ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H511493 · 2017-12-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:493 Skolavslutning i kyrkan av (KD) till Utbildningsminister (MP) Vi närmar oss ett välförtjänt jullov för skolans alla elever. har vi fått positiva besked om att resultaten i läsförmågan har gått upp. Detta lagt till den PISA-undersökning som presenterades , som också vände upp, tecknar en bättre bild av skolan än den vi vant oss vid . För en stämningsfull och traditionsenlig avslutning sker avslutningar i de många vackra kyrkor som är en viktig del av vårt kulturarv. Dock är det många skolor som drar sig för att vara i kyrkan, och hukar inför det kristna budskap som julen trots allt handlar om, i rädsla för att göra fel och bryta mot reglerna. uppmanade regeringen att konfessionella inslag ska få förekomma i offentliga skolor, i annan utbildning än undervisning, i samband med firandet av skolavslutningar och andra traditionella högtider. Regeringen är påfallande saktfärdig i den här frågan. I skrivelse 2016/17:75 lyfter regeringen att det hölls samtal mellan regeringen och Alliansen och att regeringen bereder frågan. Men fortfarande inget resultat. kvarstår den osäkerhet som gör att skolor tvekar inför vad som är tillåtet och inte. Skolorna behöver ett klargörande . Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : När avser ministern och regeringen att återkomma till med förslag på lagstiftning i enlighet med det som uttalat så att skolor ska kunna fira skolavslutningar i kyrkan utan att riskera att bryta mot lagar och regler?
fr · H511494 · 2017-12-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:494 Fusket med trafikkörkort av (S) till Statsrådet (S) Efter regeringsskiftet har 250 000 fler personer ett jobb att gå till. Detta är fantastiska siffror, men de måste öka om vi ska nå målet om lägst arbetslöshet . är gymnasieutbildning tillsammans med körkort stora vattendelare på arbetsmarknaden. De som saknar körkort har svårare att ta ett jobb, vilket även regeringen sett och som resulterat i förslaget om CSN-lån för körskoleutbildning. Detta är en viktig politikutveckling för att fler ska komma i arbete. har det dock framkommit flera oegentligheter kopplat till körskolor, bland annat organiserad brottslighet och illegala trafikskolor. En granskning av SVT visar också att fusket är utbrett vid körskolornas teoriprov. Vanligast är fusket när det gäller teoriproven för taxikörkort och taxitrafiktillstånd. Fusket sker genom att frågor och svar avfotograferas och säljs vidare. Mobilkameror, kameror i glasögon och i pennor samt folk med vanliga fusklappar är några av alla de knep som ser. Att provkontrollanter upptäcker att folk försöker fuska eller kopiera frågorna och svaren är inte heller ovanligt. Problemet är att de som ertappas kan komma tillbaka dagen efter och skriva om provet. Ofta är det inte för att klara provet, utan för att kunna kopiera eller lära sig frågorna utantill. På har man trots det ingen laglig rätt att stoppa fuskare från att komma tillbaka. Inom högskolevärlden kan fuskare som ertappas riskera avstängning. Där tas alla anmälda fusk upp hos en disciplinnämnd som avger vilket straff som ska utfalla. Detta är en modell som fungerar bra och som sätter stopp för oegentligheter. Regeringen bör fundera över om inte en liknande modell också behövs inom trafikskolesektorn. Inte minst då fuskandet inom körkortsutbildningen är ett hot mot trafiksäkerheten då vi får körkortsinnehavare som inte kan våra trafikregler. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att ge samma möjligheter som inom universitetsväsendet att vidta sanktionsmöjligheter mot fusket vid trafikskolor?
fr · H511495 · 2017-12-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:495 Skolbarn som blir bortgifta av (SD) till Statsrådet (S) Att det i finns barn som lever under hot om att bli bortgifta är tyvärr en realitet ; i var femte svensk kommun tror man att det finns barn som riskerar att bli bortgifta. Vi vet att det sker, men omfattningen är inte känd då mörkertalet är mycket stort. I minst 13 kommuner misstänker man att elever som inte kom tillbaka till skolan har blivit bortgifta. Detta enligt en enkät som Dagens Samhälle har gjort. Bara har kontoret för samordnaren mot hedersförtryck fått in 42 fall av bortförda barn. Det är mycket tydligt att problemet har ökat, inte minst sedan den enorma tillströmningen av migranter . Efter Dagens Samhälles enkät visar det sig att vissa kommuner inte ens får fråga skolorna om det finns en risk att barn gifts bort, och uppföljningen av försvunna elever är minst sagt bristfällig. Dessutom vittnar ett undervisningsråd på om att det aldrig har gjorts någon nationell kartläggning av skolornas arbete mot hedersförtryck. Att detta sker i är inte bara ett enormt svek mot de drabbade barnen utan även en skam för . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att göra för att förbättra uppföljningen och möjliggöra en granskning av olika skolor eller på annat sätt stoppa denna företeelse?
