ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H4121505 · 2017-06-07 00:00:00 — Dnr U2017/02570/S Svar på fråga 2016/17:1505 av (S) Statsbidrag och byråkrati i skolan har frågat mig om jag avser att inom mitt ansvarsområde vidta några åtgärder för att underlätta administrationen av statsbidragen och i så fall vilka. Som regeringen har framfört tidigare bör generella statsbidrag vara utgångspunkten när staten förmedlar pengar till kommunerna. Regeringen har verkat för att de specialdestinerade statsbidragen i högre utsträckning utformas och riktas till de skolor och huvudmän som är i störst behov av statliga bidrag. Det finns även möjlighet att utforma satsningar så att statsbidrag inte riktas till huvudmännen utan att i stället får förfoga över medlen och efter dialog med huvudmännen besluta att sätta in insatser som är väl anpassade efter huvudmännens förutsättningar och behov. Exempel på detta är Samverkan för bästa skola och Nationella skolutvecklingsprogram. Specialdestinerade statsbidrag bör vidare anpassas så att de inte missgynnar huvudmän med mindre administrativa och ekonomiska resurser. bedriver ett aktivt arbete med att förenkla hanteringen av statsbidragen för huvudmännen, bl.a. genom att utveckla en samlad digital hantering av bidragen. Mycket tyder på att regeringens arbete för att effektivisera statsbidragen och dess utformning har gett resultat. Lågstadiesatsningen och Lärarlönelyftet är exempel på statsbidrag som har mycket högt nyttjande och statsbidrag där söktrycket tidigare var lågt, t.ex. bidraget för hjälp med läxor eller annat skolarbete respektive bidrag för undervisning under skollov, har högt söktryck. skolkommission har lämnat sitt slutbetänkande med förslag om hur behoven av många riktade statsbidrag långsiktigt kan minskas. förslag har skickats ut på remiss och jag ser fram emot att ta del av remissinstansernas synpunkter. Jag avser att återkomma i frågan efter remissomgången.
frs · H4121506 · 2017-06-14 00:00:00 — Dnr M2017/01467/Ee M2017/01498/Ee Svar på fråga 2016/17:1506 av (M) Gotländsk elförbindelse och 2016/17:1525 av Per Åsling (C) En ny elkabel mellan och fastlandet har frågat mig om jag och regeringen kommer att verka för att en tredje elförbindelse mellan och fastlandet upprättas. Per Åsling har frågat mig hur jag avser att agera för att trygga elförsörjning framöver, då de befintliga kablarna inte klarar en utbyggnad av förnybar energi. Bakgrunden till frågorna är att styrelsen i beslutade att avbryta arbetet med den planerade elförbindelsen mellan fastlandet och . Som frågeställarna väl känner till kan jag som minister inte ha synpunkter i enskilda ärenden som hanteras av en myndighet. Rent generellt kan jag dock säga att har en mycket viktig roll för att säkerställa en trygg elförsörjning i . Verket har t.ex. ett tydligt ansvar för att på ett affärsmässigt sätt förvalta, driva och utveckla ett kostnadseffektivt, driftsäkert och miljöanpassat kraftöverföringssystem. I uppgiften ingår därtill att inom sitt verksamhetsområde se till att möjligheterna att bygga ut förnybar elproduktion underlättas. Jag förutsätter att fullt ut beaktat sitt uppdrag när beslutet att avbryta arbetet med Gotlandsförbindelsen fattades.
