ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H4121141 · 2017-04-06 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1141 av (L) Totalförbudet mot abort i har frågat mig hur jag avser agera för att bistå kvinnorna i som kämpar för lagliga aborter. Att verka för kvinnors fulla åtnjutande av sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) är en del av feministiska utrikespolitik. har en av världens striktaste abortlagstiftningar, men ser vi att frågan debatteras mer öppet och att ett bredare spektrum av aktörer ställer sig bakom en avkriminalisering. verkar på flera fronter för att stötta kvinnoorganisationer i det civila samhället i landet. Vi stödjer även förändringsaktörer inom staten. har skrivit under en avsiktsförklaring om politisk dialog med med ett tydligt fokus på jämställdhet, där dessa frågor kan lyftas. Vid kabinettssekreterare besök i togs frågan om abort upp med företrädare för landets regering samt med kongressens talman . Talmannen presenterade senare ett förslag om att avkriminalisera abort i de fall där det finns fara för kvinnans liv, fara för barnets liv eller efter våldtäkt eller incest. ger också stöd till SRHR-insatser i via svenska enskilda organisationer, bland annat Plan . Genom ett nytt stöd till och , som utformas av Sida, kommer ytterligare möjligheter att öppnas för insatser på området.
frs · H4121142 · 2017-04-05 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1142 av (L) demokrati har frågat utrikesministern på vilket sätt hon avser agera för att stötta kommissionär i frågan om rättsstatsutvecklingen i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det är oroande att vissa medlemsstater har vidtagit åtgärder och infört lagstiftning som är tveksamma ur ett rättsstatsperspektiv. Det gäller exempelvis , där ett stort antal kritiserade lagändringar genomförts . Frågan om rättsstatens principer arbetar aktivt med i likasinnade-gruppen ”Friends of the Rule of ” som bland annat har träffat flera av politiska partigrupper för att diskutera på vilka sätt som rättsstatens principer, demokrati och mänskliga rättigheter kan stärkas. Regeringen fäster stor vikt vid medlemsstaternas skyldighet att leva upp till sina åtaganden i enlighet med så att respekten för rättsstatens principer och EU:s övriga grundläggande värden kan upprätthållas och samarbetet inom unionen fungera. Det är därför positivt att diskussionen om institutionernas och medlemsstaternas ansvar för att värna EU:s värden tagit viktiga steg framåt. Alltfler medlemsstater engagerar sig och och likasinnade driver på för att arbetet ska fortsätta utvecklas och vara resultatinriktat. har , parallellt med den granskning som under initierat, använt för att stärka rättsstatsprincipen i en strukturerad dialog med för att bidra till en lösning på den konstitutionella krisen. Inom ramen för denna dialog har kommissionen antagit ett yttrande om rättsstatsprincipen och utfärdat två rekommendationer. Kommissionär har uttryckt besvikelse över underlåtenhet att följa och rekommendationer. Jag har personligen haft kontakt med Timmermans angående dessa frågor och driver på för att de ska lyftas på ett rådsmöte. har ställt sig bakom både yttrande och de båda rekommendationerna och har – i likhet med många andra medlemsstater – förklarat att man förväntar sig att rekommendationerna följs till fullo. Det är beklagligt att så inte skett och frågan om rättsstatens principer har av tagits upp i samtal med polska företrädare, bland annat i samband med den polske presidentens besök i och vid statsministerns möte med sin polska kollega. Regeringen kommer fortsätta att ta upp frågan i de bilaterala kontakterna och framhålla betydelsen av att beaktar och rekommendationer. Det är mot denna bakgrund också av största vikt att strukturerade dialog med fortsätter.
