ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H412644 · 2017-01-24 00:00:00 — Dnr N2017/00265/PBB Svar på fråga 2016/17:644 av (M) Åtgärder mot den ökande hemlösheten har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta inom ramen för mitt ansvarsområde för att komma till rätta med den ökande hemlösheten, och i så fall när. Det är en viktig fråga som lyfter. Bostadsbristen berör många och personer med en svag ställning på bostadsmarknaden riskerar att få det särskilt svårt. Kommunen har ansvar för bostadsförsörjningen och roll är att bistå enskilda med social problematik att hitta lösningar på sin boendesituation. vittnar om att den träffar personer vars enda problem är att de inte får tag i en bostad på den reguljära bostadsmarknaden. En del av lösningen handlar då om ett ökat bostadsbyggande och rimliga villkor på blivande hyresgäster. Regeringen genomför den största bostadspolitiska satsningen på . Det är en lång rad åtgärder för ett ökat bostadsbyggande, inte minst utifrån 22-punktsprogrammet som presenterades . Det handlar bl.a. om en kommunbonus för ökat bostadsbyggande, investeringsstöd för hyresbostäder, åtgärder för nya hållbara städer, översyn av kreditgarantier, utökad möjlighet att använda tidsbegränsade bygglov samt ett flertal åtgärder för mer byggklar mark, sänkta byggkostnader, kortare ledtider, ökad rörlighet och fler hyresrätter. Listan kan göras lång. bedömer att byggandet av flerbostadshus är på den högsta nivån sedan slutet av miljonprogrammet och att bostadsbyggandet kommer öka ytterligare . Det är viktigt att det byggs bostäder med rimliga hyror. Ett ökat utbud av sådana bostäder skapar gynnsammare förutsättningar för både enskilda och för kommunernas socialtjänst. Regeringen införde investeringsstödet för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande just för att öka byggandet av bostäder som fler kan efterfråga. Dessa bostäder ska förmedlas enligt öppna och transparenta principer och hyresvärden får endast ställa rimliga krav på bostadssökandes ekonomi. Regeringen gav länsstyrelserna ett tvåårigt uppdrag att stödja och informera kommuner och andra relevanta aktörer i arbetet med att underlätta inträde på bostadsmarknaden för resurssvaga hushåll och hushåll som i övrigt har svårt att etablera sig på bostadsmarknaden samt i arbetet med att motverka hemlöshet och förebygga avhysningar. En slutrapport kommer att överlämnas till regeringen . Därutöver är förslag om att ersätta de kommunala hyresgarantierna med en statlig hyresgaranti på remiss. Regeringen har även gett i uppdrag att genomföra en nationell kartläggning av hemlöshetens omfattning och karaktär. Uppdraget ska redovisas . Jag kommer att följa utvecklingen på bostadsmarknaden och resultatet av ovan nämna uppdrag och förslag med stort intresse.
frs · H412645 · 2017-01-24 00:00:00 — Dnr N2017/00262/TIF Svar på fråga 2016/17:645 av (KD) Julbelysning i glesbygd har frågat mig vad jag avser att göra för att möjliggöra julbelysning i gatulyktstolpar även i mindre orter. I mitt svar till med anledning av en tidigare fråga rörande julpynt på lyktstolpar så redogjorde jag bl.a. för att det är väghållaren som avgör behovet av belysning och ansvarar för att den är lämpligt utformad. De belysningsstolpar som staten genom svarar för längs en statlig väg har till uppgift att lysa upp vägen av trafiksäkerhetsskäl. Trafiksäkerhet är en prioriterad fråga för regeringen och säkerhet och funktion måste prioriteras såväl när det gäller belysningsstolpar som andra väganordningar. Jag kan inte kommentera bedömningar som har gjorts i enskilda fall men kan konstatera att har gått ut och informerat om att restriktivitet med julbelysning bl.a. beror på att moderna eftergivliga belysningsstolpar tål mindre vikt och att risk föreligger både vad gäller stolparnas hållfasthet och säkerheten vid de elinstallationer som görs. Jag sa i mitt tidigare svar att jag förutsätter att gör en korrekt bedömning vad gäller stolparnas hållfasthet. Jag har ett fortsatt förtroende för att gör korrekta bedömningar gällande säkerhet, hållfasthet m.m. och avser därför inte att vidta några åtgärder gällande julbelysning i belysningsstolpar som staten ansvarar för.
