ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H512253 · 2017-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:253 av Boriana (M) Hemligstämplade löner bland svenska FN-anställda Boriana har frågat mig om hur jag och regeringen avser agera för att säkerställa att uppgifter om svenska FN-tjänstemäns inkomster ska lämnas till och huruvida siffran är representativ för hur många svenska FN-anställda det rör sig om . Regler om immunitet och privilegier för FN-tjänstemän finns i konventionen rörande privilegier och immuniteter(SÖ 1947:26). Konventionen har införlivats i svensk rätt. Enligt artikel V i konventionen ska personer med en tjänst eller ett uppdrag hos FN omfattas av skattefrihet för löner och andra inkomster från FN (artikel V § 18 b). Lönerna för all FN-personal i samtliga delar av systemet sätts enligt en för systemet likartad löneskala som offentliggörs på FN:s hemsida. Det kan nämnas i sammanhanget att FN gör ett avdrag, ”UN staff assessment”, på tjänstemännens inkomst som går till . En del av denna fond tilldelas FN:s medlemsländer, inklusive , i form av en reduktion av deras medlemsavgift till FN. Enligt är det FN:s eget sekretariat som ansvarar för att tillhandahålla information om alla anställdas nationalitet till medlemsländerna. FN-representation frågar därför om en uppskattning av antalet svenskar anställda vid . Enligt den information som därigenom erhållit uppskattas antalet svenska FN-tjänstemän ligga kvar på liknande nivåer som . För dessa svenska FN-tjänstemän gäller ovanstående löneskala. Beträffande uppgifter om inkomster till vilar ansvaret hos varje enskild individ att säkerställa att han eller hon följer svensk skattelagstiftning.
frs · H512254 · 2017-11-20 00:00:00 — Dnr N2017/06866/MRT Svar på fråga 2017/18:254 av (M) Uppföljning av kollektivtrafiklagen har frågat mig om vilka åtgärder jag och regeringen har vidtagit för att åtgärda de brister i tillämpningen av kollektivtrafiklagen som trafikutskottet uppmärksammade i samband med sin översyn . Sedan kollektivtrafiklagen trädde i kraft har effekterna av marknadsöppningen och lagstiftningen tidigare utvärderats av bl.a. Transportstyrelsen, Trafikanalys, Statens väg och transportforskningsinstitut (VTI) och den av nämnda uppföljningsrapporten från . Transportstyrelsen har i uppdrag att bedriva marknadsövervakning och tillsyn över kollektivtrafikmarknaden, bl.a. genom att titta på utvecklingen för biljettpriser och även genom att granska trafikförsörjningsprogrammen och samrådsprocessen i dessa. I myndighetens senaste granskning Två generationers regionala trafikförsörjningsprogram, framgår att de regionala kollektivtrafikmyndigheterna har blivit bättre på att ta fram trafikförsörjningsprogram enligt lagens intentioner men att förbättringspotential finns. En bild av kollektivtrafikmarknaden som präglad av problematik, och där aktörerna har stora problem med tillämpning av kollektivtrafiklagen, är inte en som jag delar med utgångspunkt från de signaler som myndigheter och branschen ger. Det kommer alltid finnas utrymme för att förbättra arbetet som görs och branschen arbetar aktivt med detta inom ramen för branschsammanslutningen Partnersamverkan för en förbättrad kollektivtrafik. I branschsammanslutningen tas gemensamma vägledningar fram och även modeller för avtal och hur man tar fram trafikförsörjningsprogram och genomför samråd. De regionala kollektivtrafikmyndigheterna ska väga ett flertal faktorer när de bestämmer trafikförsörjningsprogram och planeringen av kollektivtrafiken. Bilden som förmedlas av myndigheter och bransch är att med en allt längre erfarenhet av att arbeta med helhetsansvar för kollektivtrafiken blir också de regionala kollektivtrafikmyndigheterna skickligare och mer effektiva i detta arbete. Regeringen har tagit ett ökat ansvar för kollektivtrafikförsörjningen och tillgängligheten i hela landet genom att bl.a. göra det enklare för regionala kollektivtrafikmyndigheter att direkttilldela kollektivtrafikavtal. I fråga om kollektivtrafik på järnväg får dessutom direkttilldela sådana avtal utan begränsning. Med stöd av detta har regeringen gett i uppdrag att ingå avtal om nattågstrafik för att tillgodose en daglig trafik till och från . Regeringen har vidare i budgetpropositionen föreslagit ett treårigt statligt bidrag på för att möjliggöra avgiftsfri kollektivtrafik för skolungdomar under sommarloven. Jag kommer att följa den fortsatta utvecklingen på kollektivtrafikmarknaden men jag avser inte att på kort sikt drastiskt ändra branschens förutsättningar i lagstiftningen med anledning av det som anför.
