ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H4111633 · 2017-06-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:1633 Mynt- och sedelutbytet av (M) till Statsrådet (MP) Landets småföretagare drabbas orimligt hårt av det faktum att staten har lagt över ett stort ansvar, såväl praktiskt som ekonomiskt, på dem för det pågående mynt- och sedelutbytet. Enligt en artikel i har en småföretagare i vittnat om att hon hjälper till vid bytet av mynt genom att ta emot gamla mynt och ge nya som växel. Men det kostar mer än det smakar. Vid en försäljning på får hon endast behålla , bara strax . Detta efter utgifter för moms och kostnader för att lämna pengarna till ett värdetransportföretag samt för att hon för att ersätta de med nya mynt måste betala per myntrör. Hon kan inte gå till sin bank eftersom den har slutat med kontanthantering. anser att företagen ska ta kostnaderna och att staten inte behöver hjälpa till. Om allt det som beskrivs i artikeln i är korrekt är kostnaderna oacceptabelt höga. Och vi vet att bankerna inte är särskilt hjälpsamma i det pågående mynt- och sedelutbytet. Många bankkontor har lagt ned möjligheten att hantera kontanter, vilket medför långa transporter för företag för att kunna lämna sina kontanter. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Är det statsrådets bedömning att det är ett rimligt förfarande från samhällets sida att låta småföretagen bära de extrakostnader och det merarbete det innebär när samhället byter ut sedlar och mynt?
fr · H4111634 · 2017-06-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:1634 Tillgång till företagskonto av (M) till Statsrådet (MP) Alla företag behöver kunna ta emot lön och andra insättningar. Det är därför nödvändigt att de kan öppna ett företagskonto i bank. Undertecknad har uppmärksammats på fall där personer helt utan betalningsanmärkning har nekats den rätten. Enligt () är banker skyldiga att låta alla, företag eller privatpersoner, öppna ett inlåningskonto, det vill säga ett konto där man kan sätta in pengar. Banken kan neka kunden om det finns särskilda skäl, såsom misstanke om penningtvätt eller om kunden tidigare handlat ohederligt mot banken. Men en jurist vid FI har också uttalat att ”enbart en betalningsanmärkning bör därför inte vara skäl nog att neka en person” (SvD ). Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att företagare, och presumtiva företagare, inte ska drabbas på ett sätt som står i strid med rekommendation i frågan?
fr · H4111635 · 2017-06-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:1635 Utredning om flygbränslebyte av (M) till Finansminister (S) Regeringen föreslår en flygskatt med motiveringen att flyget ska bära sina egna klimatkostnader. Det är fullt rimligt att även flyget ska involveras i arbetet med att möta de klimatutmaningar vi står inför. Den föreslagna flygskatten kommer dock – enligt regeringens egna utredare – knappast att leda till sänkta utsläpp. Däremot finns en överhängande risk att utsläppen från flyget helt enkelt flyttar utomlands, då flygbolagen väljer att i stället låta sina flyglinjer utgå ifrån våra nordiska grannländer. Och på det tjänar varken eller klimatet. Vi i vill använda kostnadseffektiva åtgärder med hög klimatnytta för att nå målet att ska ha noll nettoutsläpp av växthusgaser . Därför säger vi nej till flygskatt. Vårt förslag är att i stället satsa på inblandning av förnybara drivmedel i flygbränsle. Detta förslag lägger fokus på att minska utsläppen i stället för att beskatta avstånd. har regeringen plötsligt meddelat att man avser att tillsätta en utredning om flygbränslebyte. Utredningen ska bland annat undersöka möjligheterna för inblandning av förnybara drivmedel i flygbränsle, alltså det alternativ som länge förespråkat. Det är dock högst oklart varför regeringen väljer att utreda flygbränslebyte som man föreslår en flygskatt. Regeringens politik är i detta avseende inte bara motsägelsefull utan väcker också farhågor om att regeringen är beredd att implementera dubbla styrmedel för att minska flygets utsläpp. Ett rimligt agerande från regeringens sida hade varit att skrota den ineffektiva flygskatten i samband med att utredningen om flygbränslebyte tillsätts. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Avser ministern och regeringen att, och i så fall med vilka motiv, gå vidare med förslaget om flygskatt, trots att regeringen nu tillsätter en utredning om flygbränslebyte?
