ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H4111269 · 2017-04-24 00:00:00 — Fråga 2016/17:1269 Åtgärder med anledning av hackerangrepp av (M) till Försvarsminister (S) Danska medier rapporterar om att försvarsmakten i utsatts för hackerattacker där försök gjorts att skaffa åtkomst till medarbetares e-postkonton. Det ska ha skett . pekas explicit ut. under Forsvarets Efterretningstjeneste beskriver det inträffade som allvarligt: ”At angrebet alligevel udgør en alvorlig sikkerhedsrisiko for . Blandt andet fordi Rusland kan bruge informationerne til at hyre agenter i det danske forsvar.” Försvarsminister uttrycker oro för omfattningen och syftet: ”Det er meget kontrolleret, det der foregår. Det er ikke små hackergrupper, der gør det for sportens skyld. Det er knyttet til efterretningstjenesterne eller centrale elementer i det russiske styre, og det er en evig kamp for at holde dem væk.” FRA i har tidigare rapporterat om omfattande it-angrepp mot svenska myndigheter, institutioner och företag. Det finns en bred samsyn om att detta är områden som behöver stärkas upp och prioriteras. Jag vill därför fråga försvarsminister : Avser försvarsministern med anledning av rapporterade hackerangrepp mot försvarsmakten i att vidta några åtgärder för svensk del?
fr · H4111270 · 2017-04-21 00:00:00 — Fråga 2016/17:1270 Utbetalningar från Kriminalvården av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Vid akut hjälpbehov kan intagna vid anstalter vid frigivning beviljas bidrag för hemresa, uppehälle samt under vissa omständigheter kläder och skor i enlighet med Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd om fängelse (KVFS 2011:19). Detta rör sig ofta om mindre belopp. I medierna har det framkommit att en frigiven har krävt sammanlagt för att lämna landet i enlighet med utvisningsbeslutet. Ärendet har blivit föremål för Kriminalvårdens internutredning, där skarp kritik riktas mot det stora belopp som har utbetalats, och det fastslås att detta skett i strid med Kriminalvårdens arbetsordning. Att stora summor begärs under närmast utpressningsliknande former för att den frigivne ska följa ett utvisningsbeslut och att Kriminalvården godkänner detta är ytterst anmärkningsvärt. Det är sammanfattningsvis inte acceptabelt att så stora summor utbetalas till en dömd person. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Tänker ministern vidta några åtgärder för att säkerställa att detta inte upprepas?
fr · H4111271 · 2017-04-21 00:00:00 — Fråga 2016/17:1271 Initiativ för terrorbekämpning av (M) till Statsrådet (S) Det fruktansvärda terrorattentatet på i var det första på svensk mark . Datumet kommer för alltid att vara inetsat i vårt medvetande. Runt om i ser vi hur terrorismen breder ut sig, får fäste och hotar vårt fria, öppna och demokratiska samhälle. Det är städer där terrorn slagit till skoningslöst. Terrorn får dock aldrig vinna. Den måste stoppas och bekämpas med full kraft. behöver nu stärka förmågan att beivra framtida terrorattentat. måste fungera och ha möjlighet att fullgöra sitt arbete i kampen mot terrorismen. I jämförelse med andra länder är svensk polis dock gravt underbemannad. I finns exempelvis 16 000 poliser på en befolkning på 3,5 miljoner. Räknar vi om detta till våra förhållanden innebär det att skulle ha 45 000 poliser i aktiv yttre tjänst, någonting som vi är långt ifrån. Vi behöver ha bättre möjligheter att snabbare upptäcka, infiltrera och stoppa potentiella hot från radikala grupperingar och extremister som finns i vårt samhälle, strypa deras möjligheter till finansiering och säkerställa att de inte utan hinder eller kontroll kan resa som de vill över våra gränser. Därför vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta initiativ avser statsrådet och den samlade regeringen att ta för att bättre att förebygga och bekämpa terrorism i ?