frs · H512255 · 2017-11-22 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:255 av (M) session i har frågat mig varför jag inte deltog i en frågestund med ledamöterna under session i den Från den deltog statsminister , utrikesminister , kultur- och demokratiminister samt miljöminister vid årets session i . Det finns inget ministerråd för utvecklingssamarbete inom det officiella nordiska regeringssamarbetet. De nordiska länderna är dock viktiga samarbetspartners och likasinnande i utvecklingssamarbetet. Det finns goda kontaktytor mellan de nordiska länderna inom utvecklingssamarbetet i fält, inom FN och utvecklingsbankerna samt i OECD-DAC för att nämna några exempel. Vid sidan av session hölls därför även ett informellt utvecklingsministermöte. Där representerades av statssekreterare . frågestunder med statsråd är ett sätt att diskutera aktuella frågor i ett nordiskt parlamentariskt sammanhang, men det är inte ovanligt att enbart regeringsföreträdare för aktuellt ordförandeland i representerar samtliga länders regeringar. deltog utrikesminister i egenskap av ordförandeland, samt utrikeshandels- och utvecklingsminister, som företrädare för värdlandet för sessionen. Jag och några andra av mina nordiska kollegor hade på grund av andra åtaganden tyvärr inte möjlighet att resa till för att delta i frågestunden.
frs · H512256 · 2017-11-21 00:00:00 — Dnr N2017/06883/SUBT Svar på fråga 2017/18:256 av (M) Långa handläggningstider på Lantmäteriet har frågat mig vilka konkreta förslag jag och regeringen tar för att komma tillrätta med Lantmäteriets långa handläggningstider. Samma fråga fick jag så sent som från partikollega , varför mitt svar nu i stort sett har samma innehåll som mitt tidigare svar. En av de frågor jag prioriterat sedan jag tillträdde som statsråd är att åtgärda problemet med Lantmäteriets långa handläggningstider inom fastighetsbildningsverksamheten. Det är tydligt att det råder brist på lantmätare inom hela samhällsbyggnadssektorn, vilket bidrar till Lantmäteriets svårigheter att attrahera och behålla nyckelspersoner inom fastighetsbildningen. Regeringen gav därför Lantmäteriet i regleringsbrevet i uppdrag att redovisa hur myndigheten arbetar för att attrahera, anställa och utveckla verksamhetskritisk personal, inklusive en analys av hur myndigheten utvecklar verksamheten för att uppnå detta. Regeringen gav även Lantmäteriet i uppdrag att redovisa vilka åtgärder myndigheten avser att vidta för att minska handläggningstiderna och hur ärenden kan prioriters utifrån samhällets varierande behov. Regeringen angav även en målsättning för att minska handläggningstiden vid lantmäteriförrättningar. Vidare gav regeringen i uppdrag att utvärdera Lantmäteriets åtgärder för att komma tillrätta med problemen med långa handläggningstider i fastighetsbildningen samt lämna förslag på eventuellt ytterligare åtgärder för att minska handläggningstiderna. Samtliga förslag bereds nu inom . Regeringen har även stärkt Lantmäteriets ledning genom att utse fyra nya styrelseledamöter, däribland en ny styrelseordförande. Dessutom pågår arbetet med att rekrytera en ny generaldirektör som jag hoppas ska kunna vara på plats direkt . Lantmäteriet har identifierat och analyserat ett flertal utvecklingsområden och vidtagit åtgärder för att komma tillrätta med problemet. Är de av Lantmäteriet och regeringen vidtagna åtgärderna inte tillräckliga kommer jag att ytterligare skärpa kraven på myndigheten för att minska handläggningstiderna inom förrättningsverksamheten.
