ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H4121342 · 2017-05-16 00:00:00 — Dnr U2017/02217/UF Svar på fråga 2016/17:1342 av (L) Bidrag till hatpredikanter har frågat mig om vilka initiativ jag avser vidta vad gäller lagändring och ändring av regelverk kring bidrag som utbetalas till hatpredikanter och organisationer som inte respekterar demokratins principer. Inledningsvis vill jag understryka att människors frivilliga engagemang är en viktig del av demokratin. Det är viktigt att staten stödjer det engagemanget, men bidragsgivning måste ske under strikt kontroll. I samtliga statsbidragsförordningar finns villkor som ska vara uppfyllda för att en organisation ska kunna få statsbidrag. Det kan bland annat handla om det så kallade demokrativillkoret som bland annat innefattar respekt för demokratins idéer, jämställdhet och förbud mot diskriminering. Det är myndigheternas uppgift att tolka och tillämpa gällande bestämmelser när de prövar ansökningar om statsbidrag i de förordningar som regeringen beslutat. I detta fall är det Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) som med tillämpning av gällande bestämmelser avgör vad som behövs i fråga om underlag för att kunna fatta beslut i ett enskilt fall när en organisation har ansökt om statsbidrag. Att avgöra om villkoren för att få bidrag är uppfyllda och fatta beslut i fråga om bidrag utgör myndighetsutövning. Varken regeringen eller ett enskilt statsråd får påverka enskilda beslut. Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att genomföra en myndighetanalys av MUCF, och i den särskilt analysera myndighetens bidragshantering. I uppdraget ingår att säkerställa att MUCF har de verktyg som krävs för att kunna tillämpa demokratikriteriet fullt ut samt att analysera rutiner vad gäller kvalitetssäkring, uppföljning och kontroll. Vidare har regeringen gett MUCF i uppdrag att redovisa hur de arbetar för att säkerställa att de organsationer som får bidrag lever upp till demokratikriteriet. Båda dessa uppdrag ska redovisas . Om MUCF:s redovisning och Statskontorets granskning visar att MUCF behöver skärpa sina rutiner avseende bidragshantering kommer regeringen att agera med kraft för att så ska ske. Vi ska göra allt vi kan för att skapa ett regelverk som är tydligt med att de organisationer som tar del av samhällets stöd också ska leva upp till de demokratiska värderingar som utgör grunden för det gemensamma samhällsbygget och som fungerar när myndigheterna ska tillämpa det i enskilda ärenden. Svenska skattebetalare ska kunna känna sig trygga med att inga pengar betalas ut till organisationer som inte respekterar demokrati och jämställdhet.
frs · H4121343 · 2017-05-16 00:00:00 — Dnr N2017/03309/JM Svar på fråga 2016/17:1343 av (M) Ökad livsmedelsexport har frågat mig hur jag och regeringen avser att främja exporten för större livsmedelsföretag. Låt mig inledningsvis göra klart att regeringens uppdrag till (Business ) att genomföra ett särskilt exportprogram för livsmedel även omfattar större företag. Programmet kommer att erbjuda exportfrämjande aktiviteter för både stora och små livsmedelsföretag. Ett särskilt fokus kommer dock att ligga på de små och medelstora bolagen. Bakgrunden är att exportdeltagandet inom livsmedelsindustrin är lågt jämfört med många andra industrigrenar och att det är ett fåtal företag som har stått för de senaste årens positiva exportutveckling. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder i syfte att främja exporten för både större och mindre livsmedelsföretag. tillsattes ett skogs- och lantbruksråd vid i . Med budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) beslutades att öka och Statens jordbruksverks anslag för arbete med marknadstillträdesfrågor inom livsmedels- och jordbruksområdet. Inom ramen för livsmedelstrategin fick i uppdrag att inrätta ett Samverkansforum för arbetet med att öka livsmedelssektorns marknadstillträde i tredje land. kommer en nationell samordnare för livsmedelexport att anställas i för att hjälpa och stötta företag som vill exportera. bildas arbetsgruppen Team Livsmedel för att bl.a. utveckla samarbetet och samordningen mellan aktörer som är involverade i främjandet av svensk livsmedelsexport. Vid sidan av dessa åtgärder genomförs även insatser inom ramen för regeringens exportsstrategi.