frs · H4121508 · 2017-06-14 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1508 av (M) Terrorfinansiering genom ekobrott har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att ekonomisk brottslighet med koppling till finansiering av terrorism inte ska kunna fortgå. Regeringen ser väldigt allvarligt på momsbedrägerier och finansiering av terrorism. Regeringen presenterade ett 10-punktsprogram mot skatteflykt och skatteundandragande. En av punkterna riktas specifikt mot momsbedrägerier. Dessutom har och tillförts medel i budgetpropositionen i syfte att intensifiera arbetet. Inom EU pågår ett omfattande arbete mot momsbedrägerier där aktivt deltar. Momsbedrägerier är även ett av de prioriterade områdena inom EU:s s.k. policycykel, där medlemstaterna och institutionerna arbetar strukturerat mot organiserad och grov internationell brottslighet. När det gäller finansiering av terrorism gav regeringen (Finanspolisen), Säkerhetspolisen, , och i uppdrag att tillsammans utveckla sin samverkan för att mer effektivt kunna utnyttja myndigheternas respektive befogenheter och kompetenser i kampen mot finansiering av terrorism. Regeringen har dessutom under innevarande mandatperiod ökat Säkerhetspolisens anslag. Myndigheten har därigenom kunnat intensifiera sitt arbete mot bl.a. terrorism. På regeringens initiativ har den straffrättsliga lagstiftningen på terrorismområdet skärpts. Till exempel har det införts ett särskilt straffansvar för finansiering av en terrorist eller en terroristorganisation, oavsett syftet med finansieringen. Vidare lämnade regeringen en proposition till om genomförande av EU:s fjärde penningtvättsdirektiv. Om propositionen antas av kommer uppdaterade regler på flera områden träda ikraft , vilket innebär att samhällets åtgärder mot finansiering av terrorism stärks ytterligare. Inom ramen för överenskommelsen mellan regeringen och , , Liberalerna samt om åtgärder mot terrorism som presenterades ska dessutom ett myndighetsuppdrag ges med syftet att få en redogörelse för tillämpningen av den nuvarande lagstiftningen kring terrorismfinansieringen och en analys av behov för en ökad effektivitet. Regeringen vidtar således en rad åtgärder inom området, och följer kontinuerligt arbetet som ständigt måste vara under utveckling.
frs · H4121509 · 2017-06-14 00:00:00 — Dnr N2017/03916/PBB Svar på fråga 2016/17:1509 av (M) Subventionerat bostadsbyggande har frågat mig om jag verkligen anser att de skattemedel som använts för att subventionera en bostadssektor i högkonjunktur är rätt använda medel. Som mycket riktigt konstaterar befinner vi oss i en högkonjunktur, något som även påverkar bostadsbyggandet. Detta är dock ett förenklat sätt att se på saken. Enligt senaste prognos påbörjades preliminärt cirka 67 000 bostäder, inräknat tillskott genom ombyggnader, en ökning med jämfört med . bedömer att det påbörjas 72 000 bostäder och 74 500 bostäder. av alltför lågt bostadsbyggande är det höga bostadsbyggandet välbehövligt och ett resultat av regeringens samlade politik på området. Den större delen av det som byggs är dock ägda bostäder, främst bostadsrätter, men också egnahem i småhus. Det har därför varit extra viktigt att öka byggandet av hyresrätter. av de bostäder som påbörjas bedöms bli hyresrätter. Bostadsrätter och egnahem kräver en betydande egen insats som många hushåll inte kan uppbåda, en tröskel som inte finns när det gäller hyresbostäder. Den som bor i hyresrätt är därmed inte heller skuldsatt till följd av behovet av att skaffa en bostad. Hyresrätten har också andra fördelar genom att underlätta rörligheten på bostadsmarknaden och därmed också på arbetsmarknaden. Det investeringsstöd som har införts syftar till öka utbudet av hyresrätter med hyror på en mer rimlig nivå så att de blir överkomliga för fler hushåll. Bostadsbyggandet har varit alltför lågt . För att öka bostadsbyggandet krävs en samlad och aktiv bostadspolitik med insatser inom en rad områden. Det är också skälet till att regeringen jobbar med många olika frågor som kan bidra till ett ökat utbud av bostäder och en bättre situation på bostadsmarknaden, varav investeringsstödet är ett viktigt instrument.
