frs · H512227 · 2017-11-15 00:00:00 — Dnr Fi2017/04221/E4 Svar på fråga 2017/18:227 av (M) Den ekonomiska politikens påverkan på har frågat mig om regeringens ekonomiska politik har bidragit till att förbättra konkurrensvillkoren för näringslivet i . Ett konkurrenskraftigt och dynamiskt företagsklimat är grunden för tillväxt och jobbskapande i hela landet. bedömde i den senaste lönebildningsrapporten att svensk tillverkningsindustri är internationellt konkurrenskraftig. Regeringen har sedan den tillträdde 2014 bedrivit en aktiv näringspolitik för att stärka svenska företags konkurrenskraft. Regeringen anser att den bästa kunskapen om vad som behövs för att specifikt utveckla finns i den egna regionen. Därför ligger också huvudansvaret för de regionala tillväxtresurserna hos länen. Tillsammans med länens egna prioriteringar och insatser skapar regeringens satsningar inom näringspolitiken och den regionala tillväxtpolitiken mycket goda förutsättningar för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft i alla delar av landet. Svensk industri är beroende av fungerande godstransporter som påbörjas på landsbygden. Regeringen satsar därför på ökat underhåll av spår och vägar på landsbygden. Det är en satsning på bättre arbetspendling och effektivare godstransporter på både väg och järnväg. Den gynnar hela landet och förstärker position som export- och industriland. För att förbättra förutsättningarna för att bo, arbeta och driva företag i hela landet genomför regeringen även en omfattande bredbandssatsning. Regeringens mål är att hela ska ha tillgång till snabbt bredband 2025. Regeringen genomför också en kraftfull exportoffensiv. Bland annat genom att satsa på regionala exportcentra och att stärka Sverigebilden utomlands, vilket kommer att få positiv effekt på företagens internationella affärer. Ju fler regioner som är starka och expansiva, desto bättre är det för . Den parlamentariska landsbygdskommittén har haft i uppdrag att lämna förslag till en sammanhållen politik för långsiktigt hållbar utveckling i landsbygder. Regeringen avser återkomma till med anledning av betänkandet, men föreslog i budgetpropositionen att 2019 och 2020 avsätts. Det företag själva anger som största hindret för att växa är att de inte hittar rätt utbildad arbetskraft. Regeringen satsar därför på ett brett kunskapslyft, en satsning som fullt utbyggd omfattar över 90 000 utbildningsplatser. ger människor chans att utbilda sig för att stärka sina möjligheter på arbetsmarknaden, vilket avhjälper brister på arbetskraft samt säkrar den framtida kompetensförsörjningen och ställning som konkurrenskraftig kunskapsnation. Goda skattemässiga villkor för att starta och driva företag är en förutsättning för att hela landet ska växa. För att underlätta för fler enmansföretag att ta steget att anställa har regeringen infört ett s.k. växa-stöd. Även små, unga företags möjligheter att rekrytera och behålla nyckelpersoner förbättras genom att beskattningen av personaloptioner förändras. En annan viktig faktor, inte minst för innovativa och växande företag, är företagens finansieringsmöjligheter i utvecklingsskeden. Regeringen har därför skapat en ny finansieringsstruktur, där utbudet av statligt riskkapital har förbättrats och effektiviserats. Sammantaget har den aktiva näringspolitiken bidragit till att förbättra konkurrensvillkoren för näringslivet i och på andra orter i .