frs · H4121344 · 2017-05-17 00:00:00 — Dnr A2017/00981/A Svar på fråga 2016/17:1344 av Boriana (M) Arbetsmarknadspraktik hos danska anordnare Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att reformera regelverket så att svenska medborgare kan göra arbetsmarknadspraktik hos danska anordnare. Till att börja med vill jag framhålla att samarbetet med de nordiska länderna är viktigt och en väl fungerande arbetsmarknad är en del av detta. Rörlighet över gränserna är något positivt och gränshinder som kan hindra jobbrörligheten bör om möjligt undanröjas. Individer ska inte hamna i kläm och regeringens ambition är att lösa de gränshinder som går att lösa med nationell lagstiftning. Frågan om praktik i andra länder har utretts av . På basis av den konsekvensanalys som gjordes då tog för arbetsliv, på ett möte jag själv deltog vid, beslut om att inte arbeta vidare med att hitta en lösning på detta gränshinder. De nordiska länderna enades om att lägga fokus på de gränshinder som finns för arbete. Det finns flera orsaker till begränsningar, till exempel måste myndigheterna kunna kontrollera anordnaren och förhållandena på praktikplatsen. Om anordnaren inte är en svensk juridisk person och har sin verksamhet i ett annat land finns begränsade möjligheter att utöva denna kontroll.
frs · H4121345 · 2017-05-17 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1345 av Boriana (M) Samverkan mellan brottsbekämpande myndigheter Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka samverkan mellan våra olika brottsbekämpande myndigheter i syfte att stoppa smugglingen av vapen och droger. Jag håller med om att de brottsbekämpande myndigheternas arbete mot smuggling av såväl vapen som narkotika är viktiga komponenter för att komma åt organiserad brottslighet. Ett av mest prioriterade områden är att förhindra smuggling av skjutvapen och narkotika till och detta arbete sker ofta i nära samverkan med . Sådan samverkan är en förutsättning för att nå framgång i arbetet mot organiserad brottslighet. För att ge och större möjligheter att bekämpa smuggling av bl.a. vapen från har regeringen ingått avtal med respektive om samarbete för att bekämpa grov brottslighet. Den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brottlighet har pågått och engagerar tolv myndigheter både inom och utanför rättsväsendet. Satsningen är framgångsrik och regeringen har gett myndigheterna i uppdrag att utöka sin samverkan. En viktig del i arbetet mot organiserad brottslighet, där illegal handel med narkotika är en betydande inkomstkälla, är att myndigheter som arbetar mot organiserad brottslighet kan utbyta information med varandra. För att underlätta detta arbete har regeringen gett sådana myndigheter utökade möjligheter att utbyta relevant information. Samverkan mellan myndigheter för att bekämpa grov och organiserad brottslighet bedrivs framgångsrikt . Regeringen lägger stor vikt vid denna samverkan och har vidtagit åtgärder för att underlätta den. Skulle ytterligare åtgärder krävas kommer dessa att övervägas.
