ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H512268 · 2017-11-21 00:00:00 — Dnr N2017/06920/FJR Svar på fråga 2017/18:268 av (M) Svenskt fiske efter Brexit (M) har frågat mig hur jag och regeringen arbetar för att utträde ur Europeiska unionen (EU) inte ska slå undan benen för svenskt fiske och svensk beredningsindustri, som är beroende av det pelagiska fisket i brittiska vatten. Låt mig börja med att beklaga planerade utträde ur EU. är en nära och viktig samarbetspartner till och i och med deras utträde förlorar vi en nära allierad i många frågor, inklusive vad gäller ett hållbart fiske. utträde ur EU riskerar att påverka fisket och fiskeriförvaltningen i unionen och inte minst det svenska fisket. Brittiskt vatten är ett viktigt havsområde för svenskt fiske och jag delar oro över vilka effekter utträde riskerar att få. Mot den bakgrunden tog jag kort efter att röstat för att lämna EU initiativ till att inrätta en samrådsgrupp under ledning av företrädare för , med syfte att förbereda svenska underlag inför de kommande förhandlingarna mellan och . I denna återfinns berörda myndigheter liksom representanter från den svenska fiskerinäringen och beredningsindustrin. Samrådsgruppen har haft regelbundna möten och de kommer att fortsätta under hela förhandlingen. Resultatet av gruppens arbete blir ett underlag för bidrag i samlade brexitarbete som leds och samordnas av Statsrådsberedningen. En fortsatt god relation med i fiskefrågor även efter brexit är en viktig fråga för mig och regeringen. Det är viktigt att vi inom EU fortsätter att ta ett gemensamt ansvar för de många gemensamma bestånden som finns så att vår fiskerinäring kan få bra förutsättningar att fortsätta leverera hälsosamma och goda livsmedel. Det är kommissionen som har ansvaret att förhandla med på mandat av EU27. Förhandlingarna om brexit sker i flera steg. Det första steget handlar om att nå tillräckliga framsteg i ett antal centrala frågor kring utträdet, inte minst den ekonomiska uppgörelsen. Först därefter kan diskussionen öppnas för det vidare ramverket för den framtida relationen mellan och EU, där fiskefrågorna är en del. Ett slutligt avtal om den framtida förbindelsen kan bli verklighet först efter att lämnat EU. Det är dock troligt att utträdesavtalet kommer att innehålla ett övergångsarrangemang som avser att länka mellan utträdet och den framtida förbindelsen. Jag kan försäkra att såväl jag som statsråd som regeringen kommer att vara så väl förberedda som möjligt när dessa förhandlingar inleds.
frs · H512269 · 2017-11-24 00:00:00 — Dnr U2017/04534/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2017/18:269 av Boriana (M) Avgifter för användning av forskningsinfrastruktur Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit för att lärosäten ska kunna ta ut avgifter från de externa aktörer som använder deras forskningsinfrastruktur? Forskningsinfrastruktur är en viktig byggsten för forskningen och regeringen ser positivt på att aktörer utanför högskolan utnyttjar de infrastrukturer som finns. De ska också ges goda förutsättningar att göra det. I den forskningspolitiska propositionen aviserade regeringen att möjligheterna att ta ut avgifter för forskningsinfrastruktur skulle ses över. Flera lärosäten har lyft fram att det är otydligt om och på vilket sätt som avgifter för forskningsinfrastruktur kan tas ut. Det handlar bl.a. om hur det ekonomiadministrativa regelverket ska tolkas och hur eventuella avgifter ska beräknas. En annan fråga som har lyfts är hur avgifter för forskningsinfrastruktur förhåller sig till statsstödsregelverket och konkurrenslagstiftningen. Vissa lärosäten har även tagit upp att det är viktigt att enskilda forskare har möjlighet att söka bidrag för användning av forskningsinfrastruktur. har inlett en dialog med lärosätena för att diskutera de hinder som finns och eventuella lösningar. Med tanke på att frågan är komplex utesluter vi inte att det kan komma att behövas ett uppdrag eller en utredning kopplat till forskningsinfrastruktur. Det är viktigt att en långsiktig lösning hittas för hur lärosätena ska hantera kostnaderna för forskningsinfrastruktur, speciellt för de stora nationella forskningsinfrastrukturerna.