fr · H4111272 · 2017-04-21 00:00:00 — Fråga 2016/17:1272 Flytt av statliga jobb till låglöneländer av (C) till Närings- och innovationsminister (S) kunde man i Norrbottensmedia läsa att det statligt helägda bolaget håller på att upphandla jobben på Accounting i . Man har skickat förfrågan till . Det är sex länder som har anmält intresse, bland annat . Enligt uppgift ska beslut fattas . Det innebär att drygt 40 jobb på den administrativa enheten i nu hotas av flytt till ett låglöneland. För att kompensera har regeringen och lovat ersättningsjobb, jobb som ingen ännu sett röken av. När till och med statliga bolag börjar flytta verksamhet utomlands är det uppenbart att pålagorna på jobb och företagande i är för stora. Ändå fortsätter regeringen att öka kostnaderna för företagen. Det går knappast ihop med Socialdemokraternas ambition att ska ha lägsta arbetslöshet när man iväg statliga jobb till låglöneländer. Dessutom har den parlamentariskt sammansatta föreslagit att vi ska flytta ut 10 000 statliga jobb från , men vad som händer i den frågan är fortfarande oklart. Dock kan man undra om det verkligen är tänkt att de statliga jobben ska hamna i låglöneländer. Min fråga till närings- och innovationsminister är därför: Vad kommer ministern att göra för att stoppa outsourcing av statliga jobb från och till låglöneländer?
fr · H4111273 · 2017-04-21 00:00:00 — Fråga 2016/17:1273 Höjd biomoms av (M) till Finansminister (S) I ett svar på en skriftlig fråga gällande förslaget om sänkt moms på guidning av naturområden skriver finansminister följande: "Sänkt mervärdesskatt på naturguidning förväntas medföra lägre priser och därmed ökad efterfrågan på dessa tjänster. Det bedöms i sin tur öka efterfrågan på arbetskraft i branschen, vilket leder till lägre arbetslöshet och högre sysselsättning i branschen." Med anledning av finansministerns svar är det rimligt att tro att finansministerns bedömning är att den höjda biomomsen, som regeringen infört, medför högre priser och därmed lägre efterfrågan på dessa tjänster. Vidare är det rimligt att tro att finansministern bedömer att detta i sin tur sänker efterfrågan på arbetskraft i branschen, vilket kommer att leda till högre arbetslöshet och lägre sysselsättning i branschen. Frågan är sammanfattningsvis varför regeringen har höjt biomomsen när detta drabbar biobesökare och biografägare negativt? Mot anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister följande: Kan finansministern redogöra för de skäl som ligger bakom höjningen av biomomsen, och ser finansministern inte någon risk för negativa effekter på det sätt som beskrivs ovan?
fr · H4111274 · 2017-04-21 00:00:00 — Fråga 2016/17:1274 Förtrycket i av (M) till Utrikesminister (S) Våldet och övergreppen tilltar i socialismens , alldeles förutom att landets ekonomi trasats sönder på vad som kan beskrivas som ett målmedvetet sätt. Folkliga demonstrationer och politiska möten organiserade av oppositionen slås ned av president . Oroväckande nog har vapen deltas ut till milis med kopplingar till det styrande partiet, utöver att militären fortsatt är lojal mot presidenten. Dödsoffer har krävts . Det är inte försoningssamtal eller något slags medling som behövs utan stopp för övergrepp och våld från presidentsidan. Jag vill därför fråga utrikesminister : Avser ministern och regeringen att inom ramen för EU eller på annat sätt agera mot det våld och de övergrepp president gör sig skyldig till i ?
fr · H4111275 · 2017-04-21 00:00:00 — Fråga 2016/17:1275 Hårdare regler mot matfusk av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har föreslagit en lagändring innebärande att allvarliga brott mot livsmedelslagen ska kunna resultera i ett fängelsestraff på högst . Vi moderater har länge drivit frågan om skärpta straff för matfusk och välkomnar därför förslaget om att höja straffskalan för livsmedelsbedrägeri för att göra överträdelser mot livsmedelslagen mer avskräckande. Det är viktigt att konsumenter kan lita på att livsmedel har hanterats i enlighet med svenska lagar och regler. SVT:s rapporterade att största importör av asiatisk mat, , kontinuerligt fuskat med maten . Bland annat har företaget, enligt rapporteringen, silat bort insekter från livsmedel och bytt ut datumstämplar på varor som har passerat bästföredatum. Detta är bara en av en rad matbedrägerier som uppmärksammats i medierna . Frågan är om det lagförslag som regeringen lämnade är tillräckligt för att motverka omfattande matfusk i likhet med det som uppmärksammades i , eller om det krävs andra åtgärder. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta något lagstiftningsinitiativ eller vidta andra åtgärder för att motverka den typ av omfattande matfusk som uppmärksammades i ?