frs · H512257 · 2017-11-22 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:257 av (M) Kostnader för trygghet och ordning har frågat mig vilka slutsatser jag drar av att kostnader för trygghet och ordning tas av kommuner, landsting och regioner. omfattande uppdrag innebär ofta svåra avvägningar när det gäller resursfördelning mellan olika angelägna arbetsuppgifter och geografiska områden. Det är likväl viktigt att lever upp till sina åtaganden i hela landet. Regeringen anser att det behövs väsentligt fler polisanställda, både poliser och civilanställda, för att polisverksamheten ska kunna stärkas och utvecklas. Regeringen har gett förutsättningar att öka antalet platser på nuvarande polisutbildning och planerar dessutom för polisutbildning vid ytterligare två lärosäten. Det börjar ge resultat. har det antagits nästan dubbelt så många studenter till polisutbildningen jämfört med genomsnittet . Regeringen genomför en historisk satsning som kommer att medföra kraftfulla resursförstärkningar till , inte minst i utsatta områden. Sammantaget handlar det om tillskott till på –2020. Regeringen har även gett myndigheten ett särskilt uppdrag att redovisa hur den avser att använda resurstillskotten för att på bästa sätt utveckla och förstärka verksamheten. Att det polisiära arbetet stärks och att fler poliser kan bekämpa brottsligheten och öka tryggheten i hela landet är en prioriterad fråga för regeringen. En av polisens viktigaste uppgifter är att arbeta brottsförebyggande och skapa trygghet, men det är också en uppgift för fler aktörer i samhället. Problemen behöver lösas genom åtgärder som minskar sociala klyftor, ökar tryggheten och som bidrar till att återupprätta förtroendet för det civila samhället bland den överväldigande majoritet av laglydiga personer som bor i utsatta områden. Regeringen presenterade ett nationellt brottsförebyggande program. Programmet syftar till att skapa förutsättningar för ett strukturerat och långsiktigt brottsförebyggande arbete i hela landet. Kommunerna är särskilt viktiga i detta avseende och regeringen ser positivt på en ökad samverkan mellan kommunerna och . Det bedrivs ett antal projekt runt om i landet i syftet att öka samarbetet mellan ordningsvakter och polis. Regeringen ser positivt på att aktörerna utvecklar samarbetet inom ramen för gällande lagstiftning och utifrån lokala behov. Ordningsvakter utgör ett komplement, men kan inte ersätta poliser.
frs · H512258 · 2017-11-22 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:258 av (SD) IS-anhängare som misstänks för förberedelse till nya dåd har frågat mig vad jag och regeringen avser att göra för att säkerställa att potentiella terrorister inte kan begå terrorbrott i . Terrorism hotar våra grundläggande fri- och rättigheter. Ett av målen för terrorismbekämpningen är att motverka att personer skaffar sig förmåga att genomföra attentat. En grundläggande förutsättning för all terrorismbekämpning är att rättsstatens principer respekteras. Regeringen genomför en rad åtgärder för att stärka ansvariga myndigheters förmåga att förhindra terroristbrottslighet i linje med den nationella strategin och de två politiska överenskommelserna om åtgärder mot terrorism. De omfattande satsningarna på och Säkerhetspolisen bidrar också till att höja förmågan att möta hotet från terrorism. En utlänning som bedömts utgöra ett säkerhetshot och som fått ett beslut om utvisning enligt lagen om särskild utlänningskontroll kan åläggas anmälningsplikt om det föreligger hinder mot att verkställa utvisningen. Den myndighet som beslutat om utvisning får då även besluta att vissa särskilda bestämmelser om tvångsmedel i spaningssyfte får tillämpas. Regeringen avser vidare att tillsätta en utredning som ska genomföra en översyn av lagen om särskild utlänningskontroll och bl.a. bedöma hur kontrollen av personer som bedöms utgöra säkerhetshot kan förstärkas, t.ex. genom elektronisk övervakning. Jag följer utvecklingen noga och är fortsatt beredd att överväga ytterligare åtgärder som ett led i det pågående arbetet mot terrorism.