fr · H4111636 · 2017-06-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:1636 Statliga myndigheter och osund konkurrens av (M) till Statsrådet (S) I en krönika (ATL ) ger förbundsdirektören för , , några exempel på statliga myndigheter som erbjuder tjänster gratis. Som exempel kan nämnas , som tillhandahåller kurser om alltifrån motorsågskörkort till naturhänsyn, där deltagarna förutom själva kursen även får kompetensbevis, kurslitteratur, fika och lunch. Samma typ av kurser erbjuds också av olika privata aktörer, men då till en kostnad. Det blir därför mycket orimligt att statliga organisationer ägnar sig åt denna typ av osund konkurrens, något som heller inte kan anses ligga inom myndighetens kärnverksamhet. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta så att inte statliga myndigheter på detta sätt ägnar sig åt osund konkurrens?
fr · H4111637 · 2017-06-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:1637 Breddad rekrytering till högskolan av (M) till Statsrådet (S) överlämnade Universitets- och högskolerådet (UHR) sin rapport om breddad rekrytering och breddat deltagande till högskolan. Rapporten var resultatet av ett regeringsuppdrag. Frågan om social snedrekrytering är och har dessvärre varit ett långvarigt problem för och svensk högskola. Detta trots att det finns bestämmelser i frågan i högskolelagen alltsedan år 2005. I ett svar på en riksdagsfråga (2014/15:675) har statsrådet tidigare framhållit att detta är ”ett prioriterat område för regeringen”. Det är därför förvånande att regeringen inte har valt att gå vidare med UHR:s rapport. Det gäller till exempel förslaget om att myndigheten ska få regeringens uppdrag att regelbundet följa upp lärosätenas arbete med frågorna. Detta vore värdefullt, inte minst eftersom det också är något som lärosätena har efterfrågat (Universitetsläraren ). Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att minska den sociala snedrekryteringen till högskolan?
fr · H4111638 · 2017-06-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:1638 Hot och våld mot kristna asylsökande på asylboenden av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) Doors har i en undersökning fått fram information om att minst 55 kristna flyktingar dödshotats i . Kristna blir slagna, utfrysta, dödshotade och förolämpade. Förföljelsen sker på asylboenden över hela landet och har drabbat över 100 personer. Andra religiösa minoriteter på asylboenden eller icke-troende kan säkert ha kommit att drabbas i liknande utsträckning som kristna. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : På vilket sätt arbetar ministern och regeringen för att säkerställa att asylsökande inte blir utsatta för hot och våld baserat på deras religiösa tillhörighet, och anser ministern att asylansökningar från andra asylsökande som hotar eller begår våldsbrott ska påverkas av sådana handlingar?
fr · H4111639 · 2017-06-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:1639 Barnsexhandeln i av (L) till Utrikesminister (S) I kunde vi läsa om att mer än hälften av de barn som utnyttjas i sexhandel finns i . Där finns tusentals prostituerade som är barn. Småbarn säljs till bordeller för några . Utrikesminister företräder en regering som sätter en ära i att kalla sig feministisk. Min fråga till utrikesministern är därför: Vad gör för att stoppa den barnsexhandel som pågår i ?
