ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H4111232 · 2017-04-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:1232 Kopparstölder i av (M) till Statsrådet (S) SR P4 Väst rapporterade () om de omfattande kopparstölder som stoppar tågen i . Enligt SR P4 Väst är det en kopparstöldliga som ligger bakom de många kopparstölderna. Kopparstölderna har vid ett flertal tillfällen stoppat tågtrafiken i norra . Dessutom har luftledningar stulits från Lysekilsbanan, enligt SR P4 Väst. var det dessutom totalt stopp i tågtrafiken mellan och . Kopparstölder på järnvägarna orsakar enorma kostnader och medför enorma tågförseningar. Detta drabbar alla. Det är därför viktigt med olika förebyggande åtgärder såsom kameraövervakning och DNA-märkning av koppar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ avser statsrådet att ta inom sitt ansvarsområde för att motverka kopparstölder på järnvägar?
fr · H4111233 · 2017-04-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:1233 Hushållsslavar av Amineh Kakabaveh (V) till Utrikesminister (S) Många i har läst om den sexslavhandel som Daish/IS bedriver med yazidiska kvinnor. Men vid sidan av terroristernas slavhandel finns det en vardaglig ekonomi av människohandel i och , som framför allt drabbar etniska och religiösa minoriteter. Denna kvinnohandel har funnits länge och pågår utan att röna någon större uppmärksamhet i . Det finns 42 miljoner hushållsslavar – kvinnor som det handlas med som boskap och som utsätts för misshandel och sexuella övergrepp. Agenter exporterar och levererar arbetskraft och tjänar stora pengar. Arbetsgivaren köper billig arbetskraft som de behandlar som de vill. I en film i på SVT visades det på ett mycket konkret sätt vad denna hantering av hushållsslavar innebär i länder som , , . I slutet av filmen fick tittarna se några korta sekvenser som visade kvinnor som börjar organisera sig mot slaveriet. Det är hoppfullt. Men mindre hoppfullt är att myndigheterna och politikerna i de länder där hushållsslavarna arbetar inte visar det minsta intresse för frågan. De försöker i stället lägga ansvaret på frivilligorganisationerna och menar att dessa ska lösa problemet. Länder som , som är en stor exportör av hushållsslavar, är ointresserade att göra något åt situationen. Orsaken är att hushållsslavarna arbete utgör av landets BNP. Denna människohandel innebär den värsta formen av förtryck som också drabbar barn, som degraderas och förlorar makten över sina kroppar och sig själva. Det är ett förtryck där kategorierna klass, kön, etnicitet och religion samverkar och skapar lager av underordning, ofta i länder där det råder en systematisk diskriminering mot kvinnor. Ändå tillåts denna form av slaveri att fortsätta. har en stark roll i FN, som medlem i säkerhetsrådet, och måste verka för att de stater som tillåter slaveri och förvägrar kvinnor och barn deras mänskliga rättigheter möts av konsekvenser. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att ta några initiativ för att i egenskap av såväl enskilt land som medlem i EU och FN lyfter frågan och vidtar åtgärder?
fr · H4111234 · 2017-04-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:1234 Bristfällig kvalitet i nybyggnation av Nooshi Dadgostar (V) till Statsrådet (MP) I bostadsbristens kölvatten skapas många svårigheter för både samhälle och individ. När desperationen efter en egen bostad blir allt större skapas en marknad för bostäder till varje pris. Den synliga delen av detta är de skenande priserna på bostadsrätter, men det finns också en dold sida: bristfällig kvalitet och hållbarhet i nyproduktion. , doktorand vid , säger till att det är ett utbrett problem med dåligt materialval vid nybyggnation av bostadsrättsfastigheter. Ett exempel är användningen av enstegstätning av fasader, vilket ger stora problem med mögel. Det finns exempel på fler saker som går sönder efter bara , eftersom materialet inte håller måttet. "Det tillåts att skräpbostäder byggs. Man behöver inte ens uppfylla befintliga energikrav. Och man behöver inte bygga med hållbara material, vilket kan innebära renovering ", säger . Bostadsköparen, som omöjligen kan förväntas ha kunskaper om tekniska lösningar, är i ett underläge. Det förvärras dessutom av att kring hälften av alla nya lägenheter byggs i jävsliknande situationer där producenten både beställer, bygger och kvalitetskontrollerar bostäderna. Detta skapar en rättsosäker situation. Regeringen har visserligen tillsatt en utredning om konsumenträttsfrågor på bostadsrättsmarknaden, Stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden (2015:97). Direktiven fokuserar dock inte på frågor om kvalitet i nybyggnationen, eller de jävssituationer som kan uppstå i byggprojekt. Vinstmaximering i bostadsbyggande framför kvalitetssträvanden riskerar att leda till ett enormt resursslöseri. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att göra för att säkerställa långsiktig hållbarhet vid nybyggnation?
