frs · H4121013 · 2017-03-15 00:00:00 — Dnr U2017/01105/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2016/17:1013 av Per Lodenius (C) Lägre värdering av åländska gymnasiebetyg Per Lodenius har frågat mig vilka åtgärder jag och är beredda att vidta för att ge ålänningar samma möjlighet till studier på svenska universitet och högskolor som , med hänvisning till Ålandsöverenskommelsen. ingick överenskommelsen med , , och om tillträde till högre utbildning (nordiska tillträdesöverenskommelsen, SÖ 1997:13). Av artikel 4 i överenskommelsen framgår att om tillträde till högre utbildning är begränsat görs urvalet av sökande från de andra nordiska länderna efter samma eller likvärdiga regler som gäller för sökande från det egna landet. Det framgår också att strävan ska vara att använda sådana urvalsregler som så långt som möjligt jämställer utbildningssökande från de andra nordiska länderna med sökande från det egna landet. Universitets- och högskolerådet (UHR) har enligt 7 kap. 18 § fjärde stycket högskoleförordningen (1993:100) ett bemyndigande att meddela föreskrifter om meritvärdering av betyg. Detta innefattar att bestämma hur utländska betyg ska värderas i förhållande till betyg från gymnasieskolan i . Utgångspunkten är alltså, mot bakgrund av bl.a. nordiska tillträdesöverenskommelsen, att sökande med utländska betyg så långt som möjligt ska jämställas med sökande med betyg från den svenska gymnasieskolan. Den gymnasiereform och den nya betygsskala som den borgerliga regeringen drev igenom innebar att årskullen som påbörjade gymnasieskolan fick betydligt svårare än tidigare årskullar att få höga betyg. För att kompensera för detta skapades en särskild urvalsgrupp för sökande från den nya gymnasieskolan . Sökande med utländska betyg har fortsatt att konkurrera med sökande med betyg från den tidigare gymnasieskolan. Eftersom det inte tillkommer några sökande i denna grupp har konkurrensen successivt minskat till fördel för sökande med utländska betyg. Enligt UHR:s rapport till högre utbildning är personer med utländska betyg kraftigt överrepresenterade bland de antagna till de mest populära högskoleutbildningarna. Urvalsgrupperna slås samman fr.o.m. . Det innebär att sökande med gymnasieexamen kommer att konkurrera i samma grupp som sökande med utländska betyg. De utländska betygen har värderats i förhållande till betygsfördelningen i den tidigare gymnasieskolan, där det var betydligt fler elever än nu som fick högsta möjliga betyg. För att sökande med utländska betyg inte systematiskt ska konkurrera ut elever från den nya gymnasieskolan när urvalsgrupperna slås samman är det alltså nödvändigt att anpassa värderingen av de utländska betygen till betygsättningen i den nya gymnasieskolan. UHR:s utgångspunkt har varit att en lika stor andel elever med betyg från olika utländska system som elever i den svenska gymnasieskolan ska nå högsta möjliga meritvärde. Den grupp som sökande med utländska betyg i första hand kommer att konkurrera med platserna om är elever som har gått i den reformerade gymnasieskolan. Eftersom båda grupperna har fått svårare än tidigare att få högsta möjliga meritvärde kommer de meritvärden som krävs för att antas till populära högskoleutbildningar sannolikt att sjunka. För del gäller att utbildningsområdet innefattas i den kompetens som följer av den finska självstyrelselagen. Det kan vidare noteras att Ålandsöverenskommelsen ska beaktas i dialogen mellan självstyrelseorganen på och svenska myndigheter. kommer givetvis även i fortsättningen att följa Ålandsöverenskommelsen. Det ligger inom UHR:s uppdrag att löpande utvärdera konsekvenserna av antagningsreglerna. Förändringen av värderingen av utländska betyg som UHR har beslutat om syftar till att urvalet till högskolan ska ske på likvärdiga villkor.