frs · H4121510 · 2017-06-14 00:00:00 — Dnr S2017/03382/SF Svar på fråga 2016/17:1510 av (M) Ersättning vid sjukdom har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att människor som drabbats av sjukdom inte ska hamna i en ond spiral med ekonomiska bekymmer på grund av sitt sjukdomstillstånd. För mig är det viktigt att ha en sjukförsäkring som bidrar till att skapa trygghet och motverka ekonomisk utsatthet. har remitterat förslag som bland annat innebär att sjukpenning fortsatt kan betalas ut i en pågående sjukperiod , t.ex. i avvaktan på kompletteringar av läkarintyget. Med de föreslagna ändringarna blir försäkringen tryggare för individerna och minskar risken för ekonomiska bekymmer för dem som drabbas av sjukdom. lyfter även fram den belastning som intygsskrivandet innebär för sjukvården. Inom ramen för en överenskommelse mellan regeringen och SKL om en kvalitetssäker och effektiv sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess reserveras medel för IT-utveckling i syfte att underlätta intygshanteringen och kommunikationen mellan läkare och . Det viktiga är att få bukt med den stigande sjukfrånvaron. För att åstadkomma detta har regeringen beslutat om ett brett åtgärdsprogram. Det är glädjande att se att åtgärdsprogrammet har haft effekt och att sjukfrånvaron nu minskar. I förlängningen bör detta även minska belastningen inom hälso- och sjukvården.
frs · H4121511 · 2017-06-14 00:00:00 — Dnr Ju2017/04973/ Svar på fråga 2016/17:1511 av (S) Preskriptionstider för brott har frågat mig om jag avser att ta något lagstiftningsinitiativ eller vidta någon annan generell åtgärd när det gäller preskriptionstider för brott. Det är allvarligt att personer som blir dömda till fängelsestraff lyckas hålla sig undan från att avtjäna dessa att påföljden hinner preskriberas. Det ingår i arbete att hitta de som är efterlysta och dömda för brott. Regeringen har föreslagit och aviserat tillskott till myndigheten på sammanlagt –2020. Resursförstärkningen ska ge förutsättningar att bedriva en bra och effektiv verksamhet. Genom underrättelsearbete, samverkan och kontakter med allmänheten i det dagliga arbetet kan fler efterlysta och dömda hittas. har också möjlighet att använda sig av EU-samarbete och globala nätverk för att återfinna personer som håller sig undan utanför . Jag kommer vidare att ge en utredare i uppdrag att bl.a. analysera och överväga om preskription ska avskaffas helt även för sexualbrott och andra allvarliga brott mot barn. Det finns barn som utsätts för grova övergrepp som kan påverka dem under resten av livet. Det kan dröja långt in i vuxen ålder innan den som blivit utsatt orkar, vågar eller får möjlighet att bearbeta händelserna och vill anmäla dem. Det är därför, från ett brottsofferperspektiv, viktigt att det finns en möjlighet att få upprättelse även om det har gått . Vidare finns när det gäller allvarlig brottslighet såsom grova övergrepp mot barn ett starkt allmänt intresse av att den inte förblir ostraffad. Jag tycker därför att det finns skäl att se över frågan om preskription ska avskaffas för sådana brott. Uppdraget ska redovisas .
frs · H4121512 · 2017-06-14 00:00:00 — Dnr Fi2017/02551/SE Svar på fråga 2016/17:1512 av (M) Ny nationell flygskatt har frågat mig om förslaget till en ny nationell flygskatt är i enlighet med Miljömålsberedningens förslag om att fokusera på skärpta och samordnade styrmedel inom EU, utforma politik som är kostnadseffektiv och dessutom inte föreslå styrmedel som motverkar varandra. Syftet med att införa en skatt på flygresor är att flygets klimatpåverkan ska minska. Genom en skatt kan flyget i högre utsträckning bära sina klimatkostnader. Skatten ska dessutom motivera resenärer att välja andra, mer miljövänliga, alternativ. Skattenivåerna har föreslagits med beaktande av att flyget betalar för utsläppsrätter inom EU:s system för handel med utsläppsrätter Scheme, kallat EU ETS. Hänsyn har emellertid inte tagits till det nya globala styrmedlet för klimatutsläpp från internationellt flyg som för civilflyg, , fattade beslut om . Anledningen är att det nya systemet kommer att inledas med en frivillig fas först och bli obligatoriskt 2027 samt att prisnivåerna för de utsläppskrediter som ska handlas inom systemet, är okända. Dessutom föreslår regeringen att den svenska flygskatten ska träda i kraft , dvs. innan det globala systemet inleder sin frivilliga fas. Jag instämmer således i Miljömålsberedningens förslag i detta avseende. Det är dock viktigt att förstå att det kan behövas styrmedel, både nationellt och internationellt, som tillsammans kan bidra till att minska flygets klimatpåverkan.