frs · H512259 · 2017-11-22 00:00:00 — Dnr Ju2016/08708/ Migrationsminister och biträdande justitieminister Svar på fråga 2017/18:259 av (KD) Behovet av förstärkta insatser för ett ökat självmant återvändande har frågat mig vad jag och regeringen gör för att fler av de personer som fått avslag på sin asylansökan ska återvända till sitt hemland självmant. För att kunna upprätthålla en långsiktigt hållbar och human migrationspolitik är det avgörande att personer, som efter en rättssäker prövning av asylskälen har fått ett avvisnings- eller utvisningsbeslut, återvänder så snabbt som möjligt till sitt hemland eller annat land. Ett återvändande ska i första hand ske självmant, det måste dock, som en sista utväg, finnas möjlighet att också verkställa avlägsnandebeslut med tvång. Möjligheten att verkställa ett avlägsnandebeslut med tvång är ett viktigt incitament för att öka ett självmant återvändande. Regeringen har vidtagit ett stort antal åtgärder för att effektivisera arbetet med återvändande, både det som sker med tvång och det som sker självmant. förlorar ensamstående vuxna utlänningar som huvudregel rätten till bistånd enligt lagen om mottagande av asylsökande m.fl. (LMA) då de fått ett av- eller utvisningsbeslut som vunnit laga kraft. trädde ett flertal lagändringar i kraft som bland annat kommer att bidra till en förtydligad ansvarsfördelning mellan myndigheterna när det gäller verkställighet av av- och utvisningsbeslut. Bland annat har vi nu infört en möjlighet för att återlämna ett ärende om verkställighet till om det visar sig att det finns förutsättningar för ett frivilligt återvändande. Personer som återvänder självmant till länder som t.ex. och kan beviljas ett återetableringsstöd i form av kontantersättning. Därutöver kan den enskilde beviljas ett återintegreringsstöd, t.ex. i form av hjälp med att starta en liten rörelse eller att ta sig in på arbetsmarknaden eller utbildning. har 1 044 personer beviljats återetableringsstöd. Återintegreringsstödet har beviljats till cirka 400 personer. Regeringen har tillfört resurser till flera myndigheter för att de ska kunna öka kapaciteten vad gäller arbetet med återvändande. Särskilda återvändandesambandmän har placerats ut vid valda utlandsmyndigheter i syfte att på plats stötta dessa myndigheter i deras arbete. Regeringen anser att förvarsinstitutet är en del i arbetet med återvändande och har därför ökat kapaciteten med hundra platser och tillför nu ytterligare medel till för skapandet av ännu fler förvarsplatser, , och därefter . Statistiken visar att ett stort antal personer har återvänt , drygt 20 000 och nästan 10 000 personer. Merparten av dessa har återvänt självmant. Regeringen kommer fortsätta följa frågan noga för att säkerställa att det finns ett fungerande återvändande.
frs · H512260 · 2017-11-22 00:00:00 — Dnr Fö2017/01537/MFI Svar på fråga 2017/18:260 av (M) till Försvarsmakten har frågat mig om det i samband med ändringen av regleringsbrevet till Försvarsmakten gällande att se över en möjlig ökning av antalet utbildade påbörjats en process att se till att merkostnader täcks genom ökade anslag. Att stärka krigsförbandens krigsduglighet utgör grunden för regeringens överväganden rörande Försvarsmaktens personalförsörjning. Regeringen föreslår förstärkningar av det militära försvaret i budgetpropositionen . Försvarsmakten har i uppdrag att, inom given ekonomisk ram, planera för att genomföra grundutbildning med värnplikt för minst 4 000 personer 2018 och 2019. Försvarsmakten ska i samband med budgetunderlaget redovisa ett förslag som möjliggör att 5 000 personer kan genomgå grundutbildning med värnplikt inom den beräknade anslagsramen . Syftet är att klarlägga ekonomiska och verksamhetsmässiga förutsättningar för att öka volymen.
