ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H511231 · 2017-11-07 00:00:00 — Fråga 2017/18:231 Sjöfartsforskning av Boriana (M) till Statsrådet (S) Enligt en ny rapport från Lighthouse är det land i som satsar minst pengar på sjöfartsforskning. Till exempel lägger grannlandet mer än . Rapporten visar även att aktörerna inom sjöfartssektorn önskar mer samarbete mellan industri, akademi och offentlig sektor samt mellan de olika länderna. Frågor där det finns en önskan om samarbete rör främst miljö- och klimatfrågor, såsom energieffektivering och alternativa bränslen. Regeringen har tidigare aviserat att ett av syftena med att ta fram den nationella godstransportstrategin är att främja en överflyttning av godstransporter från väg till järnväg och sjöfart. Här kan sjöfartsforskning och ett utökat samarbete mellan industri, akademi och offentlig sektor inom sjöfartsfrågorna spela en viktig roll. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Ämnar statsrådet och regeringen se över möjligheterna till utökat samarbete mellan industri, akademi och offentlig sektor gällande sjöfartsforskning?
fr · H511232 · 2017-11-07 00:00:00 — Fråga 2017/18:232 Väntan på organdonation av (V) till Socialminister (S) Det är nu över två sedan lämnade över sitt betänkande (SOU 2015:84) till med konkreta förslag om hur vi kan fördubbla antalet organdonatorer i . En transplantation kan förbättra livskvaliteten för svårt sjuka och rädda livet på dem som väntar på organ. I återkommande undersökningar säger av svenskarna att de vill donera sina organ. Men av de runt 90 000 som dör blir bara 160–170 personer , av olika skäl. Ett sätt att öka möjligheten till fler transplantationer skulle vara att även tillåta donation efter cirkulationsstillestånd. Detta har länder som , , och redan gjort. , som presenterades , förordar att donation efter cirkulationsstillestånd införs även i . Regeringen har gjort halt och kommer vad jag förstår inte att presentera några nya, större lagförslag utifrån utredningen. Regeringen och departementet har haft för att kunna hantera eventuella juridiska invändningar. utredning var väl genomförd och förankrad bland expertisen inom sjukvården. Sakkunniga från departementet deltog i och hade även kunskap om processen under de det tog att slutföra den. Remissvaren på betänkandet kom in . Överlag var remissinstanserna mycket positiva till utredningens förslag. Sammantaget har frågan bearbetats . Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder vill ministern vidta för att minska antalet dödsfall som sker på grund av utebliven donation och på grund av köer?
fr · H511233 · 2017-11-07 00:00:00 — Fråga 2017/18:233 Arbetsförmedlingens flytt av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Arbetsförmedlingens ska byta huvudkontor till nya lokaler i . Tanken är att flytten ska ske 2019, och totalt har flytten budgeterats till . Flytten beräknas dock bli dyrare. Dels kommer flytten bli dyrare än beräknat, dels har personalen ökat i antal. Det är dock välkommet att Arbetsförmedlingen kommer att spara pengar på de nya lokalerna när flytten väl är genomförd, i jämförelse med nuvarande situation. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister följande: Avser ministern att vidta några åtgärder för att säkerställa att kostnaderna kopplade till flytten inte ska öka ytterligare?
fr · H511234 · 2017-11-07 00:00:00 — Fråga 2017/18:234 Möjlighet till spårbyte efter gymnasielagen av (C) till Statsrådet (S) Sedan möjligheten till spårbyte infördes, och asylsökande som uppfyllde kraven på arbetstillstånd kunde byta spår och få uppehållstillstånd som arbetskraftsinvandrare, har detta hjälpt tusentals människor att stanna i för att arbeta. Arbetskraftsinvandringen är bra för . Den förbättrar arbetsmarknadens funktionssätt och hjälper svenska företag med kompetensförsörjning. Spårbyte ger också en möjlighet för personer som saknar skyddsskäl, men ändå har en utsatt situation, att få stanna i . Det är bra både för dem och för . Lagen om möjlighet till uppehållstillstånd för gymnasiestudier syftade till att göra det möjligt för fler av dem som sökte asyl som minderåriga 2015 att få stanna i för att läsa färdigt gymnasiet och därefter söka arbete och få möjlighet att stanna som arbetskraftsinvandrare. För väldigt många kan dock detta bara fungera om kraven på godkända id-handlingar mildras. För att de ska omfattas av den praktiska möjligheten att stanna även efter att ha läst klart gymnasiet måste kraven för arbetstillstånd ändras. Min fråga till statsrådet är därför: Bereds sådana förändringar av regeringen, och när kan de förväntas vara på plats?