frs · H512270 · 2017-11-22 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:270 av (SD) Utländsk finansiering av svenska moskéer har frågat mig om regeringen har någon kontroll över hur omfattande den utländska finansieringen av moskéer är i och om jag avser att vidta några åtgärder för att förhindra att detta sker framöver? Det finns i inte någon laglig skyldighet för en ideell förening att särredovisa varifrån en intäkt kommer. Eftersom denna skyldighet inte finns saknas det uppgifter om omfattningen av utländsk finansering. Regeringen avser inte att vidta någon åtgärd i syfte att ålägga ideella föreningar att särredovisa varifrån en intäkt kommer.
frs · H512271 · 2017-11-22 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:271 av (KD) Ökade kunskaper om dödfödda barn har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser vidta för att öka kunskaperna om dödfödda barn i , och för att minska dödstalen. Förlossningsvården är en prioriterad fråga för regeringen. har ett kunskapsstöd för minskad fosterrörelse. Rekommendationerna i kunskapsstödet syftar bl.a. till att minska risken för dödfödsel genom att omgående erbjuda gravida kvinnor som upplever minskad fosterrörelse en undersökning i hälso- och sjukvården. Med syfte att stärka förlossningsvården samt kvinnors hälsa har regeringen avsatt i olika budgetsatsningar. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att 2018 avsätta ytterligare till detta ändamål. Inom ramen för satsningen har även regeringen tidigare gett social utvärdering (SBU) och i uppdrag att göra analyser och kunskapsöversyner på ett flertal områden som rör förlossningsvården och kvinnors hälsa. Myndigheten för Vård- och omsorgsanalys har även fått i uppdrag att analysera och följa upp satsningen som helhet. Myndigheten ska redovisa sitt uppdrag . Utöver redan nämnda satsningar föreslår regeringen till 2021 en ny satsning om för att förbättra personalsituationen och utveckla vårdens verksamheter. Regeringen har också i tidigare budgetpropositioner avsatt medel för att bygga ut barnmorskeutbildningen. Sammantaget bedömer jag att regeringens stora satsningar på området också ger förutsättningar för att förbättra läget på det angelägna område beskriver.
frs · H512272 · 2017-11-22 00:00:00 — Dnr M2017/02801/Nm Svar på fråga 2017/18:272 av (M) Icke kraftproducerande dammar har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att undvika att icke kraftproducerande dammar rivs till följd av förslag. I stället för att lägga vattenverksamhetsutredningens förslag avseende kraftverk och dammar till grund för förslag till ändrad lagstiftning har det inom tagits fram en promemoria som rubricerats Vattenmiljö och vattenkraft. Promemorian innehåller bl.a. förslag till ändringar som kopplar till påverkan på kulturmiljöer. Förslaget innebär bland annat att det tydliggörs att en tillståndsdom i förekommande fall ska innehålla de villkor som behövs med hänsyn till intresset av att skydda värdefulla natur- och kulturmiljöer. I promemorian har bedömts att detta förtydligande minskar risken för att kulturmiljöfrågor inte ges tillräcklig tyngd i de enskilda prövningarna med följden att värdefulla kulturmiljövärden går förlorade. Promemorian har remitterats och beredning av frågan pågår inom . Regeringen delar uppfattningen att äldre icke kraftproducerande vattenverksamheter kan vara en viktig del av ortens kulturminnen som bidrar till förståelse för de historiska sambanden och samhällets utveckling. Det är därför av stor