frs · H512261 · 2017-11-22 00:00:00 — Dnr Fö2017/01544/MFU Svar på fråga 2017/18:261 av (M) Patriot-systemet har frågat finansministern vilken beredskap regeringen har att skjuta till mer resurser efter att får svar på FMV:s förfrågan om förvärv av Patriot från . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det slutliga priset är nu föremål för förhandling. Utgångspunkten är fortsatt att Försvarsmakten ska planera en anskaffning inom befintlig anslagsram.
frs · H512262 · 2017-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:262 av Amineh Kakabaveh (V) behandling av fackliga ledare Amineh Kakabaveh har frågat mig om jag avser att ta initiativ för att förmå den Islamiska republiken att sluta arrestera, misshandla och döma politiska och fackliga ledare till långa och grymma fängelsestraff, frige och andra fackliga ledare samt börja respektera demokratiska och mänskliga rättigheter. Situationen för mänskliga rättigheter i är mycket allvarlig, inklusive fängslanden av fackliga aktivister. Den behandling som fackliga företrädare utsätts för under fångenskap, och som Amineh Kakabaveh ger exempel på, är alarmerande. Detta tas också upp i UD:s rapport om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i som publicerades . I relation med är frågor om skyddet av och respekten för mänskliga rättigheter alltid centrala. Regeringen fortsätter att kritisera och försöka påverka situationen för de mänskliga rättigheterna i . Det sker löpande genom vårt arbete i FN, genom EU och i våra bilaterala kontakter med iranska företrädare. I det gemensamma uttalande om politiska konsultationer som utrikesminister och jag undertecknade 2016 finns mänskliga rättigheter med som en särskild del. Under statsministerns besök i undertecknades ett samförståndsavtal om samarbete för att stärka kvinnors entreprenörskap och arbetskraftsdeltagande. Avtalet bildar en grund för fortsatt utbyte med på det här området. Fackliga rättigheter har en särskild plats i vårt arbete. Därför ingick ordförande i statsministerns delegation.
frs · H512263 · 2017-11-22 00:00:00 — Dnr Fi2017/04293/E2 Svar på fråga 2017/18:263 av (KD) Dynamiska effekter i budgeten har frågat mig vad regeringen avser att göra för att säkerställa att negativa dynamiska effekter tydligt framgår och tas hänsyn till i statens budget. Regeringen har i allt väsentligt beräknat effekter av ändrade skatteregler på samma sätt sedan budgetpropositionen . Regeringen gör dels konsekvensanalyser av enskilda förändringar av skattereglerna, dels en samlad bedömning av hur regeringens politik påverkar svensk ekonomi och de offentliga finanserna. Detaljerade beräkningar av enskilda skatteförslag ligger till grund för redovisningen av reformernas offentligfinansiella effekter i budgetpropositionerna och ingår i bedömningen av politikens budgetkonsekvenser. Dessa beräkningar av skatteförändringar är i normalfallet statiska, vilket innebär att beräkningarna bortser från att hushållens och företagens beteende kan påverkas av skatteförändringen. Anledningen till att beteendeeffekter normalt sett inte beaktas är att det råder stor osäkerhet om i vilken utsträckning och hur snabbt företagens och hushållens beteende påverkas av olika skatteförändringar. erfarenheter visar att man bör vara försiktig med att inkludera dynamiska effekter i budgetsammanhang. Regeringen beskriver istället de dynamiska effekterna av enskilda reformer i kvalitativa ordalag. Undantag från de statiska beräkningarna kan göras om efterfrågad och utbjuden kvantitet förväntas ändras i betydande utsträckning. Ett område där betydande beteendeförändringar kan förväntas redan vid reglernas införande är vid ändringar av 3:12-reglerna. Det är orsaken till att regeringen beaktade beteendeförändringar vid beräkning av de offentligfinansiella effekterna i lagrådsremissen om förändrade skatteregler för delägare i fåmansföretag till skillnad mot Utredningen om översyn av 3:12-reglerna som hade en statisk beräkning av de offentlig finansiella effekterna. I regeringens prognoser görs vidare en samlad bedömning av hur skatteförändringar påverkar den makroekonomiska utvecklingen avseende bl.a. BNP-tillväxten, arbetade timmar, sysselsättningen och inflationen. I regeringens prognos för det offentligfinansiella sparandet, som baseras på den makroekonomiska utvecklingen, beaktas således dynamiska effekter av ändrade skatteregler och reformer på utgiftssidan.