fr · H511235 · 2017-11-07 00:00:00 — Fråga 2017/18:235 Åtgärder mot gängkriminalitet av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) har en trygghetskris. Poliserna är för få, utredningsresultaten är lägre än på mycket länge, grova brott som våldtäkter läggs på hög i balansen. Det finns områden där kriminella gäng har tagit över och sätter gränserna för vad som gäller. presenterade polisen en nationell lägesbild över utsatta områden i . Rapporten var en dyster läsning. I rapporten beskrivs 61 problemområden i landet, varav 23 klassas som särskilt utsatta och där läget kan beskrivas som akut. I rapporten konstateras det också att samhället inte är rustat för att hantera det stora antalet kriminella aktörer som vuxit fram i de utsatta områdena . Totalt uppskattas det röra sig om runt 200 kriminella nätverk och över 5 000 kriminella personer. Skjutningar, öppen narkotikahandel, inbrott, stenkastning och hot och våld mot blåljuspersonal har blivit vardag i många av dessa områden. Det har gått så långt att många erfarna poliser och andra personalgrupper väljer bort att jobba i vissa områden. Den här typen av parallellsamhällen får aldrig accepteras. För att vända utvecklingen med ökad otrygghet och bristande lag och ordning krävs det många olika typer av åtgärder och att man jobbar på flera fronter . Det förebyggande arbetet är här viktigt för att långsiktigt bryta utanförskap och brottslighet. Det behövs tydliga åtgärder och en långsiktig handlingsplan för att bryta den negativa trenden i de utsatta områdena. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka nödvändiga åtgärder, både kortsiktiga och långsiktiga, avser ministern att vidta för att minska gängkriminaliteten?
fr · H511236 · 2017-11-06 00:00:00 — Fråga 2017/18:236 Arbetsmarknadsutbildningar av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Dyra och ineffektiva –, så kan arbetsmarknadsutbildningarna beskrivas. En rapport från visar att Arbetsförmedlingen köpte arbetsmarknadsutbildningar för . påvisar myndighetens egna utvärderingar att åtgärden inte har någon effekt på möjligheten att faktiskt skaffa sig ett jobb . Trots detta väljer regeringen att inte omfördela medel från den ineffektiva åtgärden. I en tidigare interpellationsdebatt från om samma ämne svarade arbetsmarknadsminister att ”arbetsmarknadsutbildningen uppvisade bra effekter ”. Med detta resonemang kan det utläsas att funktionen för arbetsmarknadsutbildningar inte längre finns. Till detta har även riktat kritik mot att utbildningarna inte är anpassade efter lokala och regionala behov samt att upp till en tredjedel av utbildningarna i vissa län är upphandlade på yrkesområden där det inte finns någon efterfrågan på arbetsmarknaden. har regeringen aviserat att alla politiska beslut ska fattas mot bakgrund av om de leder till fler jobb eller inte. Arbetsmarknadsutbildningarna leder inte till jobb, och trots detta satsas det fortfarande på åtgärden från regeringens sida. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Mot bakgrund av det ovan sagda, drar ministern slutsatsen att arbetsmarknadsutbildningarna leder till att fler människor har ett arbete att gå till?