vikt att kulturmiljöperspektivet involveras tidigt i tillstånds- och tillsynsprocesser för att möjliggöra nödvändiga intresseavvägningar. Länsstyrelserna har enligt regleringsbrev i uppdrag att bl.a. redovisa det tvärsektoriella samarbetet och särskilt arbetet med att överbrygga konflikter mellan naturvårds- och kulturmiljöintressen vid hantering av småskalig vattenverksamhet. Av årsredovisningarna framgår att arbetet utvecklats och att kulturmiljökompetenser i högre grad involverats för att möjliggöra intresseavvägningar bl.a. genom fortsatt arbete med inventering och underlag. Att redovisar ett ökat samspel mellan kulturmiljö och tillsyn av vattenverksamheter är mycket positivt. ansvarar som huvudregel för tillsynen över vattenverksamheter och ska därmed se till att sådana verksamheter inom länet bedrivs på ett sätt som är förenligt med bestämmelser inklusive att det vid drift av en vattenverksamhet eller åtgärdande av en vattenanläggning tas nödvändig hänsyn till påverkan på kulturmiljöer. Denna tillsyn sker i enlighet med beslutade regelverk och jag förutsätter att och jag är överens om att gällande rätt innebär att även äldre verksamheter ska bedrivas med dagens krav på miljöhänsyn.
frs · H512273 · 2017-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:273 av (KD) FN:s möjligheter att förhindra ett nytt krig i har frågat mig vad jag avser att göra för att förhindra utbrottet av ett nytt krig i . Regeringen instämmer att det är av största vikt att förhindra en ytterligare eskalering av den regionala situationen och framförallt minska riskerna för en konflikt i . Det finns fortsatt stora oklarheter rörande situationen i landet. Däremot är det positivt att det politiska etablissemanget och civilsamhället i tydligt kommunicerat att en fortsatt politisk dialog är av största vikt. Det fanns också bred enighet om att premiärminister skyndsamt måste återvända till för samtal i syfte att finna en politisk lösning på krisen. och EU har uttryckt sitt fulla stöd för säkerhet och suveränitet, samt uppmanat alla parter till konstruktiv dialog och återhållsamhet. EU:s höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Mogherini har även i uttalande och samtal betonat vikten av premiärminister återvändande. diskuterar löpande situationen i inom ramen för uppföljning av resolutionerna och 1701. Nästa möte är planerat till . har löpande kontakt med andra medlemmar i säkerhetsrådet för att upprätthålla rådets engagemang för fred och säkerhet i och bidra till konfliktförebyggande i den nuvarande situationen.
frs · H512274 · 2017-11-22 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:274 av (M) DNA-profiler från avlidna i spårregistret har frågat mig om jag avser att se över polisdatalagen för att underlätta polisens utredningsarbete i samband med grova brott. Han har uppgett att det från polishåll har framförts önskemål om att det ska bli möjligt att registrera DNA-profiler från avlidna målsägande i spårregistret. Utredningen om 2016 års dataskyddsdirektiv har lämnat två betänkanden som gäller anpassningar av bl.a. polisdatalagen till EU:s dataskyddsreform (SOU 2017:29 Brottsdatalag och SOU 2017:74 Brottsdatalag – kompletterande lagstiftning). De nya reglerna i direktivet ska dels stärka fysiska personers grundläggande fri- och rättigheter, dels underlätta informationsutbytet mellan behöriga brottsbekämpande myndigheter. Betänkandena har remitterats och arbetet med dem pågår på . Polisdatalagen är alltså föremål för en omfattande översyn.