frs · H4121143 · 2017-04-04 00:00:00 — Dnr U2017/01495/GV Svar på fråga 2016/17:1143 av (S) YH-utbildningar har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att försäkra dels att kompetensförsörjningssystemet möter industrins behov i enlighet med vad som prioriteras i regeringens nyindustrialiseringsstrategi, dels att yrkeshögskoleutbildningar finns i hela landet och att Myndigheten för också ska ha ett geografiskt eller regionalt perspektiv när den fullföljer sitt uppdrag. har kommit att spela en viktig roll för kompetensförsörjningen på svensk arbetsmarknad och visar på goda resultat. har också på regeringens förslag avsatt medel för att utöka antalet platser så att fler personer ska ges möjlighet till kvalificerad yrkesutbildning på eftergymnasial nivå som arbetslivet efterfrågar. Myndigheten för tar ställning till vilka utbildningar som ska ingå i och det är arbetslivets efterfrågan som är styrande för myndighetens beslut. Myndigheten ska vid sin fördelning av statsbidrag och särskilda medel särskilt ta hänsyn till i vilken grad en utbildning i kvalitativt och kvantitativt hänseende svarar mot arbetslivets behov av kvalificerad arbetskraft eller medverkar till att utveckla eller bevara kvalificerat yrkeskunnande inom ett smalt yrkesområde som är av betydelse för individen och samhället. Myndigheten ska också ta hänsyn till i vilken grad en utbildning finansieras av arbetslivet och har en utifrån arbetslivets behov lämplig regional eller nationell placering. Antalet ansökningar om att bedriva utbildning inom är fler än vad som täcks av de tillgängliga medlen. Det innebär att även utbildningar där det finns en efterfrågan kan få avslag om andra utbildningar bedöms vara mer angelägna. Det är med andra ord endast de utbildningar där behovet är som allra störst som har kunnat beviljas. Det är myndighetens uppgift att med stöd av analyser och kontakter med branscher göra denna avvägning och jag har stor tilltro till att den utför uppgiften på ett ändamålsenligt sätt. Jag kommer att hålla mig informerad om behovet av platser inom framöver.
frs · H4121144 · 2017-04-05 00:00:00 — Dnr S2017/01978/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:1144 av (M) Utfasning av faxen har frågat mig vilka initiativ jag är beredd att ta för att skynda på digitaliseringen i vården och förbättra den nationella samordningen, och vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta nu för att säkra att faxen inte behövs som kommunikationsmedel inom vården och omsorgen . Jag kan konstatera att digitalisering och e-hälsa är en av regeringens prioriterade frågor på hälso- och sjukvårdsområdet. It-stöd av olika slag kan både underlätta för patienten att vara delaktig i sin egen vård och förenkla vardagen för vårdens medarbetare som de kan bidra till en effektivare verksamhet. Landstingen har enligt hälso- och sjukvårdslagen ansvaret för vården och ska på ett övergripande plan erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som är bosatta inom . Inom ramen för detta ansvar ligger bl.a. att säkerställa att det finns ändamålsenliga informationssystem. I överenskommelsen mellan och Landsting (SKL)om stöd till bättre resursutnyttjande i hälso- och sjukvården ingår utvecklingsområdet ”It-stöd och processer för förenklad administration och bättre tillgång till information för vårdens medarbetare”. För att förbättra samordningen på e-hälsoområdet har Regeringen och SKL kommit överens om en handlingsplan för samverkan vid genomförande av Vision e-hälsa 2025. Handlingsplanen innehåller en gemensam styr- och samverkansorganisation för e-hälsofrågor samt pekar ut tre insatsområden, regelverk, enhetligare begreppsanvändning och standarder, där Regeringen och SKL i samverkan ska skapa och vidareutveckla grundförutsättningar och infrastruktur för e-hälsa. har i uppdrag från Regeringen att etablera ett samordningskansli, som stöd för drift och förvaltning av styr- och samverkansorganisationen. Regeringen har också gett flera myndigheter i uppdrag att verka för att ansluta relevanta meddelandeflöden till och från privatpersoner och organisationer till tjänsten Mina meddelanden, för att i ökad omfattning skicka brev digitalt till medborgare och företag. Sammantaget genomför Regeringen alltså ett antal åtgärder för att skynda på digitaliseringen i vården och förbättra den nationella samordningen.
frs · H4121145 · 2017-04-05 00:00:00 — Dnr Ju2017/03028/ Svar på fråga 2016/17:1145 av (M) Hot och våld mot blåljuspersonal har frågat inrikesministern om hur han och regeringen kommer att agera konkret för att säkerställa att hot och våld mot blåljuspersonal inte sker, i avvaktan på utredningen. Frågan har överlämnats till mig. Det är oacceptabelt att de som har till uppgift att hjälpa och skydda andra angrips och hindras från att fullgöra sina uppgifter. Jag anser att det finns anledning att ta frågan om angrepp mot blåljuspersonal på stort allvar. Samhället måste ha en sträng syn på dessa brott. Det är bakgrunden till att vi låter göra en översyn av straffbestämmelserna. Det lokala arbetet är basen i den nya . Det innebär en ökad polisiär närvaro och tillgänglighet som grundas på lokala förutsättningar och behov. I resursomfördelningen till lokalpolisområden ska polisens utsatta områden gynnas särskilt. Det gäller i synnerhet de 14 prioriterade områdena. I samtliga dessa områden har polisnärvaron nu ökat. För att ge möjlighet att öka antalet anställda har regeringen även föreslagit och aviserat tillskott till myndigheten på sammanlagt –2020. Myndigheten beräknas ha fler än 30 000 anställda som tillsammans kan arbeta med att förebygga och bekämpa brottslighet. Utöver detta är det viktigt att vi också utvecklar det förebyggande arbetet. Här krävs åtgärder även utanför rättväsendet. Regeringen har lanserat att nytt brottsförebyggande program, Tillsammans mot brott, som syftar till att ge det förebyggande arbetet en mer framskjuten plats i samhället, där alla samhällssektorer ser sin roll och tar sitt ansvar för att minska risken för att brott begås.