fr · H511496 · 2017-12-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:496 Återinförandet av den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen av (M) till Socialminister (S) uppmanade regeringen att återkomma till med ett lagförslag som återinför den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur ser tidsplanen ut för ministern när det gäller återinförandet av den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen i enlighet med uttalade vilja?
fr · H511497 · 2017-12-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:497 Mänskliga rättigheter i av Amineh Kakabaveh (V) till Utrikesminister (S) Jag har tidigare i olika sammanhang tagit upp frågan om hur rättssystemet i fungerar och påpekat att det har stora brister när det gäller respekten för människoliv. Ett skrämmande exempel på hur illa det är ställt gäller Ahmadreza Djalali, läkare och forskare på . Han sitter uppenbart oskyldigt anklagad och är dömd till döden för spioneri. Han hotas med avrättning vilken dag som helst. Ahmadreza Djalali överklagade domen till högsta domstolen i . meddelades hans advokat att domen kvarstår efter ett summariskt beslut från högsta domstolen där försvaret inte getts någon möjlighet att yttra sig, enligt . Domstolens agerande utgör en uppenbar kränkning av rätten till en rättvis rättegång och rätten till liv, enligt , som också menar att Ahmadreza Djalali torterats till att erkänna brottet. Djalalis har i sin förtvivlan vänt sig till mig och bett mig och oss att försöka göra något. lever, som statsrådet vet, i . Hon skriver att hon och barnen, som fått veta vad som sker med deras pappa, lider förfärligt. Den iranska regimen är inte känd för att hysa någon större respekt för mänskliga rättigheter. Man dömer människor till döden för tämligen lindriga förseelser. Men inte nog med det, man dömer också människor till hårda straff på lösa grunder. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att förmå den iranska regimen att utveckla ett rättssystem som respekterar mänskliga rättigheter och förhindrar att fler drabbas på samma sätt som Ahmadreza Djalali?
fr · H511498 · 2017-12-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:498 Kravet på danstillstånd av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Kravet på danstillstånd finns i ordningslagen . Det var då danstillställningar, alkoholkonsumtion och okontrollerade möten mellan unga män och kvinnor som låg bakom införandet av tillståndet. Inte så modernt tänk i dagens samhälle kan tyckas. Men utan danstillstånd kan pub- eller restaurangägare straffas om gästerna bjuder upp till spontandans. En enig riksdag vill avskaffa danstillståndet. Men regeringen har ännu inte agerat. Det verkar inte heller finnas någon ambition eller tidsplan från regeringens sida. Frågan är om vi tillåts dansa in det nya året eller inte. Regeringen har tidigare blivit uppmärksammad på att frågan inte rör på sig. Men inget händer och inga svar ges på när danstillståndet kommer att avskaffas, detta trots skriftliga frågor och ett tillkännagivande som ligger och dammar på någons hylla. Regeringen borde ta mer seriöst på tillkännagivandet från riksdag och se till att verkställa majoritetens beslut. Avskaffa danstillståndet och förenkla både för företagare och för glada människor med dans i benen. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Har ministern och regeringen som ambition att avskaffa kravet på danstillstånd /18 eller när kan vi se en lagändring på plats?
fr · H511499 · 2017-12-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:499 Antisemitism av (S) till Utbildningsminister (MP) De antisemitiska attackerna har kulminerat i . Efter beslut att flytta den amerikanska ambassaden till har synagogan i utsatts för en brandattack, och den judiska begravningsplatsen i har utsatts för ett brandattentat. I samlades också 200 personer vid en demonstration där antisemitiska slagord skanderades, exempelvis "Vi ska skjuta judarna". Det är fullkomligt oacceptabelt att många svenska judar känner obehag eller svårigheter att visa sig som judar. Judar hotas och trakasseras, judiska institutioner angrips. Judiska inrättningar tvingas befästa sina synagogor, församlingshus och skolor som ointagliga fort, med kameror, staket, larm och säkerhetsslussar. Händelserna i och har kraftfullt fördömts av regeringen och politiker. Det är viktigt, men det är ännu mer avgörande att se till att problemet förebyggs och bekämpas. Vi måste ta krafttag mot antisemitismen. Vi måste börja redan i skolan på grundskolenivå. Medan stärkt säkerhet för judiska institutioner är en självklarhet, är det inte lösningen på det grundläggande problemet. Antisemitismen har ingen plats i vårt samhälle. Vi måste från tidig ålder vaccinera våra barn mot antisemitismen. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vad tänker ministern göra för att stärka kunskapen och motverka antisemitismen på grundskolenivå?