frs · H412646 · 2017-01-25 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:646 av (S) Sexualbrott mot barn har frågat mig hur och Uppsalapolisens kunskap och framgångsrika arbete med att bekämpa sexualbrott kan spridas till andra polisregioner. Regeringen tar sexualbrott mot barn på största allvar. Sexualbrott mot barn sker ständigt i nya sammanhang och på nya sätt. Inte minst internet och sociala medier har fört med sig en utveckling som innebär nya möjligheter för gärningsmän att begå dessa brott. Barn som faller offer för sexualbrott utsätts för en allvarlig integritetskränkning och drabbas ofta av långvarigt, ibland livslångt, lidande. Regeringen har bedömt att det finns behov av att fortsätta utvecklingen inom rättsväsendet för att bättre förebygga och bekämpa sexualbrott mot barn. fick därför i uppdrag att i nära samverkan med identifiera och genomföra åtgärder för att förstärka och utveckla förmågan att upptäcka, utreda, förhindra och förebygga sexualbrott mot barn, utveckla förmågan att identifiera offer och gärningsmän vid dessa brott samt förbättra samverkan inom , med berörda aktörer nationellt och inom det internationella samarbetet. Uppdraget omfattar internetrelaterade övergrepp, bl.a. internetrelaterade sexualbrott mot barn och dokumenterade sexuella övergrepp på barn samt s.k. live streaming av sexuella övergrepp via internet. Regeringen arbetar också för att på andra sätt stärka samhällets förmåga att bekämpa sexualbrott mot barn. När det gäller lagstiftning pågår arbete för att förbättra det straffrättsliga skyddet, bl.a. när det gäller köp av sexuell handling av barn och kontakt med barn i sexuellt syfte. Regeringen beslutade också om en uppdaterad handlingsplan till skydd för barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp (Skr. 2015/16:192). Handlingsplanen gäller för 2016-2018 och innehåller 23 åtgärder för att förebygga, skydda och stödja barn samt skapa förutsättningar för att effektivt lagföra gärningsmän. Det är emellertid som avgör hur myndighetens resurser ska fördelas inom organisationen och vilka åtgärder som behöver vidtas för att de arbetsuppgifter myndigheten har ska fullgöras. Jag fortsätter att noga följa det viktiga arbetet för att bekämpa sexualbrott mot barn.