frs · H512264 · 2017-11-22 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:264 av (M) Antal outredda grova brott har frågat mig om jag har kännedom om hur många anmälda våldtäkter och andra grova brott med utpekade gärningsmän som inte utreds av . Anledningarna till att ett ärende ligger i balans kan vara många. Balanserna fluktuerar från dag till dag och man bör komma ihåg att även om ett ärende ligger i balans så betyder inte det att det inte omfattas av utredningsåtgärder. Jag kan konstatera att polisområde Syd i generellt sett har arbetat ner balanserna . Antalet våldtäktsärenden som redovisats till åklagare har totalt sett också ökat för perioden januari , i förhållande till . Regeringen har aviserat historiskt kraftfulla resursförstärkningar till . Detta är bland annat nödvändigt för att stärka förmågan inom utredningsverksamheten.
frs · H512265 · 2017-11-22 00:00:00 — Dnr Fi2017/4317/S2 Svar på fråga 2017/18:265 av (M) Sänkt moms och EU-rätt har frågat mig på vilket sätt regeringen, i motsats till remissinstanserna och Lagrådet, kommer fram till att förevisning av naturområden såsom skog och mark är jämförbart med inhägnade djurparker och därmed att förslaget är förenligt med . Precis som skriver så regleras det i mervärdesskattedirektivet på vilka varor och tjänster det är möjligt att tillämpa en reducerad skattesats. Av mervärdesskattedirektivet följer att en reducerad skattesats får tillämpas på tillträde till vissa upplevelsebaserade aktiviteter, bl.a. djurparker. I budgetpropositionen gör regeringen bedömningen att förevisning av naturområden är jämförbart med den kategori av aktiviteter som räknas upp i mervärdesskattedirektivet. Den EU-rättsliga likabehandlingsprincipen talar också för att förevisning av naturområden bör beskattas på samma sätt som andra turismtjänster såsom djurparksbesök och vissa liknande tjänster som redan beskattas med en reducerad skattesats.
frs · H512266 · 2017-11-22 00:00:00 — Dnr M2017/02786/Kl Svar på fråga 2017/18:266 av (V) Bly i flygplansbränsle har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att minska eller fasa ut användningen av bly i bränslet för kolvmotordrivna luftfarkoster. Jag delar förstås uppfattning att bly generellt måste minska, helst fasas ut, i alla bränslen. Luftfartyg med kolvmoter drivs med flygbensin. Flygbensin med en blyhalt om högst beskattas med en skattesats som motsvarar bensin i miljöklass 2. Bränslen med högre halter av bly, såsom Avgas 100LL, beskattas enligt skattesatsen för bensin som varken uppfyller kraven för miljöklass 1 eller 2. Skatten för flygbensin med en blyhalt om högst är per liter lägre än skatten för flygbensin med högre blyhalt. Det finns således ekonomiska incitament att använda blyfri flygbensin. Regeringen vill även uppmuntra användandet av biobränslen inom flyget och tillsätter därför en utredning för att analysera om det behövs styrmedel för att öka andelen hållbara förnybara bränslen.
frs · H512267 · 2017-11-22 00:00:00 — Dnr Fi2017/04319/S3 Svar på fråga 2017/18:267 av (M) Felaktigheter i folkbokföringen har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder avseende de uppdagade bristerna i folkbokföringen, och när det i sådana fall kommer att ske. Frågan ställs mot bakgrund av att har granskat hur arbetar för att upprätthålla kvaliteten i folkbokföringen. Regeringen välkomnar – ett kvalitetsarbete i uppförsbacke (RIR 2017:23). har i riksdagsordningen infört en reglering som innebär att regeringen från det att den tagit emot en granskningsrapport som tagits fram av ska återkomma till med en skrivelse. När det gäller närmare bedömningar av resultatet från granskning vill jag inte avvika från denna ordning utan avser att återkomma i en skrivelse som lämnas till .