fr · H4111640 · 2017-06-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:1640 Statliga jobb i av (M) till Statsrådet (S) är ett fantastiskt län med närhet till såväl som Midlanda och utmärkta kommunikationer med tåg till . Regeringen säger sig vilja utlokalisera statliga myndigheter och arbetstillfällen över hela , och då är en utmärkt plats att lokalisera myndigheter till. Alliansregeringen byggde ut Statens servicecenter i under förra mandatperioden, så nu är det att även den här regeringen visar att den menar allvar. Tyvärr har ju statliga meddelat att man avser att flytta ett stort antal arbeten från och ett ännu större antal tjänster från , så regeringen pratar just nu med kluven tunga. I har och visat ett stort intresse för att medverka i statliga myndigheters etableringar, men alla kommuner i länet vore utmärkta etableringsorter. , ledarskribent, skriver i : ”Varför sitter , bokföringsnämnden och i , när de skulle kunna sitta i , eller ? Det är tre statliga huvudkontor som skulle passa att flyttas ut till orterna som ligger mellan länscentra. Finns viljan, så finns möjligheterna. Ta chansen.” Jag håller med ledarskribenten och de lokala kommunalråd som arbetat för att arbetsmarknaden ska växa i , och jag hoppas att även statsrådet gör detsamma. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att arbeta för fler statliga jobb i ?
fr · H4111641 · 2017-06-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:1641 utbetalningar till LSS-företag av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Jag har besökt flera välfärdsföretag i – många fantastiska företag som gör en stor insats för att vara med och bidra till att och ska ha en hög kvalitet inom välfärden. Tyvärr känner sig många företag motarbetade av såväl regeringen som enskilda kommuner. Regeringen har inte höjt timersättningen tillräckligt för insatser inom ramen för LSS (lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade), utan kostnads- och löneökningarna har varit väsentligt större än ersättningen till den som utför personlig assistans. Som om inte det vore nog har också regeringen ändrat utbetalningsvillkoren från förskott till efterskott. Om staten betalade ut ersättningen via vore det ett mindre problem, men även här har tyvärr bristfälliga rutiner. Trots att företagen skickar in sina räkningar är det vanligt att inte betalar ut ersättningen , med svåra likviditetsproblem för vissa företag som följd. Näringsministern har kritiserat storföretag för långa betaltider, vilka påverkar småföretag negativt, och det minsta man då kan förvänta sig är att staten betalar räkningar skyndsamt. följer inte heller avräkningsperioderna som besluten kan gälla och nekar då ersättningar till LSS-företaget trots att assistansen redan har utförts och det finns en personlig assistent som ska ha lön för det utförda arbetet. beslut kan också vara i direkt strid med de arbetstidsregler som finns gällande dygnsvila som en arbetsgivare har att följa. En uppgiven kvinnlig småföretagare ställde helt enkelt frågan till mig: ”Vill regeringen inte ha privata välfärdsföretag i , och varför gör de allt för att jävlas med oss?” Min fråga till socialförsäkringsminister är: Vad har ministern för rutiner för att granska att betalar ut ersättning till LSS-företag ?
fr · H4111642 · 2017-06-21 00:00:00 — Fråga 2016/17:1642 Ökat stöd till av (M) till Utrikesminister (S) Det råder en bred politisk samsyn i om vikten av att stödja suveränitet och territoriella integritet i ljuset av illegala annektering av samt dess aktiva stöd till rebeller i östra . ger även ett omfattande bistånd till med målsättningen att främja reformer som underlättar landets vidare integration i de europeiska strukturerna. En betydande del av de bilaterala biståndsinsatserna syftar till att främja korruptionsbekämpning, ökad jämställdhet, mediefrihet samt ett starkare rättssamhälle i . präglas mer än någonting annat av den allvarliga säkerhetssituationen i östra samt återkommande hybridangrepp från . Konflikten i östra har krävt fler än 10 000 dödsoffer och tvingat hundratusentals människor att lämna sina hem. Den humanitära situationen i dessa delar av landet är mycket svår. har därför efterlyst stöd från i form av sjukvårdsmateriel, mediciner, första hjälpen-kit, defibrillatorer och utbildningsmateriel för sjukvården. har även behov av stöd för medicinsk rehabilitering av skadade soldater och civila. Jag vill därför fråga utrikesminister : Hur ställer sig ministern till möjligheten att hjälpa med olika former av medicinskt stöd med anledning av den pågående konflikten i östra ?