frs · H412647 · 2017-01-25 00:00:00 — Dnr S2017/00238/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2016/17:647 av (M) Förbättrade villkor för familjehemmen har frågat mig om jag avser vidta åtgärder för att förbättra situationen för familjehemmen och de placerade barnen. Familjehem fyller en ovärderlig funktion i den sociala barn- och ungdomsvården och för barn som inte kan bo med sina föräldrar. Det är en angelägen fråga för regeringen att familjehemsvården är trygg, säker, ändamålsenlig och präglas av kontinuitet. Utbildning, stöd och handledning till familjehemmen är viktigt för att kunna attrahera nya och befintliga familjehem. Även ersättningar och andra villkor inom familjehemsvården påverkar möjligheten att såväl rekrytera nya familjehem som att bevara befintliga familjehem. har familjehemsföräldrar rätt till omkostnadsersättning, som ska täcka de merkostnader som familjehemmet får när det tar emot barnet samt ett arvode, som fastställs mot bakgrund av barnets behov. Kommuner och Landsting (SKL) ger ut rekommendationer för ersättningar till familjehem. Syftet med dessa är att de ska utgöra ett stöd för kommunerna gällande ersättningsnivåerna då de inte regleras i lag. Dock har varje kommun möjlighet att genom avtal med det enskilda familjehemmet själv besluta om ersättningen utifrån det enskilda fallet. Familjehemsföräldrar har rätt till ersättning för vård av sjukt barn i form av en så kallad tillfällig föräldrapenning. För familjehemsföräldrar som utsetts till särskilt förordnade vårdnadshavare finns även rätt till föräldrapenning. Föräldraförsäkringen gäller i regel barn . Detsamma gäller för familjehemsplacerade barn. Om det med hänsyn till barnets behov krävs att en vuxen finns hemma rekommenderar SKL att socialnämnden kompenserar för eventuellt inkomstbortfall och semesterersättning, utöver fastställt arvode. Regeringen har beslutat om flera viktiga förslag som påverkar familjehemsvården. Det handlar bl a om ett förtydligande av ansvar att stödja familjehemsvården och bidra till kvalitetsutveckling på området. Det handlar även om informationsinsatser för att stödja kommunerna i rekrytering av familjehem. Jag kommer att följa fortsatta arbete och utvecklingen i kommunerna noga.
frs · H412648 · 2017-01-24 00:00:00 — Dnr N2017/ 00294/MRT Svar på fråga 2016/17:648 av (C) Godstrafik har frågat mig när jag avser att lägga fram propositionen om en samlad politik för de viktiga godstrafikfrågorna. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för effektiva, hållbara och kapacitetsstarka godstransporter. avser regeringen också presentera en godstrafikproposition som bl.a. kommer att innehålla ett förslag till en ny bärighetsklass, BK4, som gör det möjligt med tyngre fordon och fordonskombinationer på vissa vägar.
frs · H412649 · 2017-01-25 00:00:00 — Dnr S2017/00266/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2016/17:649 av (M) Bristen på socialsekreterare har frågat mig vilken analys jag gör av att det saknas omkring 1 000 socialsekreterare och vilka nya konkreta åtgärder jag avser att vidta för att vända den oroande personalutvecklingen inom . har en viktig roll i att vara det yttersta skyddsnätet i samhället och ska vara en ryggrad i den svenska modellen. Situationen för kommunernas socialtjänst, och då särskilt den sociala barn- och ungdomsvården, har varit ansträngd . För regeringen är det angeläget att vända utvecklingen så att arbetsförhållandena inom förbättras och bidrar till att det blir lättare att rekrytera och behålla erfaren personal. Kommunerna har ett stort arbetsgivar- och verksamhetsansvar i att skapa goda förutsättningar för verksamheten att utföra sitt uppdrag med god kvalitet. Lyckligtvis är det inte brist på socionomer, utan utmaningen är att skapa förhållanden så att de väljer att arbeta inom . Därför genomför regeringen historiskt stora satsningar i samråd med arbetsgivare och fackförbund. någonsin har det gjorts en direkt riktad förstärkning av den sociala barn- och ungdomsvården, genom regeringens miljardsatsning . Medlen ska gå till personalförstärkning, kompetenshöjning och kvalitet och har i uppdrag att genomföra stimulanssatsningen. har på regeringens uppdrag tagit fram ett stöd vid yrkesintroduktion och genomför –2019 vidareutbildningar till socialsekreterare i den sociala barn- och ungdomsvården samt arbetsledare och chefer inom individ- och familjeomsorgen. I regeringens forskningsproposition konstateras att det behövs forskning för att förbättra kunskapsläget inom . Därför har regeringen inom ramen för forskningssatsningen bl.a. avsatt medel till forskarskolor som ska bidra till långsiktig kunskapsuppbyggnad inom . Satsningen ska också främja den verksamhetsnära forskningen och inkludera implementeringsforskning. Detta skapar möjlighet att stimulera kunskapsutveckling och öka professionens och områdets attraktivitet. Regeringen har även avsatt 10 extra välfärdsmiljarder till kommunerna , pengar som absolut bör komma till del. Regeringen har stärkt den nationella samordnarens uppdrag i det avseende att hon regelbundet rapporterar sina iakttagelser till mig och lägger förslag om relevanta insatser för att stärka den sociala barn- och ungdomsvården. Flera av förslagen har regeringen beslutat om för att utveckla och stärka verksamhetsområdet. Samordnaren har på nytt besökt flera kommuner och hennes intryck är att nu har fått mer arbetsro och stabilare förhållanden. Flera av de satsningar som regeringen gör inom omsorgen, t.ex. på bemanning och kvalitetsutveckling, kommer att leda till förbättrade arbetsförhållanden. Eftersom majoriteten av personalen inom är kvinnor är satsningarna också viktiga ur jämställdhetssynpunkt.