fr · H511237 · 2017-11-07 00:00:00 — Fråga 2017/18:237 Handikappersättningen av (V) till Socialminister (S) Jag har fått reda på att socialminister vid ett dialogmöte med funktionshinderrörelsen har sagt att handikappersättningen ska avvecklas. I stället införs enligt ministern en så kallad merkostnadsersättning, som personer med funktionsnedsättning kan söka hos . betalas handikappersättningen ut med ett schablonbelopp , där till exempel blindhet i sig har varit skäl nog att få ersättning. anser att det nya systemet kommer att medföra betydligt mer administration och kränkningar av den personliga integriteten. Avgifter för till exempel ledsagarservice och hjälp i form av exempelvis städning, ledsagning eller stöd under semestern ska enligt inte få räknas in i "merkostnadsersättningen”. Detta är enligt dem de största utgifterna. Regeringens planerade förändringar av den statliga handikappersättningen hotar enligt synskadades ekonomi, vardagsliv och personliga integritet. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka förändringar avser ministern att göra kring handikappersättningen?
fr · H511238 · 2017-11-07 00:00:00 — Fråga 2017/18:238 ansvar för underhållet av hamnen i av (C) till Närings- och innovationsminister (S) Tre Vadstenabor, , och , ställer frågor till med anledning av planerad försäljning av hamn med mera i . De hänvisar till att staten i ett köpekontrakt åtar sig ett underhållsansvar för hamnen. ”har informerat om att man avser utbjuda sina fastigheter i till försäljning till privata budgivare. På fastigheterna finns ett stort antal byggnader samt en hamn, till största delen uppförda under byggnation. Merparten av anläggningen är K-märkt. Vi vill med denna skrivelse uppmärksamma berörda parter på att det finns ett mycket långtgående ansvar för framtida underhåll av hamnen som svenska staten iklädde sig när den förvärvade anläggningen från . Detta framtida underhållsansvar regleras i köpekontrakt upprättat mellan och Kongl. Krigs Collegium å Kongl. och Kronans vägnar daterad 17:e . Staten ikläder sig i denna förvärvshandling ett underhållsansvar och som därmed enligt vår mening förhindrar en försäljning till en köpare utanför statsförvaltningen. Logiken i denna skrivning är uppenbar om man sätter den in i sammanhanget att det stora arbetet med att i bryta sten till avslutats och att det var väsentligt att garantera hamnen som ekonomisk motor för bygdens fortlevnad. Detta kontraktuella åtagande har varit mycket väsentligt för bygdens utveckling allt och vid ett antal tillfällen, när behov förelegat, har staten fullgjort sitt underhållsåtagande: 1935-37 - Renovering och anpassning av hamnen. Arbetet genomfördes med Kgl. Väg o vattenbyggnadsstyrelsen som statens part. Värt att notera är att av renoveringskostnaden betalades av i som och än arrenderar en del av hamnen. 1972-73 - renovering av yttre vågbrytaren samt delar av kajanläggningen som AMS arbeten. 2014- - renovering av hamnen i regi Hamnen fyller även en stor roll för yrkesfisket samt det rörliga friluftslivet både på och . Det är en central mötesplats för invånarna i hela den södra delen av kommun. Ett fortsatt statligt ägande är väsentligt för att säkra ett långsiktigt underhåll av hamnen och garantera allmänheten tillträde. och dess stenindustri har under århundraden gett ett mycket betydande bidrag till uppbyggnaden av infrastruktur och det är därför av största vikt att staten inte frånträder sitt ansvar för fortsatt underhåll." Med anledning av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister : Anser ministern att statens åtagande för underhållet av hamnen som äger i fortsatt gäller?