fr · H4111643 · 2017-06-21 00:00:00 — Fråga 2016/17:1643 Regelförenklingar av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Närings- och innovationsminister svarade mig på en skriftlig fråga om ökad konkurrenskraft vid införande av EU-beslut. Där beskrev ministern hur regeringen arbetar med tre prioriteringar inom EU-arbetet. Dessa var följande: 1: att tänka småskaligt 2: att använda konsekvensutredningar i lagstiftningsarbetet 3: att sätta upp mål för att minska regelbördan. Det är bra och viktigt att regeringen prioriterar regelförenklingar inom EU-arbetet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister följande: Avser regeringen och ministern att införa ett sådant regelförenklingsmål för som inom EU-arbetet?
fr · H4111644 · 2017-06-21 00:00:00 — Fråga 2016/17:1644 Hedersrelaterade brott och hur de utreds av (M) till Statsrådet (S) Hedersrelaterad brottslighet avser gärningar vilka av en familj och släkt riktas mot en eller flera av familjens medlemmar. De som drabbas av detta har på något sätt genom sitt agerande utsatt – eller riskerar att utsätta – familjens heder för skam och vanära. Motivet till brotten är enligt Polis- och Åklagarmyndigheternas definition av hedersrelaterad brottslighet att förhindra det sistnämnda eller att reparera skadorna av det förstnämnda. Till sin natur är hedersbrott komplexa. är det mycket som pekar på att de inte utreds och bevissäkras på liknande sätt som övriga brott, trots att de ska göra det. Till exempel har polisens nationella operativa avdelning () tidigare pekat på att användningen av tvångsmedel och utredningsmetoder vilka är tillgängliga för polisen, såsom avlyssning, inte används i samma omfattning vid misstankar om hedersbrott som övriga brott; att internationell rättshjälp sällan begärs i transnationella ärenden; att ärenden läggs ned även i fall då väldigt få utredningsåtgärder har vidtagits och andra åtgärder med stöd i befintlig lagstiftning har företagits i tillbörlig utsträckning. Resultatet av detta kan i många fall leda till att förövarna undgår straff och att brottsoffren inte får upprättelse. I ett vidare perspektiv innebär detta att förtroendet för rättsväsendet på lång sikt riskerar att undergrävas. Med anledning av det som ovan anförs vill jag därför fråga statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att vidta för åtgärder för att hedersrelaterade brott utreds och bevissäkras på liknande sätt som övriga brott?
fr · H4111645 · 2017-06-21 00:00:00 — Fråga 2016/17:1645 Åtgärder med anledning av hamnkonflikten av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) pågår en facklig strid mellan APM Terminals och . Eftersom inte har något kollektivavtal finns i princip inga hinder att vidta stridsåtgärder – vilket också skett. Detta trots att APM Terminals redan har tecknat ett kollektivavtal med . Parterna har mötts vid över 70 tillfällen, flera under ledning av oberoende medlare från , utan att man närmat sig en lösning. Konflikten har medfört att flödet av varor i hamnen minskat och att många kunder valt andra rutter för att få sitt gods till och från . Svenska bolag drabbas av ökade kostnader och förseningar till kunder. Valet av alternativa transportslag har förmodligen även inneburit en större miljöbelastning. Den största skadan gäller dock förtroendet för viktigaste transporthamn och ytterst för svensk export. har ett svårt geografiskt läge, och förtroende och förutsägbarhet är därmed centralt för företag som exporterar härifrån. Om en snar lösning inte hittas riskerar hamnen att förlora fartygstrafik från några av världens största rederier för transporter till bland annat – vilket kan få mycket långtgående konsekvenser för svensk industri och ytterst för svenska jobb. Vi ser redan hur det håller på att ske. Hongkongbaserade rederiet har bestämt att man drar sig tillbaka, och storrederiet har beslutat att stoppa all importbokning från till . Regeringen har utlovat en utredning om att se över reglerna för att vidta stridsåtgärder i en situation där arbetsgivaren redan är bunden av kollektivavtal eller där skälet för att vidta stridsåtgärder är något annat än att uppnå ett kollektivavtal. Det är bra – men ännu har inga direktiv kommit. Frågan är dessutom om det räcker, konflikten har trappats upp, och det finns all anledning att anse att konflikten är eller i vart fall riskerar att anses som samhällsfarlig. Mot denna bakgrund vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att få förhindra och mildra konsekvenserna av denna och liknande konflikter?