frs · H4121346 · 2017-05-17 00:00:00 — Dnr S2017/02796/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2016/17:1346 av (SD) Undernäring bland äldre har frågat mig vad jag och regeringen avser att göra för att vända trenden med undernäring bland äldre, och hur denna grupp ska stärkas så att de exempelvis får en mer individanpassad, näringsrik och god mat? God och näringsriktig mat, anpassad efter individens behov, ska vara en självklar del av äldreomsorgen. I Enhetsundersökningen om äldreomsorg och hälso- och sjukvård 2016 var den totala andelen personer i särskilt boende med aktuell genomförandeplan som innehåller information om den äldres önskemål och behov i samband med måltiderna . I den nationella brukarundersökningen 2016 uppgav totalt att maten brukar smaka bra och att de upplever att måltiderna på äldreboendet är . Det är också viktigt att det finns tillräckligt med tid för personalen att skapa en trevlig och inbjudande måltidssituation. Regeringen gör en historisk satsning på ökad bemanning inom äldreomsorgen på om året 2016-2018. Mer personal gör att det finns mer tid att göra måltiderna till trivsamma tillfällen , så att alla kan äta i lugn och ro. Bemanningssatsningen kan användas för att anställa undersköterskor, men också andra yrkesgrupper såsom dietister. har fått regeringens uppdrag att inom ramen för livsmedelsstrategin, genom för måltider inom vård, skola och omsorg, fortsätta sitt arbete med utveckling av de offentliga måltiderna. Här ingår måltider inom äldreomsorgen som en viktig del. Regeringen följer utvecklingen noga och överväger förslag på ytterligare åtgärder inom äldreområdet.
frs · H4121347 · 2017-05-17 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1347 av (KD) agerande i har frågat mig vad som ligger till grund för beslut att i rösta för resolutionen ”Occupied ”, om jag gjort bedömningen att resolutionen kan minska polariseringen och underlätta arbetet för en fredlig lösning på –samt i sådana fall på vilket sätt. Huvudskälet till ställningstagande var att resolutionen är viktig för att skydda och bevara kulturarv av högt historiskt, religiöst och politiskt värde, inte minst för kristendom, judendom och islam. Dessa tre monoteistiska religioner har alla starka band till och de heliga platserna, vilket uttryckligen framgår i resolutionen. Resolutionstexten var kraftigt förkortad och mer fokuserad jämfört med tidigare års resolutioner, och saknade tidigare kontroversiella skrivningar. I textförhandlingarna mellan och och , som förhandlade texten å arabstaternas vägnar, fick EU gehör för samtliga synpunkter. Även israeliska arkeologer och civilsamhällesorganisationer har gett uttryck för åsikten att det här är en balanserad och viktig resolution för att skydda kulturarvet, de heliga platserna och karaktär. eftersträvade EU-enighet och var redo att göra eftergifter för att nå enighet. Först efter att EU inte lyckades bevara enigheten beslutade att rösta för resolutionen. Mot bakgrund av den lagstiftning (Basic law) som utfärdade antog resolution 478, som bland annat stadgar att alla försök att förändra status är utan verkan, vilket återspeglas i den aktuella Unescoresolutionen. Fredsförhandlingar underlättas om parterna avstår från att vidta unilaterala åtgärder som riskerar att skada kulturarv i . Det ingår i mandat att skydda och bevara särskilda karaktär som en del av världsarvet. står fortsatt bakom styrelses konsensusbeslut (191 EX/9) om en Unesco-mission till världsarvet Gamla staden i och dess murar och en permanent Unesco-representant i östra (185 EX/14). önskar att expertmissionen ska genomföra sitt uppdrag, vilket parterna gemensamt kom överens om 2013. Framtagande av fakta kan bidra till att minska polarisering. står upp för tvåstatslösningen och motverkar beslut som föregriper eller underminerar status som framtida huvudstad för två stater.