fr · H511500 · 2017-12-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:500 Koldioxidbedövning vid slakt av grisar av (V) till Statsrådet (S) visade SVT bilder från svenska slakterier där grisar bedövas genom att föras ned i ett schakt med koldioxid. Bilderna rimmar illa med den bild som medborgarna har av svenskt djurskydd som bland annat går ut på att djur ska skonas från onödigt obehag och lidande vid slakt. Filmer och foton av grisarna under gasning med koldioxid visar skräckslagna djur som kämpar för att få luft genom att sträcka trynena uppåt och kippa efter andan. Ögonvitorna syns, vilket indikerar rädsla. På bilderna ses grisar som kämpar emot, och de försöker ofta resa sig efter att de fallit omkull. Enligt forskarna som studerat koldioxidbedövning är de beteenden som grisarna visar upp tecken på att grisarnas överlevnadsinstinkt är triggad till max och att de kämpar för sina liv. Bedövningsmetoden orsakar grisarna upp till en minuts smärta och lidande. Koldioxid gör ont att andas in och ger svåra kvävningskänslor, vilket leder till att grisarna upplever ångest under sina i livet. Det råder ingen tvekan om att koldioxidbedövning orsakar stort lidande. Efsa (Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet) rekommenderade att det tas fram alternativ till koldioxidbedövning. Ändå är bedövning med koldioxid den vanliga metoden på de stora slakterierna. slaktades omkring 2,5 miljoner grisar i . Just koldioxid används för att den är billig och för att det går snabbare att använda gruppbedövning med gas än individuell bedövning med el eller bultpistol. Det är de stora flödena vid de stora slakterierna som lett till att koldioxid används. Det är också en fördel att bedöva grisar i grupp, som vid gasbedövning, eftersom grisar är flockdjur. Ur ett djurskyddsperspektiv är nackdelarna med just gasen koldioxid både välkända och mycket allvarliga. Det går att ersätta koldioxidbedövningen med bättre bedövningsmetoder, men det kräver vilja och att frågan prioriteras. En viktig början skulle vara att införa ett slutdatum för när koldioxidbedövningen inte får användas . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder för att sätta ett slutdatum och fasa ut koldioxidbedövning vid slakt av grisar?
fr · H511501 · 2017-12-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:501 Ostlänken av (M) till Statsrådet (S) Datumet då Ostlänken ska vara färdigställd skjuts längre och längre fram. Det senaste beskedet är att den ska vara färdig mellan . Det är bra att Ostlänken är med i förslag till nationell plan men länken måste också gå från plan till verklighet. Ostlänken är efterlängtad, inte bara för pendlare utan även för dess näringsliv och transporter. Även många fastighetsägare kommer att påverkas av Ostlänken då det krävs att dessa avsätter mark till länken. När jag under frågestund frågade statsrådet när Ostlänken ska vara färdig uteblev dessvärre svaret, vilket gör både mig och många i oroliga. Med bakgrund av detta vill fråga statsrådet : När kommer Ostlänken att bli färdig?
fr · H511502 · 2017-12-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:502 av (M) till Närings- och innovationsminister (S) är största skogsägare och förvaltar produktiv skogsmark, vilket utgör av skogsmark. beslutade (prop. 2009/10:169, bet. 2009/10:NU22) att ska bedrivas på affärsmässig grund och ge marknadsmässig avkastning. Vidare beslutades att bolaget skulle sälja mark till dess att av den areal bolaget hade vid bolagets bildande var avyttrad. Tvärtemot detta beslut har ökat sitt innehav av skog, bland annat genom att köpa skogsfastigheter runt om i landet. Som framgår av näringsutskottets betänkande 2016/17:NU4 har ingen specifik uppföljning av markförsäljningsprogrammet genomförts. Detta då det inte finns något bestämt år angivet då programmet ska vara avslutat. Vidare har den skog förvaltar inte satts av för naturvård på sådant sätt att den ger högsta långsiktiga lönsamhet och ökad positiv klimatpåverkan, vilket framgår av bolagets årsredovisning . Att inte drivs i enlighet med beslut och konkurrerar med landsbygdsföretagen är oacceptabelt. Att inte heller sköter sin förvaltning på ett godtagbart sätt talar ytterligare för att avyttringen bör ske i ökad takt. Med bakgrund av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att efterlever beslut?