fr · H4111646 · 2017-06-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:1646 Personalförsörjningen i räddningstjänsten av (M) till Statsrådet (S) Blåljuspersonal är kärnan i tryggheten i vårt samhälle. När nu räddningstjänsten med brandmän i täten runt om i och i i synnerhet visar på oro och otrygghet och är beredda att ställa sina platser till förfogande duger det inte bara att stå bredvid och titta på. bidrar till både trygghet och säkerhet, men inte minst är det brandmän och räddningspersonal som räddar liv eller mildrar olyckor, naturkatastrofer eller förolyckanden. Tillhandahållandet av detta från det offentliga kan anses vara en grundläggande del av samhällskontraktet. Därför är det oroväckande när regeringen och ansvarigt statsråd, (S), inte på större allvar tar varningssignaler som blinkat med rött ljus. Räddningschefer i bland annat har slagit larm och uttrycker oro . Medarbetare på räddningstjänsten, bland annat brandmän, skriver därför till regeringen och ansvarigt statsråd. Personalförsörjningen är en av frågorna som lyfts, däribland svårigheten att rekrytera deltidsbrandmän. Denna fråga är på intet sätt ny, men den kräver lösningar på både kort och lång sikt för att öka attraktionskraften och viljan för fler att bidra. Räddningscheferna vill även bland annat decentralisera delar av utbildningen, inte minst med digital teknik, för att lokalt kunna attrahera fler och kunna erbjuda kontinuerlig vidareutbildning. För att och inte ska riskera att stå utan räddningstjänst och brandmän krävs en övergripande nationell strategi för att förbättra utbildnings- och rekryteringsläget. Regeringen och statsrådet måste ta ansvar och säkra en nationell strategi för personalförsörjning även . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa en nationell strategi för personalförsörjning i räddningstjänsten samt stärka deltidsbrandmannayrkets attraktionskraft ?
fr · H4111647 · 2017-06-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:1647 statsskick av (L) till Statsminister (S) Statsminister ska , , besöka . har statsministern vidhållit att han inte vill kalla landet för en diktatur. Inför sitt besök i vidhöll statsministern att han inte vill kalla landet för en diktatur. I svarade han på frågan om huruvida är en diktatur: ”är en enpartistat. Jag håller inte på att sätta etiketter på länder utan det är en enpartistat som inte har val och sen i övrigt, när det gäller mänskliga rättigheter, så kommer jag att ta upp det med både premiärministern och presidenten.” Statsministern tvekade däremot inte att i regeringsförklaringen tala om diktaturens med hänsyftning på blodiga militärvälde. Naturligtvis gjorde statsministern helt rätt i att beteckna som en diktator. Frågan om varför , och senare , inte kan betecknas som diktaturer återstår däremot att besvara. Det är mycket viktigt att konstatera att mänskliga rättigheter är en förutsättning för demokrati; däremot är de inte en synonym till demokrati. Det finns starka samband mellan mänskliga rättigheter och demokrati, men som regeringen själv framhåller på sin hemsida är de två begreppen inte identiska och bör inte blandas samman. Att statsministern som svar på frågan om avsaknaden av demokrati i väljer att i stället tala om mänskliga rättigheter väcker därför nya frågor. Jag vill därför fråga statsminister : Anser statsministern att är en diktatur, och avser statsministern att under sitt besök i ta upp frågor som är kopplade till avsaknaden av yttrandefrihet, mötesfrihet, religionsfrihet, rösträtt och andra grundförutsättningar för ett demokratiskt styresskick?