frs · H4121353 · 2017-05-17 00:00:00 — Dnr U2017/02218/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2016/17:1353 av (S) Kompensatoriska hjälpmedel vid högskoleprovet har frågat mig vilka initiativ jag är beredd att ta för att underlätta för studenter med dyslexi att genomföra högskoleprovet. Jag delar uppfattningen att det är viktigt att personer med funktionsnedsättningar i så stor utsträckning som möjligt kan delta i provet på samma villkor som andra deltagare. Lika tillgång till utbildning är en demokratisk rättighet och alla ska ges lika möjligheter att gå vidare till högskoleutbildning. UHR ska liksom andra myndigheter, i enlighet med förordning (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av funktionshinderspolitiken, utforma och bedriva sin verksamhet med beaktande av de funktionshinderspolitiska målen. När det gäller högskoleprovet anges de övergripande ramarna i högskoleförordningen (1993:100). Där finns bl.a. bestämmelser om att de högskolor som använder provet som urvalsgrund också ska genomföra provet. Regeringen har utöver detta gett Universitets- och högskolerådet (UHR) i uppdrag att ansvara för provet. I bestämmelserna framgår bl.a. att UHR ansvarar för att provet tas fram och beslutar om resultat på provet samt att UHR får meddela ytterligare föreskrifter om provet. UHR ger möjlighet till dem som har dyslexi att skriva provet med en utökad provtid. De som har dyslexi behöver inte heller skriva den del av provet som består av nya uppgifter som testas inför kommande prov. Mot denna bakgrund anser jag att ansvarsfördelningen vad gäller högskoleprovet är ändamålsenlig. Det innebär att ramarna för provet även fortsättningsvis bör anges i bestämmelser som beslutas av regeringen och att UHR i övrigt ansvarar för provet. Alltså är det UHR som både och i fortsättningen får bedöma vilka praktiska och ekonomiska möjligheter det finns att ytterligare anpassa provet för personer med dyslexi, utöver de anpassningar som redan finns.
frs · H4121354 · 2017-05-17 00:00:00 — Dnr S2017/02829/FS Svar på fråga 2016/17:1354 av (C) om har frågat folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern om han planerar att förtydliga vilken organisation som har det övergripande ansvaret att arbeta för att ska få förenklade nationella strukturer för utbyte av hälsodata (med hänsyn till personlig integritet) med krav på standardisering för interoperabilitet mellan olika system och lösningar. Arbetet inom regeringen är nu så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Inledningsvis vill jag betona att e-hälsofrågorna är viktiga för regeringen. För att tillvarata de möjligheter som digitaliseringen erbjuder och för att stärka hälso- och sjukvårdens och långsiktiga utveckling har staten och Kommuner och Landsting (SKL) ingått en överenskommelse om Vision E-hälsa 2025. En handlingsplan för samverkan har utvecklats av staten och SKL tillsammans och redogör för hur det gemensamma arbetet inom e-hälsoområdet ska utformas, styras samt drivas framåt. Av handlingsplanen framgår att det är viktigt att beakta de möjligheter digitaliseringen ger även utifrån ett forsknings- och innovationsperspektiv. Som anför har en stark position inom life science-området och detta måste värnas. En av målsättningarna i visionen och handlingsplanen är att skapa ändamålsenliga regelverk som såväl värnar individens integritet och säkerhet som främjar den digitala utvecklingen. Ett annat insatsområde innefattar åtgärder för att tekniska standarder för informationshantering implementeras, för att möjliggöra teknisk interoperabilitet. och har regeringens uppdrag att underlätta tillämpningen av gällande regelverk vid utveckling av e-hälsolösningar (Digitalt pedagogiskt stöd). har även ett regeringsuppdrag att i samverkan med ta fram en långsiktig plan för förvaltning av e-hälsostandarder i . Regeringen bereder även ett förslag om en nationell läkemedelslista, för att underlätta delning av information mellan vården, apotek och patienter. har regeringens uppdrag att ta fram en förstudie om hur en nationell läkemedelslista kan realiseras. En viktig kunskapskälla, dels för uppföljningen av hälso- och sjukvården, dels för forskningen, är de nationella kvalitetsregistren. Regeringen fortsätter därför att bidra till finansiering och styrning av kvalitetsregistren och har tecknat en överenskommelse med SKL om stöd till . Regeringen har dessutom tilldelat medel till SKL för att utreda och lämna förslag på hur IT-relaterade frågor för tydligare kan integreras i landstingens gemensamma e-hälsoarbete. Sammantaget är ansvaret på e-hälsoområdet således delat mellan olika aktörer, där regeringen, statliga myndigheter, kommuner och landsting med flera aktörer kan bidra. Staten och SKL bildar genom handlingsplanen för samverkan en gemensam nationell styr- och samverkansorganisation på e-hälsoområdet. Jag bedömer att regeringen arbetar aktivt för att ta tillvara digitaliseringens möjligheter för standardisering och interoperabilitet. Det är angeläget att olika aktörer tillsammans verkar för att bättre utnyttja digitaliseringens möjligheter inom e-hälsoområdet på både kort och lång sikt.