frs · H512275 · 2017-11-22 00:00:00 — Dnr Fi2017/04333/KO Svar på fråga 2017/18:275 av (M) Kreditkortsfakturor har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder mot bakgrund av att anser att e-fakturor för betalkort är problematiskt utformade. Jag instämmer i att det inte är tillfredsställande att konsumenter eventuellt drabbas av avgifter och räntekostnader som de inte räknat med för att fakturor utformas otydligt eller på ett vilseledande sätt. Sedan fått många klagomål från konsumenter som rör dessa frågor inledde myndigheten en granskning av betalning av e-faktura för kreditkort i internetbanken. Av granskningen framkom att flera av de granskade fakturorna var utformade på ett sätt som bedömde stred mot marknadsföringslagens krav. Resultaten delgavs de banker som ingick i granskningen och offentliggjordes även i olika sammanhang för att andra aktörer skulle få kännedom om bedömning av rättsläget. Sedan granskningen genomfördes har klagomålen till från konsumenter som rör dessa frågor minskat. avser att påbörja en uppföljning av granskningen som kan komma att innebära att tillsynsärenden startas om företagen inte ändrat sina rutiner kring fakturornas utformning. Regeringen kommer att fortsätta att följa frågan.
frs · H512276 · 2017-11-22 00:00:00 — Dnr M2017/02802/Ee Svar på fråga 2017/18:276 av (M) EU:s beslut att försvåra biodiesel har frågat ministern för internationellt utvecklingssamarbete och klimat, och vice statsminister , hur hon, med anledning av ett beslut i EU:s miljöutskott, agerar för att stärka möjligheterna för framställning av biodrivmedel. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Bakgrunden till frågan är att utskott för miljö, folk-hälsa och livsmedelssäkerhet (ENVI), i sin behandling av kommissionens förslag till nytt direktiv om förnybar energi, föreslagit förändringar i direktivet vilka innebär bl.a. att råtallolja inte längre finns med i den lista över råvaror som enligt direktivet bör främjas för produktion av bio-diesel. Jag kan inte annat än instämma i frågeställarens beskrivning av den potential som vår skog utgör i omställningen av transportsektorn för att minska klimatutsläppen och bidra till energi- och klimatpolitiska målsättningar. har med sin stora skogsareal gott om råvara för att tillverka biodrivmedel. I pågående diskussioner om det nya förny-bartdirektivet är en av våra målsättningar att få till stånd ett regelverk som främjar och underlättar sådan produktion och som tar hänsyn till nordiska förhållanden. Det beslut som frågeställaren hänvisar till går alltså i fel riktning. Vi har med framgång motverkat motsvarande förslag då det presenterats i rådet och avser att fortsätta i samma anda i de fortsatta förhandlingarna i och sedan mellan och rådet.
frs · H512277 · 2017-11-22 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:242 av (M) Synnerligen grovt vapenbrott, fråga 2017/18:246 av (L) Synnerligen grovt vapenbrott samt fråga 2017/18:277 av Boriana (M) Definitionen av synnerligen grovt vapenbrott har frågat mig om jag avser att vidta någon åtgärd, och vilken eller vilka åtgärder det i så fall skulle vara, med anledning av en meddelad dom av som fastställde att innehav av fem automatkarbiner, fem magasin och över 350 skarpa patroner inte är att anses som synnerligen grovt vapenbrott. har, med hänvisning till samma dom av , frågat mig om jag kommer att ta initiativ till en översyn av vapenbrottslagstiftningen. Utöver detta har Boriana frågat mig om jag och regeringen anser att Högsta domstolens dom uppfyller intentionerna med lagen och om jag tänker ändra lagen om den inte gör det. En skärpt syn på allvarliga vapenbrott kan återspeglas i vapenbrottets struktur och straffskala. Regeringen har lagt fram förslag till om att höja minimistraffet för grovt vapenbrott från till och för synnerligen grovt vapenbrott från till . Höjningen innebär en skärpt syn på de allvarligaste vapenbrotten och att personer som grips med skarpladdade vapen i princip alltid kommer att häktas i avvaktan på rättegång. Dessutom möjliggör straffskärpningen att hemliga tvångs-medel, t.ex. hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation, kommer att kunna användas i större utsträckning. Ledamöterna har reagerat över tillämpningen av nuvarande lag vad gäller gränsdragningen mellan grovt och synnerligen grovt brott. Jag vill påpeka att det var den förra regeringen som föreslog att det vid bedömningen av om ett vapenbrott är synnerligen grovt särskilt ska beaktas om innehavet, överlåtelsen eller utlåningen har avsett ett stort antal vapen. Utifrån praxisutvecklingen kan det finnas anledning att på nytt se över vapenlagstiftningen. Regeringen kommer noggrant att följa vad de straffskärpningar vi har föreslagit får för effekt. Självklart är vi beredda att agera om det bedöms nödvändigt framöver.