fr · H511239 · 2017-11-08 00:00:00 — Fråga 2017/18:239 engagemang för av (V) till Utrikesminister (S) Den ryske historikern, forskaren och MR-aktivisten har kartlagt offren för terror i . Han har bland annat lokaliserat två stora massgravar i Sandarmoch och Krasnyj Bor. Genom Dmitrijevs ideella arbete har oräkneliga människoöden av olika nationaliteter kunnat klarläggas. Många svenska familjer har genom hans verksamhet fått klarhet i försvunna släktingars öden. efterforskningar har lett till felaktiga besked om svenskars försvinnanden. Dmitrijevs studier i ryska arkiv och massgravar visar att de avrättades under Stalintiden. Sammantaget har han tagit fram tusentals bortglömda mördade ur anonymiteten, däribland runt 50 svenskar. Dmitrijev har under ett tjugotal år varit verksam i den ansedda , som jobbar med forskning kring och publicering av material om totalitära historia samt med att övervaka mänskliga rättigheter i dagens och i före detta Sovjetstater. Verksamheten som inleddes har mött kraftigt motstånd från myndigheterna. stämplades Memorial som ”utländsk agent” och fördes upp på en lista tillsammans med 145 andra organisationer vars verksamhet hotas av den ryska regimen. har myndigheterna även motarbetat Dmitrijev. Hans familj har trakasserats med hotfulla anonyma telefonsamtal och hans hem har utsatts för inbrott. Trots det fortsatte han sitt arbete. arresterades Dmitrijev, formellt anklagad för spridande av barnpornografi baserat på en bild av hans elvaåriga adoptivdotter i badet tillsammans med ett av hans barnbarn. Flera experter bedömer anklagelsen som helt politiskt motiverad. Han hotas av arbetsläger. Dmitrijev har fått stöd av bland andra Memorials chef , kulturpersonligheter, vetenskapsmän och journalister. har både intresse av att det viktiga arbete som bedriver kan fortgå och av att upphör med att trakassera och inskränka friheten för människorättsorganisationer. Vägen mot ett mer demokratiskt och öppet är beroende av ett starkt civilsamhälle. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att ta några initiativ för att verka för att får en rättvis prövning och för att ska sluta inskränka organisationsfriheten?
fr · H511240 · 2017-11-08 00:00:00 — Fråga 2017/18:240 Ägarlägenheter av (KD) till Statsrådet (S) I saknas en större nyproduktion av ägarlägenheter, vilket annars är den dominerande boendeformen utanför gränser. I jämförelse med bostadsrätter måste mer kapital bindas vid nyproduktion av ägarlägenheter, vilket medför en högre prislapp för det enskilda hushåll som köper. Det saknas också en möjlighet till ombildning till ägarlägenheter i befintligt bestånd. Regeringen har mottagit ett tillkännagivande från civilutskottet (2015/16:CU14) med uppmaningen att möjliggöra att hyreslägenheter i flerbostadshus ska kunna ombildas till ägarlägenheter. angav som svar på en fråga (2016/17:1279) att han avsåg att samråda med företrädare för berörda myndigheter och organisationer som företräder fastighetsägarnas och hyresgästernas intressen. Av samrådsmötets minnesanteckningar framgår att dagens lagstiftning inte är gynnsam för ägarlägenheter och hyrköp. Det behövs politiska initiativ för att förändra detta. Utifrån samrådsmötet bör även statsrådet ange sina politiska avsikter avseende ägarlägenheter i befintligt bestånd och möjligheten till en modell för hyrköp i . Dagens höga ekonomiska tröskel för att äga boende försvårar för den som önskar ta steget från att hyra till äga sin bostad, särskilt för ekonomiskt utsatta grupper. För hushåll med små förutsättningar att bygga upp kapital för att kunna ta steget till att äga in bostad krävs särskilda insatser. ser i det sammanhanget hyrköp som en attraktiv lösning för att främja möjligheterna att uppnå det ägda boendet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet, mot bakgrund av det samrådsmöte som har hållits med berörda organisationer , att ta något initiativ utifrån civilutskottets tillkännagivande (2015/16:CU14)?