frs · H4121355 · 2017-05-16 00:00:00 — Dnr N2017/03364/SK Svar på fråga 2016/17:1355 av (M) Insatser för växtförädling inom ramen för livsmedelsstrategin har frågat mig hur jag och regeringen ställer oss till växtförädling genom genmodifiering och om uppdraget till Formas avseende stöd till växtförädling även innefattar genetiskt modifierade grödor. Låt mig inleda med att konstatera att regeringen har identifierat behovet av att satsa mer resurser på växtförädling och lyfter fram detta i livsmedelsstrategin. Växtförädlingär en viktig del i ett framtida hållbart och konkurrenskraftigt jordbruk. I livsmedelsstrategin läggs också fast att nya tekniska metoder och innovationer bör utnyttjas för att säkerställa tillgång till lokala och regionala sorter samt för att bidra till största möjliga utnyttjande av produktionsresurser och till jordbrukets anpassning till ett förändrat klimat. Regeringen har gett i uppdrag till för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) (dnr N2017/02349/SUN) att ge mer pengar till ett offentligt privat partnerskap för växtförädling, som bedrivs inom ramen för . Detta partnerskap har funnits och styrs av en styrgrupp med representanter från växtförädlingföretagen, de nordiska länderna och universitet. Styrgruppen beviljar medel till projekt där både universitet och företag samverkar och delar lika på kostnaderna. Därmed vill jag understryka att det inte är regeringen som bestämmer vilka projekt som blir beviljade utan det är näringen i samspel med akademin. På detta vis säkras en tidsenlig och efterfrågad växtförädling. Det finns inget som hindrar styrgruppen att bevilja medel till projekt som innefattar användning av genmodifiering eller andra moderna genetiska verktyg i sin forskning. Jag menar att det är viktigt att man använder sig av de bästa och mest lämpade verktygen för att uppnå målet att ha god tillgång på växtsorter som kan odlas i och bidra till ett hållbart och konkurrenskraftigt jordbruk. Jag har tilltro till att så är också är fallet och att partnerskapet är väl lämpat för att göra dessa bedömningar.
frs · H4121356 · 2017-05-17 00:00:00 — Dnr N2017/03362/DL Svar på fråga 2016/17:1356 av (MP) Alkoholfri öl har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att säkerställa att den öl som säljs med benämningen alkoholfri verkligen är det. Det finns gemensamma EU-regler om hur alkoholhalt ska anges och vilka avvikelser som är tillåtna för den angivna alkoholhalten. Skälet till dessa regler är att det är svårt att exakt veta vilken alkoholhalt den jästa drycken får när jäsningen är avslutad, eftersom det handlar om naturprodukter. Just för drycker med låg alkoholhalt finns det dessutom olika framställningsmetoder som kan ge litet olika slutprodukter. För öl med en alkoholhalt under 5,5 volymprocent gäller att avvikelsen får vara 0,5 volymprocent. Detta innebär att även en öl som märks som alkoholfri kan innehålla en liten mängd alkohol. Konsumenter har olika behov och önskemål. Regelverket kring livsmedel är skrivet för konsumenter som inte har några särskilda hälsoproblem. Den som lider av en allergi eller en intolerans måste därför vara extra noggrann vid val av mat och dryck. Jag är glad att frågeställaren har hittat ett antal lämpliga drycker. För mig är det en viktig fråga att konsumenterna kan göra välinformerade val.
