds av ytterligare en ledamot och natur/ekoturismföretagen av en ledamot. Därmed blir den lokala förankringen stärkt. Det är min och regeringens förhoppning att balansen i delegationerna därmed ska förbättras och arbetet fungera ännu bättre.
frs · H4121086 · 2017-04-10 00:00:00 — Dnr M2017/00761/Kl Ministern för internationellt utvecklingssamarbete och klimat samt vice statsministern Svar på fråga 2016/17:1086 av (M) Reduktionsplikt i stället för flygskatt (M) har frågat mig varför jag och regeringen inte även för flyget föreslår ett system med reduktionsplikt i syfte att minska klimatutsläppen. ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer och flyget står för stora klimatutsläpp. Regeringen har därför varit tydlig med sin ambition att införa en skatt på flygresor för att minska flygets klimatpåverkan. Biodrivmedel kan ha en viktig roll att spela för att långsiktigt komma till rätta med flygets klimatpåverkande utsläpp. Regeringen har gett i uppdrag att samordna omställningen av transportsektorn till fossilfrihet och ta fram en strategisk plan. Detta är en viktig del i regeringens arbete för ett ökat fossiloberoende inom samtliga trafikslag, inklusive flyget. Regeringens förslag om en reduktionsplikt syftar i huvudsak till att minska växthusgasutsläppen från bensin och dieselbränsle som används i vägtrafiken, och är en central åtgärd för att nå klimatmålen. Förutsättningarna i form av infrastruktur och regelverk för att införa en sådan reduktionsplikt är också mer utvecklade än för till exempel flyget.
frs · H4121111 · 2017-04-05 00:00:00 — Dnr M2017/00782/Nm Svar på fråga 2016/17:1111 av (KD) Hotet mot småskalig vattenkraft och andra fördämningar har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att avvärja hotet mot småskaliga dammar och anda fördämningar. Av följer en skyldighet för tillsynsmyndigheten att utöva tillsyn över de verksamheter som omfattas av tillsynsansvaret. ansvarar som huvudregel för tillsynen över vattenverksamheter och ska därmed se till att sådana verksamheter inom länet bedrivs på ett sätt som är förenligt med bestämmelser och därmed i förekommande fall bidra till de olika intressen som avser att skydda, utöver naturmiljön även t.ex. hushållning med energi och kulturmiljöer. Denna tillsyn sker i enlighet med beslutade regelverk och jag förutsätter att och jag är överens om att gällande rätt innebär att om en tillståndspliktig verksamhet bedrivs utan tillstånd är det tillsynsmyndighetens, i detta fall , ansvar att se till att rättelse sker. Huvuddelen av den småskaliga vattenkraftproduktionen har aldrig tillståndsprövats i förhållande till sin miljöpåverkan, utan drivs med stöd av äldre rättigheter som inte kan jämställas med tillstånd i mening. Praxis från mark- och är mycket tydlig på denna punkt. Energiöverenskommelsen slår bl.a. fast att ska ha moderna miljökrav på vattenkraften. Överenskommelsen slår också fast att prövningssystemet ska utformas på ett sätt som inte blir onödigt administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den eftersträvade miljönyttan. pågår arbetet med att ta fram författningsförslag som utformas med utgångspunkt i energiöverenskommelsen. En kommande vattenverksamhetsproposition kommer att behandla förslag som genomför de ändringar av prövningssystemet för vattenkraft som föranleds av energiöverenskommelsen. Jag kan inte föregå den pågående processen eller ge en exakt tidpunkt för när regeringen avser att återkomma till i frågan, men min förhoppning är att en lagrådsremiss ska kunna beslutas . Jag har inte för avsikt att ta några nya initiativ som detta arbete pågår. Jag vill slutligen framhålla att regeringen anser att det är centralt att det finns goda möjligheter för att fortsätta utveckla kunskapsunderlag, metoder och vägledning för god avvägning och ömsesidig hänsyn mellan naturvård, kulturmiljöarbete och energifrågor. Konsekvenserna och omfattningen av konflikter behöver belysas och goda exempel på arbete som förenar naturvärden, kulturhistoriska värden och energivärden behöver lyftas fram. Enligt länsstyrelsernas årsredovisningar har samspelet mellan tillsynsfrågor för vattenverksamhet och kulturmiljö utvecklats och jag förutsätter att detta arbete fortsätter att fördjupas och utvecklas. Regeringen är medveten om att fortsatt drift av befintlig vattenverksamhet i flera fall kan vara av lokal betydelse.