fr · H4111276 · 2017-04-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1276 Skattehöjningar för företag av (M) till Finansminister (S) Regeringen har i samband med vårbudgeten aviserat ytterligare höjda skatter för både enskilda hushåll och företag. Närmare en och en halv miljon hushåll får betala mer i skatt med regeringens politiska linje. Det blir fortsatt dyrare, mindre lönsamt och svårare att vara företagare i det rödgröna . Regeringens planerade och redan genomförda skattehöjningar på slår mot arbetstillfällen och tillväxt. Det blir mer kostsamt att nyanställa via höjda arbetsgivaravgifter för ungdomar och avskaffandet av den skatterabatt som fanns för att anställa äldre. Utanförskapet cementeras och de människor som redan har svårt att komma in på arbetsmarknaden pressas ännu längre bort av regeringen. Lägg därtill ytterligare i höjda skatter på bensin, inkomster, vägtrafik, finansiella transaktioner och flyg så framträder bilden av en regering som drar åt snaran för småföretagare och gör det svårare och mindre lönsamt att arbeta, resa, handla och anstränga sig. Utifrån detta vill jag fråga finansminister : Vilka samhällsekonomiska vinster ser finansministern med att höja skatter som gör det mindre lönsamt att arbeta och driva företag?
fr · H4111277 · 2017-04-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1277 Äldre som drabbas av undernäring av (M) till Statsrådet (S) ska vara ett bra land att åldras i. Att ge äldre rätten att välja och möjligheten till självbestämmande under hela livet måste prioriterats då det utgör en viktig förutsättning för ett värdigt åldrande. Att bli äldre ska inte vara förknippat med oro eller rädsla för att inte bli sedd och att bli bortglömd. Bra mat med rätt näringsinnehåll är viktigt för våra äldre. Mat är också en del i att skapa trygghet och välmående. Måltiderna ska vara något positivt och i så stor utsträckning som möjligt anpassas efter varje persons hälsa, smak och förutsättningar. Dessvärre drabbas många människor i av undernäring när de blir äldre. presenterade nya riktlinjer och skärpta krav för hur undernäring ska förebyggas och behandlas. Reglerna ställer krav på rutiner och kräver att sjukvården och omsorgen arbetar systematiskt för att förhindra undernäring. Trots riktlinjer visar statistik från statistikdatabas och uppgifter från det Senior alert att närmare 40 000 äldre som vårdas inom äldreomsorgen lider av undernäring. Dessutom riskerar fler än 117 000 att drabbas av undernäring. I vissa kommuner är mer än var fjärde äldre undernärd. Att situationen fortgår är obegripligt och oacceptabelt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder kommer statsrådet och regeringen att vidta för att komma till rätta med den allvarliga situationen, där äldre drabbas av undernäring och svält?
fr · H4111278 · 2017-04-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1278 Handel med id-handlingar av (M) till Finansminister (S) visade ett inslag i att det är vanligt förekommande med handel av identiteter och identitetshandlingar bland papperslösa i . De köpta identiteterna används av papperslösa för att på ett lättare sätt kunna få ett jobb, inte sällan med arbetsgivarens goda minne. Enligt finns 15 olika identitetskort i . I Ekots reportage framkommer att det är förhållandevis enkelt att komma över identitetshandlingar eller att förfalska dessa. Detta utgör naturligtvis ett problem, och det bidrar såväl till framväxten av ett skuggsamhälle som till kriminalitet. I värsta fall kan det bakom falska id-kort och identiteter gömma sig terrorister. I är det som ansvarar för utfärdandet av i stort sett alla identitetshandlingar. I har vi en mer splittrad modell med tre myndigheter som ansvarar för utfärdande av olika typer av id-handlingar. , som är en av de myndigheter som finansministern ansvarar för, är en av de myndigheter som utfärdar identitetshandlingar. Det framstår som uppenbart att staten behöver förtydliga sin roll och ta ett tydligare ansvar för hur upprättande och utlämnande av identitetshandlingar ska gå till. Förmodligen måste också själva identitetshandlingarnas kvalitet ses över så att det blir svårare att förfalska dessa. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser finansministern att vidta några åtgärder för att skärpa upp processerna kring utfärdande av identitetshandlingar?
fr · H4111279 · 2017-04-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1279 Ombildning till ägarlägenheter av (M) till Statsrådet (MP) beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att hyreslägenheter i flerbostadshus ska kunna ombildas till ägarlägenheter. En sådan reform skulle bidra till att öka mångfalden av olika boendeformer och också till minskad segregation i boendet. Tillkännagivandet i betänkandet 2015/16:CU14 innebar att regeringen skulle återkomma till med förslag som gör det möjligt att omvandla hyreslägenheter i flerbostadshus till ägarlägenheter men omfattade också ytterligare frågor, bland annat att regeringen bör utreda ett hyrköpsystem för bostäder. Det har gått tillkännagivande. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet och regeringen vidtagit med anledning av tillkännagivandet?