fr · H4111235 · 2017-04-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:1235 Mikroplaster i kosmetik av (M) till Miljöminister (MP) För sedan lade regeringen fram ett förslag om att förbjuda vissa mikroplaster i kosmetik. Effekten av förslaget kan starkt ifrågasättas eftersom produktionslagstiftning av detta slag bäst hör hemma på EU-nivå och eftersom branschen redan på frivillig väg har kommit relativt långt i arbetet med att fasa ut mikoplasterna. är regeringens förslag hur som helst ute på remiss. Regeringen vill se ett internationellt förbud mot mikroplaster men vill genom ett nationellt förbud ”gå före”. har ett nationellt förbud mot mikroplaster i vissa produkter men utformningen av det svenska förslaget ser helt annorlunda ut jämfört med det franska regelverket. Det vore mycket olyckligt om EU:s medlemsländer nu skulle välja att ta fram egna nationella regler kring mikroplaster i stället för att söka gemensamma lösningar som på allvar kan adressera problematiken genom att förändra produktionen och utformningen av de produkter som släpps ut på marknaden. En ökad grad av nationell lagstiftning skapar handelshinder och riskerar att snarare försvåra än underlätta införandet av till exempel ett EU-gemensamt förbud mot mikroplaster i kosmetiska produkter. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Hur ser ministern på möjligheten att i stället för nationell särlagstiftning utveckla ett förstärkt EU-gemensamt regelverk kring mikroplaster i kosmetik och andra konsumentprodukter?
fr · H4111236 · 2017-04-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:1236 En ny uppgraderad cancerstrategi av (M) till Statsrådet (S) behöver en uppdaterad nationell cancerstrategi. Dessa ord kunde vara hämtade ur motion En ny nationell och samlad cancerstrategi. Men orden är hämtade direkt ur Cancerfondens nya rapport . I den slås bland annat fast att Cancerfonden anser att arbetet med att formulera en nationell cancerstrategi med en långsiktig vision och tydliga mål ska påbörjas. Därtill skriver Cancerfonden i sin rapport att den kunskap och de förslag som beskrivs i bland annat utredningarna En nationell cancerstrategi för framtiden, Effektiv vård, Träning ger färdighet och Klinisk forskning – Ett lyft för vården ska tas till vara och användas i arbetet med att ta fram en uppdaterad ny nationell cancerstrategi. Cancerfonden slår slutligen fast följande: ”Att lösa krisen i bemanningsfrågan, tillgodose behovet av effektivare prevention, vända trenden för en svensk cancerforskning som tappar mark internationellt och rädda en primärvård som är i akut behov av upprustning kräver politiskt ledarskap, och mod att ifrågasätta exempelvis landstingens förmåga att leverera en jämlik och fungerande sjukvård för landets alla invånare. Att upprätta en verklig nationell cancerstrategi skulle var ett stort steg på vägen att visa det ledarskapet.” är vi många som undrar när regeringen avser att lägga fram nästa samlade uppgraderade nationella cancerstrategi och om den kommer på propositionslistan . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilken analys gör statsrådet av Cancerfondens uppmaning att behöver en uppdaterad nationell cancerstrategi, och vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta nu för att ta fram och genomföra ny nationell uppgraderad samlad cancerstrategi?