frs · H4121146 · 2017-04-05 00:00:00 — Dnr S2017/01986/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2016/17:1146 av (M) Äldres behov av bra mat har frågat mig hur jag och regeringen säkerställer att de offentligfinansierade verksamheter som möter våra äldre ger dem tillgång till näringsrik och lustfylld mat för att undvika riskerna för undernäring, försämrad hälsa och livskvalitet. Frågan om undernäring bland äldre är och har länge varit en angelägen fråga inom äldreomsorgen. föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2014:10)om förebyggande av och behandling vid undernäring gäller fr.o.m. . Arbetet med att förebygga och behandla undernäring bland äldre är en viktig fråga för och hemsjukvården. I Enhetsundersökningen om äldreomsorg och hälso- och sjukvård 2016 var den totala andelen personer i särskilt boende med aktuell genomförandeplan som innehåller information om den äldres önskemål och behov i samband med måltiderna . I den nationella brukarundersökningen 2016 uppgav totalt att maten brukar smaka bra och att de upplever att måltiderna på äldreboendet är . God och näringsriktig mat, anpassad efter individens behov, ska vara en självklar del av äldreomsorgen. Det är också viktigt att det finns tillräckligt med tid för personalen att skapa en trevlig och inbjudande måltidssituation. Regeringen genomför ett antal satsningar för att höja kvaliteten i äldreomsorgen, satsningar som också kan förbättra förutsättningarna för att undvika exempelvis undernäring. Vi gör en historisk satsning på ökad bemanning inom äldreomsorgen på om året 2016-2018. Mer personal gör att det finns mer tid att göra måltiderna till trivsamma tillfällen , så att alla kan äta i lugn och ro. Bemanningssatsningen kan användas för att anställa undersköterskor, men också andra yrkesgrupper såsom dietister vilket också nämns i Prop. 2016/17:1. håller på att revidera kunskapsstödet ”Bra mat i äldreomsorgen” som kommer att vara klar . Myndigheten har också fått regeringens uppdrag att inom ramen för livsmedelsstrategin, genom för måltider inom vård, skola och omsorg, fortsätta sitt arbete med utveckling av de offentliga måltiderna.
frs · H4121147 · 2017-04-05 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1147 av (M) Fornfyndshanteringen i har frågat mig om jag kommer att ta några initiativ till en annan fördelning i de statliga anslagen för fornfyndshantering, så att Lunds universitets historiska museum (LUHM) kan få ett direkt anslag från i stället för från Lunds universitets utbildningsanslag. Jag vill först säga att ger en rättvisande bild av verksamheten vid LUHM. är ordningen sådan att LUHM har huvudansvaret för omhändertagande av fornfynd från hela . En fördel med att fornfynden från finns i är att samlingarna, förutom att de visas för allmänheten, även kan användas för forskning och undervisning vid . Av historiska skäl lyder LUHM under , vilket medför att finansieringen sker genom anslag till . Denna ordning har fungerat och jag ser ingen anledning till förändring.
frs · H4121148 · 2017-04-05 00:00:00 — Dnr A2017/00727/ARM Svar på fråga 2016/17:1148 En utvärdering av RSO-verksamheten av (C) har frågat mig om jag kommer att initiera en utvärdering av RSO-verksamheten. Skyddsombuden är en viktig del av det svenska arbetsmiljösystemet. De regionala skyddsombudens uppgift är att aktivera och vara ett stöd för arbetstagarsidan i det lokala arbetsmiljöarbetet, främst på mindre arbetsställen där det saknas skyddskommittéer. Staten ger ett bidrag till den regionala skyddsombuds-verksamheten. Uppföljningen av hur medlen används har utökats . innehåller redovisningen av den regionala skyddsombudsverksamheten följande nio mätbara prestationer: Antal regionala skyddsombud, antal årsarbetskrafter regionala skyddsombud, antal besökta arbetsställen, antal besök på arbetsställen och dess huvudsakliga inriktning, rådgivning per telefon och e-post, utbildning internt, utbildning externt, utbildningskostnad. Därutöver redovisas totalkostnad och bidrag.