frs · H412650 · 2017-01-24 00:00:00 — Dnr N2017/0295/TIF Svar på fråga 2016/17:650 av (L) Trafiksäkerheten på har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att öka trafiksäkerheten på . har tillsammans med , och i gjort en åtgärdsvalsstudie för att identifiera vilka åtgärder som behövs för att utveckla, förbättra samt öka säkerheten för väg 225. Åtgärdsvalsstudien har bl.a. resulterat i förslag på åtgärder för gång- och cykelåtgärder, förbättring av busshållplatser, breddning av delar av vägen där bussar går och stombussar planeras gå samt åtgärder i korsningar för ökad framkomlighet och trafiksäkerhet. lade regeringen fram propositionen Infrastruktur för framtiden – Innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling (prop. 2016/17:21), med förslag om ekonomiska ramar och inriktning för perioden –2029 till . Efter beslut om propositionen fortsätter arbetet med åtgärdsplanering, som ska leda fram till en ny nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet 2018–2029 och nya länsplaner. I åtgärdsplaneringen identifieras vilka objekt som ska prioriteras . Då väg 225 är en länsväg är det en fråga för länsplaneupprättaren i att avgöra om åtgärder på vägen bör prioriteras i länsplanen under kommande planperiod. Regeringen avser att fastställa den nationella planen och ekonomiska ramar för länsplanerna .
frs · H412652 · 2017-01-25 00:00:00 — Dnr Fi2017/00156/I1 Svar på fråga 2016/17:652 av (V) Ökad andel klimatrelaterade investeringar hos har frågat mig om jag kommer att verka för att successivt höja målsättning för klimatrelaterade investeringar. har verkat för att Världsbanksgruppen ska öka sina ambitioner och målsättningar för klimatrelaterade investeringar och främja en miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling, dels genom att stödja insatser som direkt syftar till att skydda miljön och minska negativ klimatpåverkan, dels genom att säkerställa att man i samband med investeringar med andra syften även beaktar behovet av miljöhänsyn. Regeringen har dessutom genom olika kanaler verkat för att Världsbanksgruppens stöd till fossil energi fasas ut och att andelen energiinvesteringar i förnybar energi och energieffektivisering ökar. Dessa prioriteringar planerar jag att fortsätta driva i Världsbanksgruppen. Regeringen har höjt ambitionen för svensk politik på klimatområdet inom ramen för internationella finansiella institutioner, inklusive Världsbanksgruppen. Vi ska använda vårt inflytande i det multilaterala samarbetet för att institutionerna ska öka investeringarna i förnybar energi. Dessutom ska vi på policynivå driva ett strategiskt och långsiktigt påverkansarbete för att Världsbanksgruppen ska anta ambitiösa och tidssatta klimatmål. Detta påverkansarbete sker genom det löpande styrelsearbetet, samverkan med likasinnade länder, samt vid kapitalöversyner och påfyllnadsförhandlingar. Som uppföljning till om klimat antog Världsbanksgruppen en handlingsplan för klimat; Climate Change Action Plan. I samband med att handlingsplanen godkändes ställde regeringen bl.a. krav på uppföljning av implementeringen och regelbunden rapportering. Världsbanksgruppens