fr · H4111237 · 2017-04-06 00:00:00 — Fråga 2016/17:1237 Mångkultur av (SD) till Statsminister (S) Statsministern har uttryckt sin förfäran om den mångkultur han påstår sig företräda. Vid det första tillfället menade statsministern att vi tar i hand i när vi hälsar, oavsett om det är på en man eller kvinna. Vid det senaste tillfället så beklagade sig statsministern att det var hemskt med könsuppdelning på en buss. Hur kan det komma sig att statsministern och regeringen i ena andetaget påstår sig vara för mångkultur men i andra andetaget fördömer mångkulturella uttryck? Förstår inte regeringen vad begreppet mångkultur innebär i praktiken? Det är tacksamt för en nationalist att både regeringen och delar av oppositionen nu anpassar sig efter den sverigedemokratiska synen, men är det problematiskt att regeringen fortsätter att företräda en mångkulturell politik som de beklagar sig över den. Jag är dock tacksam att statsministern nu steg för steg ger rätt. Jag hoppas att denna kursändring återupprättar det som levde efter den tidigare socialdemokratiska statsministern devis: åt svenskarna – svenskarna åt . Således blir min fråga till statsminister : Är det statsministerns ställningstagande att är ett mångkulturellt land och att de nyanlända förväntas assimileras in i den svenska kulturen?
fr · H4111238 · 2017-04-11 00:00:00 — Fråga 2016/17:1238 Kulturmiljöer på landsbygden av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) I statsbudgeten har regeringen avsatt till kulturmiljövård. fördelar i sin tur dessa pengar till landets länsstyrelser. På landsbygden finns det flera små vattendrivna kvarnar, sågverk och elkraftverk, som alla är en viktig del av landsbygdens kulturmiljöer. Denna del av vårt kulturarv är viktig att bevara och ska inte påverkas negativt av en modern lagstiftning som är utformad efter hur dagens kraftverk ser ut och fungerar. tar processen för att få de tillstånd som krävs och innebär stora kostnader för kraftverksägaren. Regeringen har uppmärksammats på problemet genom tillkännagivanden, motioner, interpellationer och inte minst den energipolitiska överenskommelsen. I överenskommelsen pekas en översyn av tillståndsprocesserna tydligt ut som ett viktigt område. Den småskaliga vattenkraften är viktig för landsbygden, och det är angeläget ur både närings- och kulturmiljöperspektiv att vi verkligen tar tag i frågorna så att inte vattenkraftverken läggs ned. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Hur ämnar ministern och regeringen arbeta för att bevara de viktiga kulturmiljöer som de vattendrivna kvarnarna, sågverken och elkraftverken utgör?
fr · H4111239 · 2017-04-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:1239 Hiv och andra smittsamma sjukdomar av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har valt att halvera det statliga stödet till arbetet mot hiv och andra smittsamma sjukdomar. Halveringen av det statliga stödet skedde därtill utan att dialog förts med vare sig eller de olika hiv- och patientorganisationerna. Notan skickas till kommuner och landsting/regioner som får stå för det förebyggande arbetets kostnader. Lokala och regionala hiv- och patientorganisationer som arbetar med dessa frågor påverkas. Nedprioriteringen kommer att innebära besparingar på väldigt många enheter som arbetar med stöd till personer med hiv och med informationsinsatser i landet för att man ska kunna upprätthålla smittskyddet. har nu fått regeringens uppdrag att följa upp tillämpningen av det kunskapsunderlag, Smittsamhet vid behandlad hivinfektion, som myndigheten presenterade . Uppföljningen ska tydliggöra vilken betydelse kunskapsunderlaget har fått för hälso- och sjukvårdens samlade insatser i fråga om smittöverföring av hivinfektion. Det är väldigt oklart hur regeringen egentligen tänker att arbetet mot hiv och andra smittsamma sjukdomar ska utföras. Det verkar inte heller finnas någon samlad strategi eller plan över vad som är målet och vad som ska satsas på och inte. Sammanfattningsvis har regeringen valt att halvera det statliga stödet till arbetet mot hiv och andra smittsamma sjukdomar. får olika uppdrag utan finansiering, och uppdateringen av den nationella strategin mot hiv/aids dröjer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : När bedömer statsrådet att uppdateringen av den nationella strategin mot hiv/aids kan vara klar?
