frs · H412587 · 2017-01-05 00:00:00 — Dnr Ku2016/02909/D Svar på fråga 2016/17:587 av (M) Nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism har frågat mig hur jag avser att säkerställa att samordnaren följer regeringens direktiv. Enligt regeringens kommittédirektiv till den nationella samordnaren är samordnarens huvuduppdrag att stärka och stödja samverkan i arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism mellan myndigheter, kommuner och organisationer på nationell, regional och lokal nivå. Samordnaren ska även verka för att kunskapen om våldsbejakande extremism ökar och att förebyggande metoder utvecklas. I dessa delar är regeringens bedömning att samordnaren tillsammans med berörda kommuner och myndigheter åstadkommit väldigt mycket sedan kommittén påbörjade sitt arbete 2014. Samordnaren har i princip besökt alla 290 kommuner. hade samordnaren genomfört riktade utbildningsinsatser om våldsbejakande extremism vid mer än 200 tillfällen för totalt ca 20 000 deltagare. Samordnarens undersökning visar att av kommunerna har utvecklat eller är på väg att utveckla sitt förebyggande arbete. På nationell nivå har arbetet i samordnarens referensgrupp med myndigheter bidragit till en större samsyn om vad det förebyggande arbetet innebär i praktiken. Diskussionerna i referensgruppen har fungerat som viktigt underlag för regeringen och föranlett flera regeringsuppdrag. Just nu arbetar mer än 15 myndigheter aktivt med insatser mot våldsbejakande extremism. Regeringen har också ökat anslagen för att det civila samhällets organisationer ska kunna söka medel för att utveckla nya verksamheter. Parallellt med denna satsning har samordnaren även förstärkt kansliet för att utveckla samverkan med och stödja det civila samhället i arbetet mot våldsbejakande extremism. planerar samordnaren att förstärka arbetet på regional nivå genom besök och utbildningsinsatser vid samtliga av 21 länsstyrelser. Huvudskälet till att regeringen gav den nationella samordnaren i uppdrag att genomföra en pilotverksamhet med en nationell stödtelefon var att det saknades en särskilt utpekad nationell aktör dit anhöriga och andra kan vända sig om de upptäcker att någon i deras närhet riskerar att dras in i eller redan är aktiv i en våldsbejakande extremistisk rörelse. Eftersom en nationell stödlinje mot våldsbejakande extremism funnits i bedömde regeringen det som viktigt att stödtelefonen utformades som en pilotverksamhet. I kommittédirektivet till samordnaren är regeringen tydlig med att en utvärdering bör göras när verksamheten har varit igång . Regeringen har med hjälp av Statskontoret utvärderat pilotverksamheten. Utvärderingen visar att regeringens bedömning av anhörigas behov av stöd var korrekt. Trots otillräcklig marknadsföring har 61 anhöriga nått fram till personal inom Röda Korset –. De som har nått fram har fått någon att prata om sin oro med. Det är beklagligt att samordnaren har brustit i kommunikationen med Röda Korset om detta uppdrag och inte har tagit fram rutiner för verksamheten i enlighet med direktivet. Mitt departement har haft dialog med samordnaren om dessa brister och kommer att följa arbetet noga framöver. Det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism och terrorism kommer att vara fortsatt högt prioriterat av regeringen . Antalet myndigheter, kommuner och organisationer som deltar i det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism har aldrig varit större till antalet. Med , den nya nationella samordnaren, på plats är jag övertygad om att vi kan ta nästa steg i det arbetet för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism och minska dragningskraften och rekryteringen till extremistiska grupperingar i och utanför .