ledning åtog sig att genomföra en halvtidsöversyn under samt att ge regelbundna uppdateringar om implementeringsprocessen. Detta blir viktigt för att säkerställa att nuvarande målsättning om klimatrelaterade investeringar realiseras. Världsbanksgruppen har även utvecklat instrument för katastrofriskhantering, inklusive hantering av naturkatastrofer förorsakade av klimatförändringar, i både låginkomstländer och medelinkomstländer. Klimat kommer även att utgöra ett särskilt tema , 2017-2020. Regeringen har framgångsrikt i förhandlingarna av IDA18 verkat för att gör konkreta åtaganden för investeringar i förnybar energi, koldioxidprissättning i projektplanering, stöd till utvecklingsländer att implementera sina nationella klimatåtaganden från om klimat och ökade insatser som minskar fattigdom och främjar hållbar och inkluderande energiförsörjning. har regeringen även varit pådrivande i besluten om nya sociala och miljömässiga standarder samt ett nytt ramverk för upphandlingar som möjliggör större fokus på miljö och hållbarhet i offentliga upphandlingar. Detta utgör betydelsefulla medel för att bidra till hållbarhets- och klimatmålen. Jag och regeringen planerar att ställa krav på rapportering, för att bevaka att implementeringen av dessa åtaganden sker enligt överenskommelse.
frs · H412653 · 2017-01-25 00:00:00 — Dnr Fi2017/00157/I1 Svar på fråga 2016/17:653 av (V) Definition av klimatinvesteringar hos har frågat mig om jag avser att verka för att tar fram en robust och tydligt uppföljningsbar definition av klimatrelaterade investeringar. I samband med att handlingsplanen Climate Change Action Plan godkändes ställde regeringen bl.a. krav på att tydliga mål sätts inför uppföljning av implementeringen. Jag planerar att bevaka att uppföljningsbara mål sätts och definierar vad de klimatrelaterade investeringarna omfattar, samt att dessa mål följs upp.
frs · H412654 · 2017-01-24 00:00:00 — Dnr N2017/00307/PBB Svar på fråga 2016/17:654 av (C) Dubbelreglering vid byggnation av cisterner har frågat mig vilka åtgärder eller initiativ det föranleder mig att det saknas en reglering av kontroller av cisterner. redogör för problematiken kring kontroller och kontrollansvar av cisterner. Jag vill förtydliga detta något. har remitterat ett förslag om nya föreskrifter för användning och kontroll av trycksatta anordningaroch föreslår att föreskrifterna (AFS 2005:2) om tillverkning av vissa behållare, rörledningar och anläggningar ska upphävas. Förändringarna syftar till att förenkla regelverket för cisterner och innebär att krav på besiktning kommer att finnas även , men i nya föreskrifter. Remisstiden för förslag gick ut och myndigheten behandlar nu de synpunkter som har inkommit. Det finns således ett befintligt regleverk för kontroll av cisterner. Fortsatt arbete med regelverket kommer att ske i dialog mellan och . fråga avser ett tekniskt och juridiskt komplext område. Regeringen anser att de berörda myndigheterna, och , är bäst lämpade att finna en lösning vad gäller regelverket för cisterner. Jag kommer dock att följa det fortsatta arbetet noga för att kunna följa upp eventuella problem som kan uppstå.