frs · H4121149 · 2017-04-05 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1149 av (M) Åtgärder mot illegala vapen i har frågat mig vilka åtgärder och initiativ jag och regeringen har vidtagit eller avser att vidta för att motverka dels förekomsten av illegala vapen i , dels de kriminella grupperingarna i samhället. och har ett gemensamt ansvar för att motverka illegal införsel av skjutvapen. För att ge och större möjligheter att bekämpa smuggling av bl.a. vapen från har regeringen ingått avtal med respektive om samarbete för att bekämpa grov brottslighet. Regeringen har också kriminaliserat försök, förberedelse och stämpling till grovt och synnerligen vapenbrott och avser att föreslå att minimistraffet för bl.a. grovt vapenbrott fördubblas till fängelse . Det innebär bl.a. att möjligheten att häkta personer kommer att öka och att hemliga tvångsmedel kan användas lättare. Regeringen planerar också att skärpa straffen för olaglig hantering av explosiva varor som t.ex. handgranater och har beslutat om en ny tidsbegränsad vapenamnesti för att minska antalet illegala vapen i samhället. Regeringen har dessutom gett i uppdrag att stärka arbetet mot illegala vapen och explosiva varor inom landet. Genom regeringens åtgärder mot organiserad brottslighet kan ledare för kriminella nätverk nu ställas inför rätta för att de inte har förhindrat allvarliga brott som de har kännedom om och möjligheterna att förverka brottsvinster från kriminella har ökat. Myndigheter som arbetar mot organiserad brottslighet har fått utökade möjligheter att utbyta information och tolv myndigheter inom och utanför rättsväsendet har fått i uppdrag att ytterligare utveckla sitt gemensamma arbete mot organiserad brottslighet, nu med ett särskilt fokus på utsatta områden. Regeringen har proriterat och fortsätter att prioritera arbetet mot illegala vapen och organiserad brottslighet. En rad åtgärder har som synes genomförts och flera åtgärder kommer att genomföras.
frs · H4121157 · 2017-04-12 00:00:00 — Dnr N2017/02478/SK Svar på fråga 2016/17:1157 Svampangrepp på skog har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att förändra skogsvårdslagen eller växtskyddslagstiftningen så att det blir möjligt för samhället att, genom till exempel , ingripa och ställa krav på en enskild skogsägare om svampangrepp på dennes fastighet riskerar att spridas och skada annans skog. Han har även frågat hur jag ser på möjligheten för staten att stå för saneringskostnaderna vid svampangrepp. Låt mig inleda med att konstatera att klimatförändringar tillsammans med ökande global handel ökar risken för att ”nya” växtskadegörare etableras i , som tidigare bara varit etablerade längre söderut. Det är därför viktigt att arbeta förebyggande med att minska risken för att nya skadegörare etablerar sig, bl.a. genom att stärka skogens motståndskraft. Regeringen har avsatt medel till för riskvärdering, vilket innefattar analys av risken för nya skadegörare att etablera sig i landet och vilka konsekvenser det skulle kunna få. Syftet är att identifiera när åtgärder behöver sättas in för att förhindra etablering av nya allvarliga skadegörare. Vidare har regeringen gett i uppdrag att analysera och lämna förslag på ersättningssystem för dem som drabbas av vissa växtskadegörare. har också varit med och förhandlat fram ny lagstiftning för växtskydd och kontroll inom EU. Svampsjukdomen Diplodia pinea, som olyckligt drabbat en markägares skog utanför , är redan etablerad i EU och har dessutom påträffats på flera olika platser i . Således finns det tyvärr ingen möjlighet att utrota svampen. får meddela föreskrifter om vilka växtskadegörare som ska omfattas av växtskyddslagen. Det gäller växtskadegörare som allvarligt kan skada växeter, växtprodukter, växtodling, skogar och annan mark. Sammanfattningsvis är min bedömning att regeringen har vidtagit flera viktiga åtgärder för att öka beredskapen och minimera risken för nya angrepp av skogsskadegörare genom riskvärderingsfunktionen på , genom uppdrag till och genom den nya lagstiftningen på EU-nivå som börjar gälla 2019.
frs · H4121158 · 2017-04-07 00:00:00 — Dnr Ju2017/03060/ Svar på fråga 2016/17:1158 av (M) Grovt organiserande av människosmuggling har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att utöka det kriminaliserade området rörande grovt organiserande av människosmuggling så att det också omfattar ett fall som det som prövade i beslut . Brottet organiserande av människosmuggling förutsätter att verksamheten gäller utlänningar som reser in i utan sådana tillstånd som krävs för inresa i landet. I mål nummer Ö 130-17 hade att pröva frågan vad som gäller i situationen då en utlänning förvisso rest in i med ett formellt giltigt tillstånd men där det aktuella tillståndet har beviljats på oriktiga uppgifter. har i sitt avgörande i nämnda mål nu slagit fast att straffbestämmelsen inte kan anses omfatta sådana fall. analyserar Högsta domstolens beslut. Människosmuggling är ett sätt att kringgå utlänningslagstiftningen och invandringsregleringen, något som regeringen ser allvarligt på.