frs · H4121113 · 2017-04-05 00:00:00 — Dnr M2017/00807/Nm Svar på fråga 2016/17:1113 av (L) Underhåll av skoterleder och det statliga ledsystemet har frågat statsrådet vilka åtgärder ministern är beredd att vidta för att skoterleder och det statliga ledsystemet underhålls. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen har i Vårpropositionen och i Budgetpropositionen ökat anslaget Åtgärder för värdefull natur där bl.a. bidrag till det statliga ledsystemet i fjällen ingår. Arbetet med att renovera och underhålla det statliga ledsystemet har pågått . Det höjda anslaget har möjliggjort att har kunnat öka satsningarna på det statliga ledsystemet i fjällen, från , till 2015 och 2016. avser att satsa 22,5 mnkr på det statliga ledsystemet i fjällen. Tack vare de ökade anslagen har många angelägna upprustningsinsatser genomförts. har 45 broar bytts ut mot nya och 38 broar har renoverats. Totalt har leder röjts, led har fått en förbättrad markering och spång har anlagts. 13 gamla rastskydd har ersättas med nya och 18 rastskydd har renoverats. Det statliga ledsystemet i fjällen är fortsatt en prioriterad fråga för regeringen.
frs · H4121114 · 2017-04-04 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1114 av (L) Jämställdhet i har frågat mig på vilket sätt jag avser agera för att stötta kampen för att kvinnor ska bli myndiga. Regeringen ser mycket allvarligt på situationen för kvinnors och flickors rättigheter i . Som konstaterar har det manliga förmyndarskapet en nyckelroll i sammanhanget, genom att befästa kvinnans underordnade ställning på en rad områden. Regeringen tar regelbundet upp frågor om kvinnors och flickors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna med saudiska företrädare. deltar bland annat aktivt inom FN:s granskningsmekanism för mänskliga rättigheter, den så kallade , UPR. I den senaste UPR-granskningen 2013 uppmanade att avskaffa det manliga förmyndarskapet. accepterade då rekommendationen, men utan att genomföra några konkreta förändringar. Frågan togs upp under statsministerns besök . Regeringen fortsätter att ta upp frågor om kvinnors och flickors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna, inklusive det manliga förmyndarskapet, i kontakter med saudiska företrädare och i andra relevanta sammanhang.
frs · H4121116 · 2017-04-05 00:00:00 — Dnr N2017/02324/SUBT Svar på fråga 2016/17:1116 av (SD) Rederiernas förutsättningar för inlandssjöfart har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen är beredda att vidta för att stötta den första etableringen av pråmtrafik i . Är jag till exempel beredd att verka för lättnader i statliga avgifter för lots och infrastruktur . Inledningsvis vill jag säga att regeringen arbetar för en överflyttning av gods från vägtransporter till järnväg och sjöfart. Det är viktigt både för klimatet och för att ge svensk exportindustri ökad tillgång till kapacitetsstarka godstransporter. Frågeställaren hänvisar till ett demonstrationsprojekt som syftar till att köra gods på pråm mellan hamn och . Det är glädjande att projektet kommit till stånd och jag hoppas erfarenheterna blir positiva. Jag har blivit informerad om att staten stöttat projektet genom bidrag på knappt en halv miljon från forsknings- och innovationsmedel. är ett affärsverk vars huvudsakliga intäktskällor är farleds- och lotsavgifter. Det är som till stora delar bestämmer avgifternas storlek. Av denna anledning varken kan eller vill jag påverka avgiftssättning. redovisade det regeringsuppdrag som handlade om att analysera utvecklingspotentialen för inlands- och kustsjöfart. Slutsatserna och åtgärdsförslagen har en bred inriktning och berör många olika aktörer. Olika avgifter spelar en viktig roll vid val av transportupplägg. Jag kan konstatera att i framkommer att verkets avgifter utgör en mindre del av de totala transportkostnaderna. uppdragsredovisning bereds inom . Jag avser följa denna fråga mycket noggrant.