frs · H412655 · 2017-01-25 00:00:00 — Dnr U2017/00166/S Svar på fråga 2016/17:655 av (M) Internationella förskolor har frågat mig när jag och regeringen avser att initiera en utredning eller vidta de åtgärder som möjliggör och klargör för engelskspråkig förskoleverksamhet. Jag delar ståndpunkt att det är angeläget att skapa förutsättningar för att ska kunna få kvalificerad utländsk personal inom t.ex. forskning och utveckling, i näringslivet och inom den diplomatiska kåren. internationella konkurrenskraft och internationella relationer är beroende av möjligheten att rekrytera internationella nyckelmedarbetare inom akademi, näringsliv och diplomati och av att attrahera utländska företag att etablera verksamheter i . Dessa efterfrågar ofta skolor med en internationell inriktning. I syfte just att möjliggöra att sådan utbildning kan komma till stånd i ökad utsträckning, även med en huvudman lämnade regeringen en proposition om internationella skolor. En bra förskola lägger grunden för barns fortsatta lärande oavsett bakgrund. Regeringen menar att det är viktigt att erbjuda bra förskoleutbildning till alla, även till de familjer som tillhör målgrupperna för internationella skolor. Alla förskolor inom skolväsendet regleras i 8 kap. skollagen (2010:800). Det är viktigt att peka på de möjligheter att utveckla barns modersmål som finns här. I 8 kapitel, 10 § skollagen sägs att förskolan ska medverka till att barn med annat modersmål än svenska får möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål. I läroplanen för förskolan, , (Lpfö 98) finns bestämmelser om språkets betydelse för barnets lärande och utveckling som individ. Där anges också att förskolan ska sträva efter att varje barn som har ett annat modersmål än svenska utvecklar sin kulturella identitet och sin förmåga att kommunicera såväl på svenska som på sitt modersmål. Förskolan ska arbeta med att utveckla barnens modersmål. Det finns heller inga hinder att till exempel ha engelskspråkiga inslag i verksamheten. Det finns flera sådana förskolor. Det är i detta sammanhang viktigt att framhålla förskolans syfte och uppdrag, som skiljer sig påtagligt från den undervisning som ges barn i länder som har skolstart än i . Att reglera internationella förskolor som undervisar i enlighet med en internationell eller ett annat lands läroplan för barn i förskoleåldern är därför en större fråga än bara vilket språk som ska användas i verksamheten. Regeringen har inga planer på att ändra gällande regelverk för detta.
frs · H412656 · 2017-01-24 00:00:00 — Dnr N2017/00310/PBB Svar på fråga 2016/17:656 av (M) Ledtider vid bostadsbyggande har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit eller kommer att vidta för att få till stånd en mer utvecklad översiktsplanering med kortare ledtider och i så fall när. Mot denna bakgrund kan jag meddela att regeringen beslutade att tillsätta utredningen utvecklad översiktsplanering (dir. 2017:6) på mitt initiativ. Beslutet innebär bland annat att en särskild utredare ska utreda och lämna förslag på hur översiktsplaneringen kan utvecklas för att underlätta efterföljande planering m.m. och hur dialogen mellan staten och kommunen om fysisk planering i större omfattning ska kunna hanteras inom ramen för översiktsplaneringen. Utredaren ska även utreda möjligheten att göra översiktsplanen bindande i vissa avseenden och utreda hur redovisningen av planhandlingarna bör göras för att skapa förutsättningar för ökad förutsebarhet och en hållbar samhällsutveckling. Av direktiven framgår att utredaren även ska föreslå hur kommunen kan ges större möjligheter att besluta om en tillkommande eller befintlig bebyggelse behöver regleras med en detaljplan. Utredaren ska även föreslå hur angränsande lagstiftning kan utformas om kravet på detaljplan begränsas. Utredaren ska vidare utreda behovet av och förutsättningarna för att ge kommunerna möjlighet att reglera upplåtelseformer, exempelvis genom en bestämmelse i en detaljplan, och behovet av och förutsättningarna för att införa en privat initiativrätt till detaljplaneläggning. Uppdraget om en begränsning av kravet på detaljplan ska redovisas . Uppdraget om en utvecklad översiktsplanering och uppdraget att ge kommunerna möjlighet att reglera upplåtelseformer ska redovisas . Uppdraget ska slutredovisas .