fr · H4111280 · 2017-04-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1280 Införandet av nationell läkemedelslista av (L) till Statsrådet (S) Det finns en bred politisk enighet om att det behövs en nationell läkemedelslista, framför allt för patientsäkerhetens skull. Det finns också ekonomiska skäl. Studier uppskattar kostnaderna för felanvändning av läkemedel till – som en av de allra största utgiftsökningarna i regeringens förslag till vårändringsbudget är ökade kostnader för läkemedelsförmånerna. Remisstiden för Nationell läkemedelslista (Ds 2016:44) gick ut. Datainspektionen framför i sitt remissvar tämligen skarp kritik mot att förslaget inte tar hänsyn till EU:s dataskyddsförordning, som träder i kraft , det vill säga kort innan den nya lagen om Nationell läkemedelslista är tänkt att börja gälla. Jag vill därför fråga statsrådet : Vad gör statsrådet för att en nationell läkemedelslista ska kunna komma på plats utan dröjsmål?
fr · H4111281 · 2017-04-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1281 Trygghet för barn till samkönade föräldrar av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) När en familj flyttar till ifrågasätts mycket sällan om föräldrarna och barnen verkligen hör ihop. Föräldraskap som fastställts i andra länder erkänns vanligen av svenska myndigheter. Detta gäller dock inte för samkönade föräldrar. Medier har lyft fram familjer från , och , där den ena föräldern inte erkänns av svenska myndigheter. Trots att deras föräldraskap fastställts av länder vars rättssystem vi vanligen visar stor tilltro till måste de närstående adoptera sina egna barn. Detta skapar otrygghet för de berörda familjerna. Regeringen har tillsatt en utredning (dir. 2017:28) om modernare regler om faderskap och föräldraskap, som bland annat ska överväga om det är lämpligt att införa en föräldraskapspresumtion. Det förefaller lämpligt att denna utredning också skulle kunna överväga hur erkänner föräldraskap som fastställs i andra länder, när det handlar om samkönade föräldrar. Jag vill därför fråga justitie- och migrationsminister : Kan ministern tänka sig ett tilläggsdirektiv med den inriktningen till utredningen?
fr · H4111282 · 2017-04-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1282 Statens anslag för att träna ledarhundar av (M) till Statsrådet (S) Ledarhundar är ett viktigt hjälpmedel för människor med synnedsättningar. Det skapar frihet och möjlighet att röra sig fritt och säkert och ökar livskvaliteten på flera sätt. i och på uppmärksammar att kötiderna ökat och att statens anslag för att träna ledarhundar inte höjts , medan kostnaderna för att träna ledarhundarna ökar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt avser statsrådet att förbättra den beskrivna situationen?
fr · H4111285 · 2017-04-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1285 Forskning om gödselkoncentrat av (M) till Statsrådet (S) En ny rapport från JTI visar att man kan få vissa miljövinster genom att koncentrera gödsel direkt på gården. Tekniken som krävs är dock för dyr för att det ska vara ekonomiskt möjligt att använda den. Kraven på svenska lantbrukare är höga, vilket ökar produktionskostnaderna och snedvrider konkurrensen till svenska lantbrukares nackdel. Att ligga i framkant när det gäller miljövänligt lantbruk har sitt pris. Ny teknik som minskar utsläppen, oavsett vilket område det gäller, är alltid välkommen. Men redan dyra produktionskostnader kan inte bli dyrare om vi även vill ha ett konkurrenskraftigt inhemskt lantbruk. Tekniken för att framställa gödselkoncentrat måste därför utvecklas för att bli kostnadseffektiv om det över huvud taget ska bli möjligt för svenska lantbrukare att använda sig av den. Vi har möjligheten att göra ett av de renaste lantbruken i världen ännu renare genom att se till att forskningen på området får de resurser som behövs för att ta fram en kostnadseffektiv metod för gödselkoncentrat. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att forskningen om metoder för gödselkoncentrat stärks för att göra det ekonomiskt möjligt för svenska lantbrukare att använda sig av metoden utan att minska sin konkurrenskraft?