frs · H4121117 · 2017-04-05 00:00:00 — Dnr N2017/02325/SUBT Svar på fråga 2016/17:1117 av (SD) Godstransporter har frågat mig om jag och regeringen avser att se över de kostnadsökningar som föreslår för inlands- och kustsjöfarten för att få till en överflyttning av gods till sjötransporter. Det är riktigt som skriver i sin fråga att regeringen har ett tydligt mål att flytta gods från vägtransporter till järnväg och sjöfart. Det är viktigt för att både minska transportsektorns klimatpåverkan och för att den svenska exportindustrin ska få ökad tillgång till kapacitetsstarka godstransporter. är ett affärsverk och finansieras huvudsakligen av de avgifter som handelssjöfarten betalar. Det är som till stora delar bestämmer avgifternas storlek. För att säkerställa att har en ekonomi i balans gav regeringen verket i uppdrag att utarbeta en sådan ny avgiftsmodell. Avsikten är att den nya modellen ska börja gälla från . Det är viktigt att understryka att avgiftsmodellbytet inte påverkar totala intäkter. Den kommer dock att resultera i att vissa aktörer får betala mer och vissa betala mindre jämfört med det nuvarande systemet. En av de rabatter som justeras i den nya avgiftsmodellen är den regionala lotsrabatt som finns i och . Lotsrabatten i och uppgår till av lotsavgiften. I den nya avgiftsmodellen justeras detta till , vilket motsvarar den extra tid som en lotsning tar i detta vattenområde i jämförelse med övriga lotsområden på grund av broöppningar, slussningar och hastighetsbegränsningar. Justeringen av rabattnivån innebär att ett fartygs avgifter i vissa fall kan öka . introducerar en ny nationell rabatt för lotsningar som tar . Vid en lotsning som tar rabatteras de överskjutande timmarna . I genomsnitt är lotsningarna i och längre än i övriga landet och kommer därför att kunna dra nytta av denna nya rabatt. Detta innebär att ett fartyg som lotsas i och erhåller rabatt de första för att sedan erhålla rabatt på överskjutande timmar. redovisade det regeringsuppdrag som handlade om att analysera utvecklingspotentialen för inlands- och kustsjöfart. Slutsatserna och åtgärdsförslagen har en bred inriktning och berör många olika aktörer. Olika avgifter spelar en viktig roll vid val av transportupplägg. Jag kan konstatera att i framkommer att verkets avgifter utgör en mindre del av de totala transportkostnaderna. uppdragsredovisning bereds inom . Jag kommer att följa denna fråga mycket noggrant.
frs · H4121118 · 2017-04-05 00:00:00 — Dnr N2017/02378/TIF Svar på fråga 2016/17:1118 av (C) Norrbotniabanan har frågat mig vad jag har för planeringshorisont och ambitionsnivå när det gäller byggandet av Norrbotniabanan. Regeringen har i budgetpropositionen konstaterat att Norrbotniabanan är en strategiskt viktig satsning. Järnvägsinvesteringar som denna bidrar till regeringens mål om såväl högre sysselsättning, nyindustrialisering som minskad klimat- och miljöpåverkan. Regeringen avser därför att genomföra byggstart av Norrbotniabanan 2018 med etappen –Dåva. har i uppdrag enligt regleringsbrevet för att inkomma med underlag till () inför beredningen av ett särskilt regeringsbeslut om att objektet –Dåva på Norrbotniabanan ska få byggstarta inom 1–. Detta ska ske så snart bedömer att objektet uppfyller kraven om att få byggstarta inom 1–, dock . Regeringen beslutade att ge i uppdrag att ta fram ett förslag till en nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2029. Regeringen avser att fastställa planen . Regeringen avser därför att återkomma i frågan.