fr · H4111240 · 2017-04-05 00:00:00 — Fråga 2016/17:1240 Läskskatt av (M) till Statsrådet (S) Statsrådet har i flera medier uttalat att regeringen nu öppnar för möjligheten att införa en skatt på läsk eller socker. Till sa statsrådet att läskskatt "kan vara en väg att gå" och att den nya punktskatten "ska ses som en pusselbit i en större helhet". finns punktbeskattning av sötsaker som läsk i exempelvis , , och vissa delstater i . införde läskskatt 2009 men avskaffade den , då den inte ansågs särskilt effektiv. gick också åtta svenska forskare ut och kritiserade en potentiell läskskatt i , då den ansågs vara "en svag lösning". Det finns skäl att oroa sig över folkhälsan vad gäller exempelvis övervikt. En aktiv livshållning, regelbunden motion, fler idrottstimmar i skolan och sunt ätande torde dock rimligen vara bättre än statliga pekpinnar och nya straffskatter. Utifrån detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att verka för att regeringen lägger fram ett förslag till om införande av en ny punktskatt på läsk eller socker, och när bedömer statsrådet i så fall att ett sådant förslag kan lämnas till ?
fr · H4111241 · 2017-04-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:1241 Höjd resolutionsavgift av (M) till Finansminister (S) Mycket kort efter att regeringen drog tillbaka förslaget om finansskatt så presenterade regeringen ett nytt förslag om höjd resolutionsavgift. Förslaget är ett resultat av en överenskommelse med . Resolutionsreserven kan användas för att bidra till återkapitalisering av en bank i kris och är en viktig del i systemet för krishantering i den finansiella sektorn. Den utformning som regeringens förslag har, där avgiften görs permanent och saknar tak, innebär dock en förtäckt skatt. Det menar exempelvis professor . Även utfärdar en varning: "Att ta ut resolutionsavgift efter det att målnivån uppnåtts ökar däremot inte möjligheterna att nå målen med resolutionsregelverket. En avgift som saknar koppling till regelverkets syfte och funktion får karaktären av en skatt." Det rimliga vore att de medel som kommer in antingen användes för att minska statsskulden eller fonderades. Den föreslagna konstruktionen innebär att medlen kan användas till löpande utgifter, vilket stärker bilden av att det rör sig om en skatt. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Är det finansministerns ställningstagande att den finansiella stabiliteten stärks genom att resolutionsavgifterna kan användas till löpande utgifter i statsbudgeten, och i så fall av vilka skäl?
fr · H4111242 · 2017-04-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:1242 Fällfångst av lodjur av (V) till Statsrådet (S) Vid årets licensjakt på lodjur har delegerat besluten om jakt med typgodkända fångstredskap till länsstyrelserna. I till exempel och har lodjursjakt med fångstredskap tillåtits. sammanställningar från () 2010 över skador på lodjur vid fällfångst har visat att lodjuren kan utsättas för skador i samband med utbrytningsförsök. Lodjur som fångats i fällor har bitit på fällan så att de har fått träflis i magen, och många av djuren har också skadade tänder och klor som kommit av djurens försök att ta sig ut. Detta tyder på att de fångade lodjuren utsätts för omfattande stress, och fällfångst av lodjur stoppades därför av men är alltså återigen tillåten. har tidigare föreslagit ett permanent förbud mot fällfångst av lodjur då vi anser att jaktformen är oacceptabel ur djurskyddssynpunkt. Vi känner inte heller till att någon utredning eller studie skulle ge stöd för att jaktformen är godtagbar ur djurskyddssynpunkt och att det därmed skulle finnas skäl att åter tillåta denna jaktform. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att ett permanent förbud mot fällfångst av lodjur vid jakt införs?