frs · H4121357 · 2017-05-17 00:00:00 — Dnr Fi2017/02109/S1 Svar på fråga 2016/17:1357 av (M) Översyn av reglerna för friskvårdsbidrag har frågat mig hur långt arbetet med den översyn som jag hänvisat till har kommit och när ett förslag gällande en förändring av lagstiftningen om friskvårdsbidraget avses lämnas till . Omfattningen av friskvårdförmånen är något som engagerar många och som jag har svarat kommer frågan att vara föremål för beredning . Det finns många aspekter, till exempel kring jämställdhet och jämlikhet, som behöver analyseras. Det handlar också om att i skattelagstiftningen hitta en balans mellan vad som kan vara motiverat att arbetsgivaren gör avdrag för i syfte att personalen ska hålla sig frisk och vad som är personliga levnadskostnader. Att hitta denna balans i lagstiftningen är komplicerat. Ett analysarbete har redan påbörjats i . Jag vill inte föregripa det arbetet och inte heller analysen av andra gränsdragningsfrågor som en förändring av friskvårdsförmånen skulle medföra. Jag kan därför inte uttala mig om tidsplanen för eventuella förslag till förändringar.
frs · H4121358 · 2017-05-17 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1358 från (M) om polisers rätt till kränkningsersättning har frågat mig om jag avser lämna ett tilläggsdirektiv till utredningen om ett modernt straffrättsligt skydd för blåljuspersonal och andra samhällsnyttiga funktioner (dir. 2016:115), för att möjliggöra för fler poliser att erhålla kränkningsersättning. Det är naturligtvis helt oacceptabelt att poliser utsätts för kränkning, och ibland till och med hot och våld, i samband med sin tjänsteutövning. har rätt i att polisers rätt till kränkningsersättning inte omfattas av . Utredningen behandlar den straffrättsliga regleringen och den riktar sig mot den som utsätter polis och annan blåljuspersonal för bland annat hot eller våld. Frågan om kränkningsersättning, dvs. ersättning som man kan begära som brottsoffer, regleras i skadeståndslagen. Av bland annat det skälet är ett tilläggsdirektiv till den nu pågående utredningen inte lämpligt. Regeringen har noterat tillkännagivande från och kommer att återkomma i frågan.
frs · H4121359 · 2017-05-17 00:00:00 — Dnr M2017/01170/Ke Svar på fråga 2016/17:1359 av (M) Studsvikslagen har frågat statsrådet om regeringen avser förlänga Studsvikslagen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Sedan Studsvikslagen trädde i kraft har beslutat att förlänga den , . Då bedömde regeringen att medlen i Studsviksfonden vid utgången av 2017 skulle täcka de avvecklingsåtgärder som omfattas av Studsvikslagen (prop. 2010/11:126). har på uppdrag av regeringen utvärderat och redovisat vilka konsekvenser, kostnader och finansiella risker som kan uppstå för staten med anledning av att Studsvikslagen upphör att gälla . I uppdraget ingick även att bedöma om lagen bör förlängas eller förlängas utan tidsbegränsning. föreslår att beslut om att Studsvikslagen ska upphöra att gälla vid utgången av 2017 ligger fast. Frågan om Studsvikslagens förlängning bereds inom .
frs · H4121361 · 2017-05-24 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1361 av (MP) Handel med biogas har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta åtgärder för att försäkra att EU:s inre marknad fungerar så att svensk biogas får konkurrera på lika villkor som den importerade biogasen och att den svenskproducerade biogasen inte konkurreras Som energiministern svarade är regeringens intention självklart att fortsätta främja utvecklingen av förnybar energi, inklusive biogas. Därför är det viktigt att skapa en öppnare värld med en fungerande handel och en sund och rättvis konkurrens. Biogasen kan ha en viktig roll för att ska nå målet om inga nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären . fick information om de oroande förändringar som sker på biogasmarknaden och som tar upp i sin fråga. Den uppkomna situationen analyseras inom men det är ännu för tidigt att dra några slutsatser om eventuella åtgärder. Situationen med den snedvridna konkurrenssituationen är en direkt konsekvens av att länder valt både olika stödnivåer och olika typer av stödsystem. Vi fortsätter självfallet det analysarbete som påbörjats, och i detta ingår att analysera förutsättningarna för eventuella åtgärder. Som energiministern betonade kommer vi naturligtvis ha en dialog med samt hålla informerad.