fr · H511503 · 2017-12-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:503 Verkställda utvisningar av (M) till Statsrådet (S) I är det ett stort antal personer som har fått ett beslut om att de inte får uppehållstillstånd i och ska då enligt gällande lagstiftning lämna vårt land. Bara överlämnades över 8 000 utvisningsärenden till polisen, varav uppemot 6 000 rörde personer som avvikit. beräknar överlämna fler än 60 000 utvisningsärenden till polisen. I 50 000 fall rör det sig om personer som avvikit. Antalet utvisningsärenden som överlämnas till polisen kommer alltså att öka markant de kommande fem åren. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att vidta för åtgärder för att påskynda antalet verkställda utvisningar av de personer som inte har rätt att vistas i ?
fr · H511504 · 2017-12-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:504 Sexualbrott av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Den senaste nationella trygghetsundersökningen från är en dyster läsning på många sätt. Allt fler uppger nämligen att de har utsatts för brott, och ökningen har nått skrämmande höga nivåer. I trygghetsundersökningen uppger till exempel av de tillfrågade att de året innan utsatts för misshandel, hot, sexualbrott, personrån, bedrägeri eller trakasserier. Det är den högsta nivån sedan trygghetsmätningen startade . Speciellt sexualbrotten sticker ut och har ökat kraftigt. I undersökningen uppger att de utsatts för sexualbrott 2016, jämfört 2015. Det motsvarar en ökning på drygt 180 000 personer. De allra flesta av dem är kvinnor, och av kvinnorna uppger att de utsattes för dessa brott 2016. Utvecklingen är oroande och det behövs nu kraftfulla åtgärder för att vända den. Ökningen är dessutom så pass stor att det inte bara kan handla om fler anmälningar utan sannolikt också en faktisk ökning av antalet sexualbrott. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att komma till rätta med den stora ökningen av antalet brott i allmänhet och sexualbrott i synnerhet?
fr · H511505 · 2017-12-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:505 Vattendirektivets påverkan på bostadsbyggandet av (C) till Statsrådet (MP) genomför direktiv /60/EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (ramdirektivet för vatten), och det är regeringens uppgift att tillse efterlevnaden av den så kallade Weserdomens krav, som anger vad som ska anses utgöra en försämring av status i en ytvattenförekomst och skyldigheten för stater att inte godkänna projekt som kan medföra en sådan försämring. Kommuner och Landsting och med flera uttrycker en oro över att det utöver att påverka framtiden för olika former av småskalig vattenverksamhet, dämmen, dikningsföretag och vattenkraftverk även kan hindra planering och byggande av nya bostäder. Det finns länsstyrelser som återvisar planer med hänvisning till det pågående arbetet med Weserdomen. Det sista vi behöver nu är ytterligare osäkerhet kring bostadsbyggandet och andra för samhället viktiga investeringar, såsom företagsetableringar, ny infrastruktur, hantering av dagvatten etcetera. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Är det statsrådets avsikt att verka för att implementeringen av ramdirektivet för vatten sker på ett sådant sätt att bostadsbyggandet inte ytterligare försvåras och fördyras?
fr · H511506 · 2017-12-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:506 Skillnader mellan nyanlända och inrikes födda elever i skolan av (M) till Utbildningsminister (MP) PM har i en artikel i , Majoriteten ensamkommande klarar inte gymnasiet, belyst de stora skillnaderna mellan inrikes födda och utrikes födda elever angående gymnasiebehörighet. I artikeln beskrivs att av de elever som fötts i får gymnasiekompetens efter , medan av de elever som är utrikes födda uppnår gymnasiebehörighet. Så många som av de ensamkommande eleverna blir inte godkända i matematik, engelska och svenska. Detta tyder på att den svenska skolan varken har de resurser eller de kunskaper som krävs för att i tillräckligt stor grad utbilda de nyanlända eleverna. presenterades en utredning om elever som kommer till under senare årskurser, Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasiet (SOU 2017:54). I utredningen presenteras också en rad förslag på åtgärder. För att ge nyanlända en rimlig chans att integreras i samhället krävs att åtgärder vidtas . Med detta som bakgrund vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att minska skillnaderna i skolresultat mellan inrikes och utrikes födda elever?