frs · H4121120 · 2017-04-05 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1120 av (M) Felaktiga siffror om inbrott har frågat mig om jag står fast vid mitt uttalande i SVT om inbrottssiffrorna i . besökte jag polisen i . Under besöket presenterades bland annat positiva utredningsresultat och ett bra arbete i utsatta områden. Det är glädjande att höra om polisområden som har lyckats nå positiva utredningsresultat under en så omfattande förändring som ombildningen av har inneburit. Genom bildandet av har det skapats förutsättningar för att styra och leda polisen som en sammanhållen myndighet, vilket är mycket värdefullt. Regeringen har emellertid reagerat på sjunkande resultat i brottsutredningsverksamheten under en följd av år. Det finns inte någon entydig förklaring till vad de sjunkande resultaten beror på. Sannolikt har utvecklingen sin grund i flera samverkande faktorer, kopplade både till att har ombildats och till förändringar i omvärlden Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att förbättra förutsättningar att nå bättre utredningsresultat. Bland annat har ett regeringsuppdrag lämntats till och om förstärkt samverkan i det brottsutredande arbetet. Inom ramen för uppdraget ska ett antal åklagare placeras hos för att bistå i mängdbrottsärenden. Det ska även tillsättas särskilda utredningsgrupper som hanterar äldre ärenden för att avlasta utredningsverksamheten. har dessutom beslutat om en nationell modell för brottssamordning. Genom modellen har större möjligheter att identifiera mönster i tillvägagångssätt och jämföra spår från brottsplatser för att hitta de ligor som sysslar med exempelvis den brottslighet som polisen i har arbetat framgångsrikt med, bostadsinbrott. Jag tror att de åtgärder som vidtas kommer att bidra till en positiv utveckling av brottsutredande verksamhet i hela landet.
frs · H4121121 · 2017-04-05 00:00:00 — Dnr S2017/01937/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:1121 av (M) Sällsynta diagnoser har frågat mig vilken analys jag gör av utvecklingen rörande vården av personer med sällsynta diagnoser, och vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att stärka kvaliteten på vården av personer med sällsynta diagnoser. Först och främst noterar jag intresset för området sällsynta diagnoser, inte minst med anledning av de skriftliga frågor som ställs. Regeringens målsättning är att alla patienter ska erbjudas god vård efter behov på lika villkor. Detta innefattar givetvis även personer med sällsynta sjukdomar. Det pågår därför ett arbete i med att se över om stödet till patienter med sällsynta diagnoser och deras anhöriga kan förbättras. inkom 2016 med en rapport om den nationella funktionen för sällsynta diagnoser som utgör ett centralt underlag i detta arbete. I rapporten föreslår bland annat att landets diagnoser bör samordnas på nationell nivå för att öka jämlikheten i landet. pågår arbete i frågor som kan komma påverka området vård för patienter med sällsynta diagnoser. Det är därför viktigt för regeringen med ett helhetsperspektiv och att utvecklingen på olika områden går i takt. Till exempel bereds i betänkandet Träning ger färdighet – Koncentrera vården för patientens bästa (SOU 2015:98). Regeringen har som ett led i det fortsatta arbetet givit i uppdrag att ta fram en arbetsprocess för att nivåstrukturera den nationella högspecialiserade vården och för att fasa ut dagens system för rikssjukvård. Ett flertal centrala aktörer är aktiva inom området sällsynta diagnoser och regeringen för dialoger för att diskutera möjliga utvecklingssteg. Bland annat hölls ett rundabordssamtal om sällsynta diagnoser i , där landets centrum för sällsynta diagnoser med flera representerades. För att stärka välfärden och för att skapa långsiktiga planeringsförutsättningar för kommuner och landsting avsätter regeringen dessutom till kommunsektorn och framåt. Statsbidraget kan till exempel ge landstingen bättre förutsättningar att utveckla vården, och då bland annat den för personer med sällsynta diagnoser.