frs · H4121513 · 2017-06-14 00:00:00 — Dnr Ju2017/04974/ Svar på fråga 2016/17:1513 av (M) utredningsintervjuer har frågat mig vilka initiativ eller åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att bedömningar vad gäller hbtq-asylsökande är rättssäkra och håller hög kvalitet. ska ha ett förutsebart och enhetligt beslutsfattande med hög rättslig kvalitet i samtliga ärenden. I regleringsbrevet gav regeringen i uppdrag att ta fram en standard för handläggningsprocesser. Standarden ska ligga till grund för effektivisering av verksamheten samt för en rättssäker och likformig handläggning. har bland annat utbildat hbtq-specialister och har utarbetat en särskild handläggningsordning för asylärenden där sexuell läggning och könsidentitet åberopas. genomför ett kvalitetssäkringsarbete med uppföljning av den rättsliga kvaliteten i hbtq-ärenden. Vid behov är regeringen är beredd att ta ytterligare initiativ för att främja arbete med hbtq-frågorna.
frs · H4121514 · 2017-06-14 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1514 av (M) Ursprungsmärkning av olja har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att införa en spårbar ursprungsmärkning av oljeprodukter. Jag tolkar din fråga som att du avser märkning av oljans geografiska ursprung. finns inte gemensamma regler på EU-nivå för geografisk ursprungsmärkning av samtliga oljeprodukter. För drivmedel finns det genom bränslekvalitetsdirektivet ett krav om att drivmedelsleverantörer ska ange ursprung för de råvaror som används i drivmedel och som säljs i medlemsstaterna. Kravet omfattar även en skyldighet att ange var oljan kommer ifrån. Bränslekvalitetsdirektivets övergripande rapporterings-krav om ursprung har genomförts i genom 20 § drivmedelslagen. Uppgifterna rapporteras till . Regeringen har lämnat en proposition till med förslag till ändringar i driv-medelslagen som innebär att ett tilläggsdirektiv till bränslekvalitets-direktivet genomförs i svensk rätt. Kraven i tilläggsdirektivet innebär att mer detaljerade regler för rapportering fastställs, inklusive att drivmedelsleverantörer även ska ange inköpsställe för oljan. Förslaget behandlas av . Skulle ett mer omfattande förslag som gäller för alla oljeprodukter läggas fram kommer regeringen att titta på det. Det förfarande som beskriver, där oljeprodukter märks om för att undkomma exportskatt, är sannolikt olagligt i de länder där exporten sker. Detta skulle dock inte kunna hindras av att EU inför spårbar ursprungsmärkning för oljeprodukter.
frs · H4121517 · 2017-06-14 00:00:00 — Dnr Fö2017/00832/MFI Svar på fråga 2016/17:1517 av (M) Allas möjlighet att göra militärtjänst har frågat mig om jag anser att de som inte har godkända betyg i kärnämnen från gymnasiet skulle kunna utbildas till goda soldater och om jag i sådana fall är beredd att se över regelverket. Efter gymnasiereformen 2011 kallas kärnämnena istället gymnasiegemensamma ämnen. De gymnasiegemensamma ämnena är svenska/svenska som andraspråk, engelska, matematik, idrott och hälsa, historia, samhällskunskap, religionskunskap och naturkunskap. Den myndighet som vill få totalförsvarspliktiga inskrivna ska till Totalförsvarets rekryteringsmyndighet lämna det underlag som behövs för inskrivningen. Grundkraven är att individen ska vara svensk medborgare och ha fyllt . Försvarsmakten har därutöver ställt upp vissa lämplighetskrav för individer som bedöms ge förutsättningar för att militär grundutbildning ska kunna fullgöras och som används som grund för inskrivning. I dessa ingår bl.a. krav på godkända betyg i tre gymnasiegemensamma ämnen (svenska, matematik och engelska). Försvarsmakten och Totalförsvarets rekryteringsmyndighet är de myndigheter som vet vilka behov av kompetens som krävs för att en individ ska kunna genomföra militär grundutbildning. Jag har fullt förtroende för myndigheternas bedömningar i det här avseendet.