fr · H4111243 · 2017-04-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:1243 Säljakt av (M) till Statsrådet (S) orsakar sälar skador på flera tusen fiskeredskap för ett mycket stort värde. rapporterade Havs- och vattenmyndigheten en total ekonomisk skada av sälar på infiskningsvärde på ca . genomförde en utredning åt regeringen där det kom fram till att licensjakt på säl är möjlig. får man enbart ha skyddsjakt på sälar. Det finns 25 000 knubbsälar i i svenska vatten. I Tanums och vattenområden finns det ca 5 000 sälar. Många fiskare i har länge varit trötta på problemen med sälen och många anser att antalet sälar är för stort. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta några initiativ för att möjliggöra licensjakt på säl i och i övriga ?
fr · H4111244 · 2017-04-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:1244 Häktet i av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) Häktet i ligger ovanför det före detta polishuset och har 35 platser för häktade med och utan restriktioner. Sedan polisen flyttade 2008 utgörs lokalerna under häktet av kontorslokaler för och . Häktet i har varit i bruk och lokalerna ser ut därefter. Transporter sker i källargaraget och häktet är placerat på översta våningen med kontorsverksamhet däremellan. Detta är inte optimalt ur säkerhetssynpunkt då alla rörelser kräver transport av de frihetsberövade. Kriminalvården är en viktig statlig arbetsgivare i med både häkte och anstalt. diskuterades ett nytt häkte i anslutning till det nya polishuset i . Då uppgav Kriminalvården att ett nytt häkte kunde stå klart –2014. Detta skulle vara avhängigt en nedläggning av fängelset i . meddelade Kriminalvården att fängelset i och häktet skulle vara kvar där de är. presenterades den första delen av Kriminalvårdens genomförandeplan för infrastruktur, vilken inte innehöll några besked för del. har mellan 20 och 30 klienter fått flyttats till andra häkten i Region eller till häktet i på grund av platsbrist; hösten i stort har präglats av hög beläggning. I en avsiktsförklaring tagen i planutskottet i kommun framgår att man i kommande detaljplanearbete ska pröva lämpligheten av en kriminalvårds- eller kontorsbyggnad i anslutning till polishuset. Denna plan finns med bland de tio mest prioriterade detaljplanerna i . kommun planlägger just nu för placering av ett häkte i anslutning till polishuset. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Delar ministern min uppfattning gällande behovet av ett nytt häkte i och vilka åtgärder kan ministern inom ramen för sitt ansvarsområde i regeringen vidta för att påskynda Kriminalvårdens besked i frågan?
fr · H4111245 · 2017-04-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:1245 Polishögskola i av (M) till Statsrådet (S) Med anledning av utvecklingen i samhället har regeringen lovat att polisen ska få ökade resurser. Den har även framfört önskan om två nya polishögskolor i landet, varav en ska ligga i . Den andra ska enligt uppgift ligga i , och där borde eller vara starka kandidater. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att arbeta för att förlägga en polishögskola eller delar av polisutbildningen till ?
fr · H4111246 · 2017-04-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:1246 Datum för däckbyte av (M) till Statsrådet (S) är ett stort och avlångt land med olika klimatzoner. ska man enligt lag ha vinterdäck till för att sedan ha bytt till sommardäck . Eftersom det är en skarp lagstiftning, som kan innebära böter om du kör med dubbdäck efter , så är det självklart många bilister som förhåller sig till detta datum och byter däck. Datumet är sannolikt satt för att passa bilister i och . blir det dock olyckligt med ett datum så tidigt . 2017 är ett sådant år där det nu under påsken inträffade blixthalka och snöstorm, som innebar stora trafiksvårigheter för bilister som körde norrut. Detta hände även i andra delar av . Polisen gick till och med ut och varnade bilister och bad att de skulle byta tillbaka till vinterdäck om de hade bytt till sommardäck. riksdag har antagit en nollvision om antalet döda i trafiken, och ett datum för vinterdäcksbyte som inte är anpassat efter normalförhållanden i går emot den visionen. Det finns även andra praktiska problem. Det blir ett mycket stort tryck på däckverkstäder när många bilister ska byta däck . Det logiska vore att ha ett datum för vinterdäcksbyte, om man överhuvudtaget ska ha det, som är bättre anpassat till det klimat som råder i . Ett lämpligt datum för huvuddelen av vore sista april, men för fordon i norra skulle det till och med kunna vara ännu . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att vidta en översyn av lagstiftningen och datumet rörande vinterdäcksbyte?