frs · H4121122 · 2017-04-05 00:00:00 — N2017/02380/BSÄ Svar på fråga 2016/17:1122 av Boriana (M) – Telias konkurrensmetoder på landsbygden Boriana (M) har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att tillse att statliga bolag som exempelvis inte använder sin särställning för att konkurrera ut mindre företag på landsbygden. Svenska staten är delägare i och äger cirka 37,av aktierna. Ägarnas kanske viktigaste uppgift är att tillsätta en bra styrelse. Vidare ska vi vara en kunnig och engagerad ägare som i dialog med framförallt styrelsens ordförande är med och utvecklar bolagets strategiska inriktning. Som huvudägare har vi ett tydligt ansvar att bolaget styrs på ett långsiktigt och ansvarsfullt sätt. Det är ledning och styrelses, och inte regeringens, ansvar att fatta affärsmässiga beslut rörande investeringar såsom förändringar i näten eller att avveckla kopparnätet. I detta ligger också att bolaget agerar på ett sådant sätt att goda och långsiktiga kundrelationer upprätthålls. För att det ska fungera i praktiken fordras en bra dialog. satsar stort på att bygga ut fiber- och mobilnätet, medan de delar av det gamla kopparnätet som inte lever upp till dagens kapacitetsbehov stängs ner. Vi har varit i kontakt med bolaget som menar att nedstängningen inte påverkas av konkurrenssituationen och påverkar alla leverantörer på samma sätt. De statligt ägda bolagen lyder under samma lagar som privatägda bolag, t.ex. konkurrenslagstiftningen, och i fall lagen om elektronisk kommunikation. Jag har fullt förtroende för regleringen och tillsynen i denna fråga och avser inte att vidta ytterligare åtgärder.
frs · H4121123 · 2017-04-05 00:00:00 — Dnr N2017/02381/MRT Svar på fråga 2016/17:1123 av (MP) Tågstoppen i och har frågat mig vilka åtgärder som vidtas eller planeras för att säkerställa att en god tillgänglighet till tågtrafik upprätthålls i eller . har en stor och betydelsefull roll i det svenska transportsystemet. Väl fungerande transporttjänster med tåg är viktigt för att uppnå flera av regeringens mål om hög sysselsättning, grundläggande tillgänglighet, en ökad andel kvalificerad industriproduktion samt minskad klimat- och miljöpåverkan. Mot denna bakgrund har regeringen bland annat genomfört budgetsatsningar i ett kraftigt förstärkt järnvägsunderhåll. I infrastrukturpropositionen (prop. 2016/17:21) föreslås järnvägsunderhållet öka . Dessa åtgärder syftar bland annat till att öka järnvägens konkurrenskraft och möjliggöra ett ökat trafikutbud. Marknaden för kollektivtrafik karaktäriseras av ett mycket stort offentligt åtagande med en stor andel samhällsorganiserad trafik. råder öppet tillträde till marknaden för persontrafik på järnväg. Det innebär att det kan finnas samhällsorganiserad trafik på samma järnvägssträcka som kommersiell trafik. Ett sådant exempel är sträckan – där offentligt finansierad pendeltågstrafik körs parallellt med SJ ABs kommersiella trafik. har meddelat att man överväger att minska antalet tågstopp i och för att kunna korta restiden mellan och . införs ett nytt periodkort i regionen. Den så kallade Movingobiljetten ger pendlare tillgång till både SJ AB:s och SL:s tåg på sträckan. Detta betyder att det samlade utbudet blir större för boende i och även efter justeringarna i tidtabellen. Lagen (2010:1065)om kollektivtrafik föreskriver hur det offentliga åtagandet på kollektivtrafikområdet ska organiseras. Där framgår att ansvaret för att tillgodose behovet av regional kollektivtrafik vilket definieras som trafik som äger rum inom ett län eller, om den sträcker sig över flera län huvudsakligen är ägnad att tillgodose behov av arbetspendling eller annat vardagsresande, åvilar regionala kollektivtrafikmyndigheter. Då ansvaret för att tillgodose behovet av regional kollektivtrafik är tydligt definierat avser jag inte att vidta någon åtgärd avseende tågstoppen i och .