fr · H511241 · 2017-11-08 00:00:00 — Fråga 2017/18:241 Tung trafik och polisen av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Polisen har svårt att hinna med kontrollerna av tung trafik på våra vägar, vilket är allvarligt eftersom det ökar risken för olyckor som det försvårar det förebyggande arbetet med att säkerställa att konkurrensförutsättningarna hålls jämbördiga. Den tunga trafiken har ökat som antalet trafikpoliser och kontroller av kör- och vilotider har minskat. Polisen behöver därför bli bättre och effektivare i sitt arbete med vägkontroller. är det framför allt svårt för polisen att kontrollera cabotage (yrkesmässig tillfällig inrikes godstransport). Elektronisk dokumentation kan numera avslöja hur transporterna har rört sig över landet och därför behöver trafikpolisen bättre förutsättningar för att ta del av den nya tekniken. För att vända på utvecklingen behövs det därför en långsiktig strategi och plan för hur rätt kompetens ska kunna upprätthållas hos polisen när det gäller tung trafik, men även fortbildningen när det gäller tung trafik måste utvecklas och harmoniseras med dagens utveckling. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att upprätthålla trafiksäkerheten på våra vägar när det gäller tung trafik?
fr · H511242 · 2017-11-08 00:00:00 — Fråga 2017/18:242 Synnerligen grovt vapenbrott av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) I en nyligen meddelad dom från fastslås att innehav av fem automatkarbiner, fem magasin samt över 350 skarpa patroner inte är att anse som synnerligen grovt vapenbrott. Grunden för ställningstagandet ansågs enligt justitierådet vara att fem helautomatiska automatkarbiner inte utgjorde ett så stort antal vapen att det var något av de allvarligaste fallen. Därmed ansågs rekvisiten för synnerligen grovt vapenbrott inte uppfyllda enligt justitierådet. Innehav av ett skarpladdat automatvapen bör enligt min mening vara nog för att vapenbrottet ska anses vara synnerligen grovt. Tingsrätten gick på denna linje medan hovrätten och ändrade domslutet till endast grovt vapenbrott. Ny lagstiftning för att skärpa straffen för bland annat grovt och synnerligen grovt vapenbrott är på gång, vilket jag välkomnar. Med anledning av Högsta domstolens dom verkar det dock råda osäkerhet om i vilka fall vapenbrott ska anses vara just synnerligen grovt och om vilket antal vapen och vilken typ som ska ligga till grund för bedömningen. Detta riskerar att få en avgörande negativ betydelse för utdömande av strängare påföljder. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att vidta någon åtgärd med anledning av den meddelade domen, och vilken eller vilka åtgärder skulle det i så fall vara?
fr · H511243 · 2017-11-09 00:00:00 — Fråga 2017/18:243 Bedrägeri med hjälp av postförsändelse av (S) till Statsrådet (MP) Olika former av bedrägerier är ett av vår tids gissel. Privatpersoner såväl som företag drabbas av stulna personuppgifter, bluffakturor och andra former av bedrägerier. För att effektivt ska kunna utreda dessa brott är en viktig faktor att man kan få ut uppgifter från bland annat posten. Bestämmelser om möjligheter att få ut uppgifter om skickad post finns i 2 kap. postlagen. Huvudregeln är att det råder tystnadsplikt om postförsändelser. Tystnadsplikten får dock brytas vid misstanke om brott, förutsatt att det brott man misstänker har begåtts ger fängelse. Enligt uppgift från finns det flera problem i samband med att man begär ut uppgifter från posten: Dels handlar det om att man inte anser sig kunna få tillräcklig information, till exempel hur en person har identifierat sig vid utlämning. Dels får tillbaka inte svar på sina förfrågningar med hänvisning till att sekretess råder på grund av straffsatsen för bedrägeri. Slutligen menar att definitionen av ”brev” i postlagen gör att man inte får ut information om vissa försändelser. Jag vill ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att ska kunna utföra sitt uppdrag att utreda bedrägerier som sker med hjälp av postförsändelser?