fr · H4111247 · 2017-04-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:1247 för av (V) till Utrikesminister (S) Kriget i är inne på sitt tredje år. Situationen är långt bortom kritisk. Närmare 19 miljoner av landets befolkning, som totalt uppgår till knappt 25 miljoner, behöver någon typ av humanitärt stöd. Omkring 10 miljoner bedöms vara i akut nöd. Var fjärde jemenit lever på gränsen till svält till följd av kraftigt hämmad matproduktion på grund av konflikten och förhindrad import av mat. Detta har bidragit till skyhöga priser på de mest elementära förnödenheter, och mer än tre miljoner är nu undernärda. Av dessa är två tredjedelar barn och kvinnor. samarrangerar och tillsammans med OCHA en givarkonferens för i . Ett ökat stöd till utsatta befolkning är av stor vikt för att lindra nöden hos det krigsdrabbade landets befolkning, och initiativet är därför mycket välkommet. måste orsakerna bakom det pågående kriget och den växande nöden adresseras för att lidandet verkligen ska kunna stoppas. Det pågående kriget, övergreppen mot civilbefolkningen samt attacker mot och hinder för hjälporganisationernas leveranser utgör de grundläggande orsakerna bakom nöden. Barnen betalar det högsta priset för kriget i . Enligt FN:s uppskattning har över 4 000 barn dödats eller skadats, och över en miljon har tvingats på intern flykt. Över 2 miljoner barn förhindras att gå i skolan. Samtliga parter i konflikten har begått grova övergrepp mot barn. Den Saudiledda koalitionen är ansvarig för majoriteten av dödsfallen bland barn samt attackerna mot sjukhus och skolor. Efter Trumps tillträde på presidentposten har ökat sin närvaro i och utfört avsevärt fler attacker . agerande måste vara tydligt. Samtliga parter i kriget ska efterleva sina skyldigheter under internationell humanitär rätt och mänskliga rättigheter samt skydda civila. Straffriheten måste upphöra, och alla parter som är skyldiga till brott och övergrepp måste hållas ansvariga. Påstådda brott bör utredas genom ett oberoende FN-mandat. Leveranser av bistånd och nödhjälp måste släppas fram. Dessa frågor måste adresseras för att nöden ska kunna lindras. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att ta initiativ för att orsakerna bakom den svåra nöden i diskuteras under konferensen ?
fr · H4111248 · 2017-04-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:1248 Småskalig vattenkraft av (M) till Miljöminister (MP) För att fortsatt värna den svenska småskaliga vattenkraften krävs handlingskraft. Både stora och småskaliga vattenkraftverk har på grund av fördröjda beslut, i enlighet med , oklara förutsättningar. För den enskilde kraftägaren är det ofta en kostsam och tidsödande process att få tillstånd. Därför är det nödvändigt att ett nytt regelverk kring tillståndsprocesser skyndsamt införs, ett som är mer flexibelt och verklighetsanpassat och som tar hänsyn till den småskaliga vattenkraftens förutsättningar. Den tillståndsprövning som bedrivs av länsstyrelserna ser till den biologiska mångfalden, men gör det ofta på bekostnad av de värden som den småskaliga vattenkraften bidrar med i form av klimatnytta och den energi som produceras av verken till nytta för de mindre samhällen där de är lokaliserade. Därtill har småskalig vattenkraft stor betydelse för landsbygdens fortsatta livskraft, attraktion och möjlighet till utveckling. Utifrån detta vill jag fråga miljöminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att förenkla för och värna den småskaliga vattenkraften?