fr · H4111648 · 2017-06-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:1648 Olagliga inkassokrav av (M) till Statsrådet (MP) SVT rapporterar om att det finns stora problem med olagliga inkassokrav mot svenska konsumenter. Det handlar om den estniska juristbyrån Storm & Mets, som skickar inkassokrav till svenska konsumenter för bilvärderingssajterna och . Men de har ingen laglig rätt att göra så, menar Datainspektionen. SVT:s Plus har granskat bilvärderingssajter som fått svenska konsumenter att bli lurade eftersom konsumenterna har varit tvungna att betala för en tjänst som de har trott är gratis. Det finns även andra bilvärderingssajter som har gett sken av att du kan värdera din bil gratis, trots att det sedan har visat sig kosta pengar. När svenska konsumenter bestrider betalningskravet kommer ett inkassokrav från en estnisk juristbyrå. Datainspektionen anser att det är en olaglig inkassoverksamhet, då juristbyrån hotar att dra svenska konsumenter inför estnisk domstol. Enligt EU-regler ska en tvist mellan en konsument och en näringsidkare avgöras i konsumentens hemland. Tyvärr har svenska åklagare lagt ned en förundersökning mot det estniska inkassobolaget. Datainspektionen menar dock fortfarande att det är en olaglig inkassoverksamhet. Om inte regeringen agerar i frågan riskerar svenska konsumenter att fortsätta att hotas av utländska inkassoföretag, med allt obehag detta innebär för den enskilde. Genom sociala medier är det lätt för konsumenter att bli lurade av utländska sajter, och bara genom ett par knapptryckningar, exempelvis genom att knappa in ett registreringsnummer på en bil, kan man ha blivit lurad att köpa en tjänst som man varken vill ha eller har beställt. säger till SVT att det här är ett snabbt växande problem, och frågan måste hitta en snar lösning. Därför är min fråga till statsrådet : Vad gör statsrådet konkret för att få stopp på oseriösa företag och utländska inkassoföretag som verkar från utlandet för att lura svenska konsumenter?
fr · H4111649 · 2017-06-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:1649 Personlig assistans av (M) till Statsrådet (S) Personlig assistans är den mest kostnadseffektiva insatsen för människor med funktionsnedsättning. Det framgår av en rapport som barn och ungdomar (RBU) publicerade . I rapporten jämförs kostnaden för personlig assistans med den kostnad det skulle innebära att i stället tillgodose behoven med , boende i regi eller anhörigas arbete. Rapporten visar att samhällets kostnad för personlig assistans dygnet runt för en assistansberättigad uppgår till ca . Hemtjänstalternativet och de olika boendealternativen innebär en samhällskostnad på . Genom ett regleringsbrev till har regeringen styrt utvecklingen mot att allt färre människor med funktionsnedsättning beviljas eller får behålla personlig assistans. Bara en av tio som ansöker blir beviljad assistans, och över 400 personer föll ur assistanssystemet , räknat . En utredning tillsattes med det uttalade syftet att spara pengar i personlig assistans. Många artiklar och inslag i medierna vittnar om ett kraftigt hårdnande klimat för människor med funktionsnedsättning. Det är en utveckling som är djupt oroande, och det uttalande där finansminister sa i SVT att flyktingkrisen ska finansieras genom neddragningar inom LSS (lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade) har skapat en stor och befogad oro. Forskaren vid har i rapporten från räknat på vad alternativen till personlig assistans skulle kosta. Han har räknat på tre olika exempel: en person med 19 timmars assistans , en person med och en person med (dygnet-runt-assistans). Vid samma personaltäthet som i assistansen ökar kostnaderna för hemtjänst och boenden. Om personlig assistans skulle försvinna helt och hållet kan samhällets kostnader öka med så mycket som jämfört med . Min fråga till statsrådet är: Vilka slutsatser drar statsrådet av den rapport som RBU har presenterat?