fr · H4111286 · 2017-04-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1286 och FN:s kvinnokommission av (M) till Utrikesminister (S) har röstats in i FN:s kvinnokommission och ska leda arbetet med jämställdhet där. är inte öppet med hur vi röstade i omröstningen; sådana omröstningar är stängda. Medieuppgifter gör trots det gällande att fem EU-länder röstade på . Det har förekommit betydande kritik mot regeringen vad gäller genomförandet av kampanjen till och värnandet av svenska värderingar när de balanseras mot regeringens intressen samt oklarheter om vad har utfäst och vad numera är bundet av vad gäller röstbyten. Dessutom har regeringen kritiserats för att den tystnar i viktiga värderingsfrågor för att öka trivselfaktorn i säkerhetsrådet. För en regering som kallar sig feministisk finns stora förväntningar på att den agerar eller åtminstone kommenterar situationen i kvinnokommissionen. Därutöver väcks frågor om hur ska hantera detta i praktiken. Ett sätt är att se kvinnokommissionen som förlorad för verkligt jämställdhetsarbete , ett annat är att bidra till att arbetet blir konstruktivt trots de grundläggande värderingsskillnader som finns. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt avser utrikesministern att hantera arbetet i FN:s kvinnokommission med bland annat jämställdhetsfrågorna framöver?
fr · H4111287 · 2017-04-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1287 Vardagsbrotten av (M) till Statsrådet (S) För tillbaka satt i SVT:s morgonsoffa och uppgav att de vikande inbrottssiffrorna i var en följd av polisens omorganisation. Statistik och siffror visar att statsrådets uttalande var felaktigt. Jag ställde därför en skriftlig fråga till statsrådet för att bena ut eventuella missförstånd. I svaret angav statsrådet att man inte kan härleda siffror och resultat till någon specifik anledning. Detta var inte något tydligt svar, men det gav ändå indikation på att det tidigare uttalandet om inte var speciellt pålitligt. Vardagsbrotten, eller mängdbrott som polisen kallar det, utgjorde av de brott som hanterades under första halvan av 2016. Över hälften av de anmälda brotten skrivs av innan någon utredning ens har inletts. Många struntar i att polisanmäla vardagsbrott, då man upplever att det ändå inte kommer att leda till åtgärder eller resultat. Det är beklämmande att vi i ska låta bli att anmäla brott om vi blir utsatta. Det mänskliga lidande och de ekonomiska förluster brottsligheten leder till skadar både enskilda och samhället. När det gäller bostadsinbrotten så leder de till orimligt låga straff jämfört med annan brottslighet. Straffen beaktar inte i tillräcklig grad den kränkning av brottsoffren som intrång i bostäder innebär. Bakom många inbrott ligger dessutom organiserade ligor. Straffet för att bryta sig in i någons hem måste bli mer kännbart. Det finns en riksdagsmajoritet som påtalat att bostadsinbrotten ska prioriteras samt att det ska införas en ny brottsrubricering – inbrottsstöld – med ett minimistraff om ett års fängelse. Men ingenting har hänt från regeringens håll. I en rad tillkännagivanden till regeringen har tillsammans med övriga allianspartier pekat på åtgärder som behöver genomföras för att komma till rätta med vardagsbrottsligheten. Medan slänger sig med ogrundade spekulationer kring anledning till olika siffror hit och dit borde han i stället fokusera på att människor tror på funktionen att anmäla ett brott de blivit utsatta för, att brotten upp och att förövarna straffas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : När kommer statsrådet och regeringen att följa de tillkännagivanden som en riksdagsmajoritet ställt sig bakom och prioritera arbetet mot bostadsinbrotten och alla de andra vardagsbrott som drabbar människor i hela landet ?
fr · H4111288 · 2017-04-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1288 Rymdstrategi av (L) till Statsrådet (S) Vid ett flertal tillfällen har jag lyft behovet av en svensk rymdstrategi. Före forskningspropositionen sa rymdministern att besked kommer efter forskningspropositionen. har det gått mer än den presenterades, men finns inget besked. har stora möjligheter inom området, och det finns flera lågt hängande frukter som regeringen kan genomföra utan några kostnader och som kan bidra till en mycket stark svensk rymdindustri. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att ta fram en svensk rymdstrategi?
fr · H4111289 · 2017-04-27 00:00:00 — Fråga 2016/17:1289 Försvarets utökade skjutningar i av (S) till Miljöminister (MP) Försvarsmakten har av fått ett nytt tillstånd att kraftigt utöka antalet skjutningar på flygskjutmålet Hammaren i . Det är ett beslut som har överklagats till högre instans av såväl kommunerna runt som organisationer och medborgare. Skjutningar i har genomförts , men det ovannämnda beslutet som innebär en kraftig utökning har väckt kraftiga motreaktioner hos medborgarna i berörda kommuner. Skälet till detta är, förutom buller, en allmän oro att som dricksvattentäkt för ett stort antal konsumenter i närområdet berörs till följd av föroreningar i sjön. Min fråga till miljöministern är följande: Hur ser den fortsatta processen ut när det gäller överklagandet av miljöprövningen och av ovanstående verksamhet och när förväntas ett regeringsbeslut i frågan?