fr · H511244 · 2017-11-09 00:00:00 — Fråga 2017/18:244 Översyn av regelverket för bränsle i yrkesbåtar av (M) till Finansminister (S) Med anledning av betänkande 2014/15:SkU12 Beskattning av flygbränsle och fartygsbränsle pågår det just nu en debatt i skärgårdsmiljöerna om begränsningarna för att använda lågbeskattat bränsle i yrkesbåtar när båttransporter sker i egen regi. Ett EU-direktiv är det som i grunden utgör begränsningarna som drabbar dem som utför transporter i egna yrkesbåtar. Om man i stället för att frakta gods i egna fartyg anlitar en extern transportör, som då inte omfattas av begränsningarna, finns det möjlighet att kringgå regelverket som det är utformat. Det är därför inte särskilt uppseendeväckande att regelverket upplevs som orimligt, diskriminerande och krångligt och att det skapar frustration och oro hos dem som känner sig drabbade. För att skapa en rättvisare skärgårdstrafik borde regeringen se över regelverket och om möjligt omförhandla med EU om undantag för den svenska skärgårdstrafiken när det gäller begränsningarna för att använda det lågbeskattade bränslet i yrkestrafik när man utför egna transporter. Med anledning av det ovanstående vill jag därför fråga finansminister : Pågår det en översyn av detta regelverk?
fr · H511245 · 2017-11-09 00:00:00 — Fråga 2017/18:245 Bränsle i yrkesbåtar av (M) till Finansminister (S) I skärgårdsmiljöerna pågår just nu en debatt om begränsningarna för att använda lågbeskattat bränsle i yrkesbåtar när båttransporter sker i egen regi. Lagstiftningen som åsyftas är betänkande 2014/15:SkU12 Beskattning av flygbränsle och fartygsbränsle. Begränsningarna som drabbar dem som utför transporter i egna yrkesbåtar är resultatet av ett EU-direktiv. Regelverket kan, som det är utformat, kringgås om man i stället för att frakta gods i egna fartyg anlitar en extern transportör som då inte omfattas av begränsningarna. Det är därför inte särskilt uppseendeväckande att regelverket upplevs som orimligt, diskriminerande och krångligt och att det skapar frustration och oro hos dem som känner sig drabbade. För att skapa en rättvisare skärgårdstrafik borde regeringen se över regelverket och om möjligt omförhandla med EU om undantag för den svenska skärgårdstrafiken när det gäller begränsningarna för att använda det lågbeskattade bränslet i yrkestrafik när man utför egna transporter. Min fråga till finansminister är: Avser finansministern att ta initiativ till en översyn och en omförhandling av direktivet med EU?
fr · H511246 · 2017-11-09 00:00:00 — Fråga 2017/18:246 Synnerligen grovt vapenbrott av (L) till Justitie- och inrikesminister (S) meddelade sin dom i ett ärende som gällde vapenbrott. Beslaget omfattade bland annat fem automatkarbiner och en betydande mängd ammunition. Domstolen konstaterade att detta inte når upp till straffnivån synnerligen grovt vapenbrott utan endast till grovt vapenbrott. har , i synnerhet , drabbats av flera skjutningar och uppgörelser mellan kriminella personer, där allt skarpare vapen använts för att hota, skada och döda. Det är oerhört viktigt att samhället reagerar med kraft mot det allt större problemet med illegala vapen och skjutningar. Lagstiftningen måste också vara utformad på ett sätt som speglar allvaret i dessa brott. Med anledning av beslutet från finns det skäl att se över lagstiftningen i syfte att förtydliga samt att vid behov skärpa densamma. Min fråga till justitie- och inrikesminister är: Kommer ministern att ta initiativ till en översyn av vapenbrottslagstiftningen?
fr · H511247 · 2017-11-09 00:00:00 — Fråga 2017/18:247 Sms-lån av (S) till Statsrådet (MP) I SVT:s populära konsumentprogram Plus var frågan om de dyra sms-lånen uppe igen. I stora annonser utlovar utlåningsföretagen ”billiga” lån utan att kunden behöver ha någon säkerhet, ja, kunden kan till och med ha betalningsanmärkningar. De ”billiga” lånen har dock en oerhört hög effektiv ränta. De fattigaste får låna mycket dyrt och sjunker ned i en ännu djupare skuldfälla. Statsrådet har utlovat åtgärder mot sms-lånen. Enligt min mening borde de förbjudas; alternativt behövs ett lågt satt räntetak kombinerat med sträng reglering av vilka andra extra avgifter som får tas ut. har prövat modellen med räntetak. När avser statsrådet att konkret åtgärda de förödande sms-lånen och utlåningsföretagens bisarra räntor?