frs · H4121518 · 2017-06-14 00:00:00 — Dnr Fö2017/00833/RS Svar på fråga 2016/17:1518 av (M) Möjligheterna att skydda totalförsvarets intressen har frågat mig om det fortsatt är regeringens och min bedömning att den parlamentariska kommitté som brett ska se över möjligheterna att skydda totalförsvarets intressen verkligen kan presentera en delredovisning och i övrigt hålla den tidtabell som presenterades . Som jag upplyste om så gör mitt departement sitt yttersta för att kommittén ska kunna påbörja sitt viktiga arbete.
frs · H4121519 · 2017-06-14 00:00:00 — Dnr N2017/03956/TIF N2017/04054/TIF Svar på fråga 2016/17:1519 av (M) Byggstart för fyrspår mellan och och svar på fråga 2016/2017:1554 av (S) Näringslivspolitiska konsekvenser vid utebliven satsning på fyrspår mellan och har frågat mig om jag och regeringen kommer att leva upp till det löfte som bland annat gav om att en utbyggnad av spåren skulle påbörjas . har frågat närings- och innovationsministern om de näringslivspolitiska konsekvenserna vid en utebliven satsning på fyrspår mellan och är noggrant analyserade. Den andra frågan har överlämnats till mig och jag väljer att svara på dem gemensamt. Regeringen överlämnade en infrastrukturproposition till med förslag om en historiskt stor satsning på infrastruktur. En övergripande utgångspunkt för propositionen är att en väl fungerande samhällsstruktur, där transportsystemet är en del, är grunden för tillgänglighet till bl.a. jobb och bostäder i hela landet. I propositionen föreslog regeringen att de ekonomiska ramarna för nästa tolvåriga planperiod 2018–2029 ska öka med , till totalt . beslutade i enlighet med regeringens inriktning. beslutade regeringen om direktiv till åtgärdsplanering för perioden –2029. Det innebär att har fått i uppdrag att ta fram ett förslag till en nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet och att länsplaneupprättarna ska ta fram förslag till länsplaner. Även i direktiven lyfter regeringen fram investeringar i infrastruktur för ett ökat bostadsbyggande, för att förbättra förutsättningarna för näringslivet och för att förstärka sysselsättningen i hela landet. ska presentera förslaget till ny nationell plan till () och länsplaneupprättarna sina förslag till länsplaner . I åtgärdsplaneringen identifieras de åtgärder som bör prioriteras. I detta arbete kommer nya projekt och åtgärder att utredas och analyseras på både nationell och regional nivå. De frågor som ställs avseende fyrspår mellan och bör beaktas inom detta arbete. Jag vill därför inte föregripa denna process och uttala mig om enskilda åtgärder.
frs · H4121520 · 2017-06-13 00:00:00 — Dnr N2017/03954/D Svar på fråga 2016/17:1520 av (M) Elektroniska betalningar har frågat mig på vilket sätt jag arbetar för att våra företagare på landsbygden ska kunna använda elektroniska betalningar i den utsträckning de önskar. Den svenska betaltjänstmarknaden utvecklas snabbt och användningen av tekniska betaltjänstlösningar ökar medan kontantanvändningen minskar. För att kunna använda elektroniska betalningar krävs det tillgång till internet med tillräckligt god kvalitet. Regeringen presenterade en ny bredbandsstrategi där det framgår att regeringen har visionen ett helt uppkopplat eftersom det skapar förutsättningar för att bo, leva och verka i hela landet. Utbyggnaden av fibernäten och ökad mobiltäckning gör det möjligt att uppgradera våra elektroniska kommunikationsnät så att dessa anpassas till den digitala tidsåldern och kan tillgodose de elektroniska tjänster som efterfrågas. Regeringen satsar i stöd till utbyggnad av snabbt bredband via landsbygdsprogrammet och har dessutom möjliggjort satsningar i de nordliga regionalfondsprogrammen på . På uppdrag av regeringen har utrett olika överföringshastigheter som krävs för att säkerställa att alla hushåll och företag har tillgång till internettjänster som är grundläggande för att kunna bo och verka var som helst i landet. Post- och bereds i . Därutöver fattade regeringen beslut om att stora delar av 700 MHz-bandet får användas till annat än marksänd tv. Frigörandet av 700 MHz-bandet för mobila kommunikationstjänster kommer sannolikt att bidra till att skapa fortsatt utbyggnad av mobilnäten och bättre tillgång till sådana tjänster. Det bedöms även kunna leda till tjänster av bättre kvalité för användarna. Mobilt bredband och 700 MHz-bandet har stor betydelse för boende och företag på landsbygden.