frs · H512279 · 2017-11-22 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:279 av (M) Andelen klimatinsatser i biståndsbudgeten har frågat mig på vilket sätt jag kommer tydliggöra hur stor del av biståndsbudgeten som går till klimatarbete. Utvecklingssamarbete och klimatarbete är nära sammankopplade. Målet för bistånd är att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. Klimatförändringarna riskerar att underminera de utvecklingsframsteg som gjorts , och vi måste arbeta för minskade utsläpp av växthusgaser och klimatanpassning för att kunna utrota fattigdomen. Detta är också tydligt i de nya globala utvecklingsmålen, där SDG 13 fokuserar på klimat. Det är därför mycket viktigt att integrera klimat i utvecklingssamarbetet. Det vi tydligt kan förutse i budgeten är de fleråriga åtaganden vi gjort med miljö- och klimatsyfte t.ex, till den Gröna klimatfonden och andra multilaterala organisationer, vilket regeringen också tydliggjort i budgetpropositionen . Bidragen till klimat- och miljöfonderna är bara en del av klimatfinansiering, där den största andelen går via Sidas arbete med en rad olika geografiska och tematiska strategier. I linje med principerna om biståndseffektivitet utgår strategierna från ländernas egna prioriteringar och behov, och klimat integreras för att inte skapa parallella strukturer, samt för att verkligen nå genomslag för klimatfrågan inom nyckelsektorer såsom energi och jordbruk. Vi kan i efterhand följa upp och rapportera vår klimatfinansiering i enlighet med reglerna inom EU och FN. I den nationalrapport och tvåårsrapport som ska lämnas in till FN tydliggör regeringen klimatfinansieringens andel av det totala biståndet. har den legat på mellan (2013: , 2014: , 2015: , 2016: ). Det slutliga utfallet beror inte bara på den egna prioriteringar, utan även mottagarländernas prioriteringar och behov. köper även krediter för utsläppsminskningar som skapas genom projekt som genomförs under Kyotoprotokollet i utvecklingsländer. Regeringen har beslutat att annullera sådana krediter, motsvarande ett investeringsvärde av . På så sätt bidrar både till utsläppsminskningar utöver vad vi genomför nationellt och en ökad ambition genom att ta bort utsläppsutrymme i systemet, som vi bidrar med ytterligare klimatfinansiering till utvecklingsländerna. Arkelsten hävdar i sin fråga att sammanslagningen av anslagsposterna för de globala insatserna för miljö- och klimatmässigt, socialt och ekonomiskt hållbar utveckling gör det svårare att utläsa hur stor andel av biståndsbudgeten som går till klimatinsatser. Detta stämmer inte då regeringen avser att besluta om strategibelopp för var och en av de tre nya strategier som kommer gälla , finansierat från en gemensam anslagspost. Detta ger tydlighet som efterfrågas i myndighetens budgetunderlag, som det ger Sida en flexibilitet att mellan åren göra prioriteringar inom ramen för respektive strategi. Inte heller den tidigare anslagsposten för globala insatser för miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling speglade hela bilden av internationella klimatfinansiering, då insatser för viktiga miljöfrågor såsom biologisk mångfald, kemikalier och hav ingick i denna.