fr · H511507 · 2017-12-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:507 Missvisande statistik om jaktbrott av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Statistiken över jaktbrott i är väldigt missvisande eftersom trafikskadat vilt även bokförs under gruppen jaktbrott. Exempelvis rapporteras upphittat trafikskadat eller trafikdödat vilt där bilföraren är okänd som jaktbrott och inte som en smitningsolycka. Även olyckor som rapporteras in för sent blir jaktbrott. är det chockartat att köra på vilt, och man kanske bara kör därifrån och ringer inte försäkringsbolaget förrän . Eftersom försäkringsbolaget kräver en polisanmälan anmäls olyckan först då, varpå den som anmäler blir anmäld för brott mot jaktlagen. Det här resulterar i en skev bild av verkligheten. Går man djupare ned i statistiken kan man se vad som är ”riktiga” jaktbrott och vad som är trafikolyckor. Enligt uppgifter från polisen är 1 500 av de totalt 2 239 registrerade jaktbrotten viltolyckor med fordon. Att både trafikolyckor och exempelvis tjuvjakt räknas som jaktbrott och likställs med varandra i statistiken ger en missvisande bild, och risken är att statistiken används för att misskreditera jägarkåren. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att skilja viltolyckor och jaktbrott åt i statistiken och därigenom korrigera den missvisande bild som dagens metod ger?
fr · H511508 · 2017-12-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:508 kommuns vägran att ge information om bortförda flickor av (L) till Statsrådet (S) rapporterade i sin rapport mot sin vilja att ungefär 70 000 unga i upplevde att föräldrar, religion eller kultur satte gränser för dem i valet av livspartner. I uppskattades då ca 2 000 unga leva i hedersförtryck. Men finns det bättre forskning i ämnet. Forskare menar att så många som 240 000 unga människor i lever under hedersförtryck. Det är också glädjande att det har tillsatts en nationell kartläggning för att se hur stor omfattningen av hedersförtryck är. Samtliga kommuner måste delta i arbetet med kartläggningen om resultatet ska ge en verklig bild av omfattningen av hedersförtryck i . Men det finns vissa kommuner som sviker hedersutsatta. En av de värsta är det rödgrönt styrda kommun. kommun såg mellan fingrarna när det gällde de flickor som kom och var gifta med vuxna män. Minderåriga barn fick bo med vuxna män – vi upprätthöll den hederskultur som de tvingats leva under i sina hemländer. rapporterar Dagens Samhälle att kommun är en av de kommuner som vägrar redovisa antalet unga tjejer som misstänks ha förts bort och utsatts för tvångsgifte . Det rödgrönt styrda kommun vägrar svara på Dagens Samhälles frågor om antalet bortförda flickor med hänvisning till att kommunen inte har tillåtelse att göra förfrågningar i skolor som rör sådana frågor. Det måste rimligtvis innebära att den kartläggning om hedersförtryck som ska göras nationellt inte kommer att kunna innehålla några uppgifter från skolor i och däribland även information om hur många barn som misstänks ha blivit bortgifta. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att kommun och andra kommuner har rätt att vägra ge information om och kartlägga omfattningen av hedersförtryck i sina kommuner, och om så är fallet, vad avser regeringen att göra för att säkerställa att såväl medier som den nationella kartläggningen får tillgång till den information de behöver?
fr · H511509 · 2017-12-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:509 Beskattning av bilar av (M) till Finansminister (S) För många vanliga människor och företag har den förda bil- och miljöpolitiken blivit något av ett irritationsmoment. En överväldigande majoritet håller med om att vi måste arbeta tillsammans för att göra vårt samhälle mer miljövänligt, och alla är beredda att dra sitt strå till stacken. Däremot gör den förda politiken med höjd bensinskatt, höjd dieselskatt, höjd fordonsskatt och försämrat reseavdrag – och senast vill rödgröna politiker förbjuda en stor del av den befintliga bilparken i städer – att det inte bara blir dyrt för människor utan också framför allt för företag. Turerna vilka bränsleslag som är mest miljövänliga har även de gått fram och tillbaka. Först var det etanol, sedan diesel, sedan bioetanol. I och med förslaget om miljözoner fria från diesel kommer av personbilarna och en lika stor andel av de lätta lastbilarna i att behöva bytas ut. Många företag har redan gjort stora investeringar i vad de trodde skulle vara en miljösmart åtgärd. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vad avser finansministern att vidta för åtgärder för att skapa mer långsiktighet i bilpolitiken?