frs · H4121521 · 2017-06-14 00:00:00 — Dnr U2017/02601/GV Svar på fråga 2016/17:1521 av (M) Fjärrundervisning har frågat utbildningsministern hur han och regeringen ser på fjärrundervisning och hur han avser att underlätta för sådan undervisning. Frågan har överlämnats till mig. Precis som skriver har vi en situation där det i många fall är svårt för huvudmännen att hitta behöriga lärare. tog jag emot betänkandet Entreprenad, fjärrundervisning och distansundervisning (SOU 2017:44) från utredningen möjligheter till fjärrundervisning och undervisning på entreprenad (U 2015:09). Utredningen tillsattes för att öka möjligheterna att erbjuda undervisning över hela landet och ge våra barn och unga en likvärdig tillgång till utbildning. I betänkandet föreslås bl.a. att möjligheterna att anordna fjärrundervisning ska öka för huvudmän för såväl de obligatoriska skolformerna som gymnasie- och gymnasiesärskolan. Att fler får möjlighet till fjärrundervisning kan leda till att fler barn och unga får undervisning av behöriga lärare. Fjärrundervisning kan även innebära att huvudmän kan fortsätta att bedriva undervisning i ämnen och kurser där elevunderlaget är litet och det annars finns risk att undervisningen inte blir av. fortsätter regeringen arbetet med att öka läraryrkets attraktivitet och möta den lärarbrist som vi har . Jag har för avsikt att remittera betänkandet och avvaktar remissbehandlingen innan jag och regeringen tar ställning till hur förslagen ska hanteras.
frs · H4121522 · 2017-06-14 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1522 av (M) Djurpolisens arbetsuppgifter har, med anledning av regeringens beslut om lagrådsremissen Renodling av arbetsuppgifter när länsstyrelserna tar över uppgifter på djurområdet, frågat mig om de arbetsuppgifter som ska ligga kvar hos kommer att ligga kvar hos djurpolisen eller ute i lokalpolisområdena som i resten av landet. Förslagen i lagrådsremissen innebär bland annat att länsstyrelserna ska ta över det huvudsakliga ansvaret enligt djurskyddslagen för att transportera, förvara, sälja, skänka bort och låta avliva djur för att därefter administrera de kostnader som detta har medfört. Vidare förslås att de flesta av arbetsuppgifterna enligt lagen om tillsyn över hundar och katter flyttas till länsstyrelserna. Genom förslagen får bättre förutsättningar att ägna sig åt kärnverksamheten dvs. att bekämpa brott och upprätthålla allmän ordning och säkerhet som uppgifterna kommer att tas om hand av länsstyrelserna som har en god och samlad kompentens om djurs beteende och djurs behov. Regeringen har fortsatt höga ambitioner för djurskyddet och har bl.a. gett i uppdrag att inrätta ett vetenskapligt råd för djurskyddsfrågor som, när rådet har kommit igång med sin verksamhet, ska fungera som ett stöd för bl.a. myndigheterna i deras föreskriftsarbete. Eftersom förslagen om att renodla verksamhet leder till kostnadsökningar för länsstyrelserna har regeringen i vårpropositionen 2017 aviserat att verksamhet och medel ska föras över från till länsstyrelserna. I lagrådsremissen anges att regeringen i budgetpropositionen kommer att föreslå att kostnadsökningarna ska finansieras genom att överförs och att det förs från till länsstyrelserna, vilket är ett högre belopp än vad utredaren föreslog. När det gäller de arbetsuppgifter som ska ligga kvar hos , t.ex. omedelbara omhändertaganden och handräckning vid utövande av offentlig kontroll samt verkställighet av beslut, är det myndighetens uppgift att organisera verksamheten på det sätt som myndigheten anser lämpligt.