frs · H512280 · 2017-11-20 00:00:00 — Dnr N2017/06953/TIF Svar på fråga 2017/18:280 av (KD) De akuta problemen med järnvägen har frågat mig vad jag avser att göra för att motverka nedmonteringen av det svenska regionala järnvägsnätet och bidra till att få järnvägen upp på spåret igen. Den svenska järnvägsanläggningen är till stora delar sliten till följd av att det har satsats för lite resurser på underhåll som trafiken har ökat kraftigt i stora delar av järnvägsnätet. Följderna av det bristande underhållet har varit uppenbara med återkommande trafikstörningar och förseningsproblematik. Regeringen anser att en väl fungerande järnväg är viktigt för att uppnå flera av regeringens mål om hög sysselsättning, grundläggande tillgänglighet, en ökad andel kvalificerad industriproduktion samt minskad klimat- och miljöpåverkan. Regeringen har därför genomfört en höjning av det årliga anslaget till järnvägsunderhåll med –2018. Regeringen överlämnade en infrastrukturproposition till med förslag om en historiskt stor satsning på infrastruktur. I propositionen föreslog regeringen att de ekonomiska ramarna för nästa planperiod 2018–2029 ska öka med , till totalt . beslutade i enlighet med regeringens inriktning. Det innebär att vi gör en kraftfull satsning på underhåll men också att nyinvesteringar blir möjliga. Anslaget till järnvägsunderhåll utökas jämfört med den nuvarande infrastrukturplanen. Det är också viktigt att järnvägsunderhållet planeras och genomförs på ett effektivt sätt. Regeringen har därför uppdragit åt att genomföra organisatoriska förändringar för att i egen regi genomföra underhållsbesiktningar och leveransuppföljningar av entreprenörernas utförda arbeten. har även tagit fram en fyraårig underhållsplan för perioden –2020 där redogör för den strategiska inriktningen och de prioriteringsgrunder som styr underhållsverksamheten. Planen redogör för de finansiella förutsättningarna och de åtgärder som planerar att genomföra. En del av arbete är även att följa hur järnvägsnätet trafikeras. Samhället är i ständig utveckling och förändring vilket också medför förändrade resmönster och transporter av gods. Det är därför nödvändigt att kontinuerligt se över hur järnvägsnätets olika delar används och hur underhållsmedlen prioriteras. Det finns ett stort behov av underhållsåtgärder och det kommer att ta tid innan de åtgärder som genomförs successivt kan bidra till att järnvägen får en högre punktlighet och en bättre robusthet. Sammantaget så kan jag konstatera att regeringen har genomfört ett flertal åtgärder för att stärka järnvägen.
frs · H512282 · 2017-11-22 00:00:00 — Dnr S2017/06539/FS Svar på fråga 2017/18:282 av (V) HPV-vaccin för pojkar har frågat mig hur och när jag avser gå vidare med det underlag som har lämnat angående HPV-vaccination av pojkar i det nationella vaccinationsprogrammet. I har vi ett framgångsrikt nationellt vaccinationsprogram för barn där vaccinationstäckningen är hög och stabil och med ett gott förtroende hos allmänheten. Detta är något vi ska vara mycket stolta över och fortsatt måste värna. trädde nya bestämmelser i kraft i smittskyddslagen (2004:168) som reglerar nationella vaccinationsprogram. Enligt denna ordning är det regeringen, efter förslag från , som ska fatta beslut om vilka vaccinationer som ska omfattas av nationella vaccinationsprogram. lämnade in ett beslutsunderlag till regeringen med förslag om att vaccination mot HPV av pojkar ska ingå i det allmänna vaccinationsprogrammet för barn. Regeringen har ännu inte tagit ställning till underlaget. Det är angeläget att inhämta synpunkter från olika berörda aktörer och regeringen har därför för avsikt att i närtid remissbehandla underlaget.