frs · H4121160 · 2017-04-11 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1160 av (M) Polisens tillgång till information om vissa it-incidenter har frågat mig hur jag avser agera i fråga om förslaget som lämnats i promemorian Polisens tillgång till information om vissa it-incidenter (Ds 2016:22) om att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) ska lämna uppgift om vissa rapporterade it-incidenter till . Det är mycket viktigt att polisen har möjlighet att utreda olika former av it-angrepp. Regeringen beslutade därför om en skyldighet för MSB att skyndsamt uppmana myndigheter som rapporterar it-incidenter som kan antas ha sin grund i brottslig gärning att vända sig till . Jag tog därefter initiativ till att utreda frågan vidare. I den ovan nämnda promemorian föreslås att MSB ska vara skyldig att lämna uppgifter om it-incidenter till om det finns anledning att anta att incidenten har sin grund i en brottslig gärning. träffade MSB och en överenskommelse om strategisk och operativ samverkan i vissa it-relaterade frågor. Överenskommelsen syftar bl.a. till att underlätta informationsdelning i samband med hantering och utredning av it-incidenter. Mot bakgrund av överenskommelsen har jag inte sett någon anledning att gå vidare med förslaget i promemorian men jag avser att noga följa samarbetet mellan MSB och .
frs · H4121161 · 2017-04-12 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1161 av (M) Förseningar av polishuset i har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att säkerställa att kriminalitet och otrygghet inte förhindrar byggandet av polishuset i . har beslutat att det ska byggas ett nytt polishus i . Det är ett beslut som jag välkomnar. beslutade regeringen att ge klartecken att ingå avtal för hyra av lokaler för detta ändamål. Upphandling av entreprenad för ombyggnationen av de avsedda lokalerna pågår nu och den processen råder inte regeringen över. Däremot kan regeringen ge de ekonomiska förutsättningar som krävs för att myndigheten ska kunna genomföra sitt uppdrag. För att ge dessa möjligheter har regeringen aviserat anslagsökningar till på sammanlagt –2020. Det polisiära arbetet i avstannar emellertid inte som det nya polishuset uppförs. Som säkert är medveten om är tillbaka ett av de områden som har valt att prioritera särskilt. I arbete med resursomfördelning till lokalpolisområden ska utsatta områden gynnas särskilt. Det gäller i synnerhet de prioriterade områdena. Enligt årsredovisning har också samtliga nio lokalpolisområden med särskilt utsatta områden förstärkt sin polisresurs jämfört med . Jag följer noga arbete i , liksom i andra utsatta områden, och ser fram emot det välkomna bygget av ett nytt polishus.
frs · H4121164 · 2017-04-07 00:00:00 — Dnr Fi2017/01619/SFÖ Svar på fråga 2016/17:1164 av (C) Utlokaliserade myndigheter har frågat mig vad jag och regeringen gör för att kvalificerade tjänster ska stanna kvar på de utlokaliserade myndigheternas officiella säten och inte flytta till . ska hålla ihop och för att uppnå detta är det viktigt med statlig närvaro i landet, oavsett om det handlar om statliga jobb eller medborgarnas tillgång till service. Regeringens arbete med att omlokalisera statliga myndigheter handlar också om att bidra till att det finns arbetstillfällen i statlig regi för tjänstemän och akademiker utanför de större städerna. Utgångspunkten är att nya myndigheter i första hand bör lokaliseras till orter utanför . En viktig del i regeringens överväganden när det gäller att omlokalisera myndigheter eller verksamheter är att den omlokaliserade myndigheten ska ha så bra förutsättningar som möjligt att bedriva verksamhet på den nya orten. Valet av ort vid en omlokalisering måste göras utifrån myndighetens verksamhet. Det är vidare av betydelse att de statliga arbeten som finns runt om i landet kan behållas i så stor utsträckning som möjligt. Regeringen avser även att utveckla myndighetsstyrningen så att regionala hänsyn beaktas i större utsträckning. hänvisar till Akademiska Hus och deras organisering av sin verksamhet. Akademiska Hus är ett statligt ägt bolag. Regeringens pågående arbete med att öka den statliga närvaron i landet avser förvaltningsmyndigheter.