ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411919 · 2017-02-22 00:00:00 — Fråga 2016/17:919 Rättssäkerheten för företag som anställer arbetskraftsinvandrare av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Återigen nås vi via medierna av nyheter om rättslösheten för arbetskraftsinvandrare till . Det handlar om hederliga, hårt arbetande människor som inte gjort något fel utan tvärtom bidrar till vårt gemensamma välstånd och som ändå riskerar att utvisas ur landet. Det senaste exemplet rör . Han är och från . Han har god utbildning och bra jobb på CE. Han betalar skatt och bidrar till välfärden. Ändå tänker nu svenska myndigheter utvisa honom. Detta på grund av ett mindre fel eller misstag från en tidigare arbetsgivare. Ett fel eller misstag som inte själv har någon kontroll över. Bland svenska arbetsgivare säger 6 av 10 att man har svårt att rekrytera personal med rätt kompetens. Arbetskraftsinvandrare som är med andra ord oerhört viktiga för att svensk arbetsmarknad ska fungera. Men hur ska svenska företag våga rekrytera utländsk, behövlig arbetskraft om man inte kan lita på att de får stanna i landet? Hur ska utländsk arbetskraft som behövs i våga söka sig hit om det är så här man sedan behandlas? fattade beslut om ett tillkännagivande som kräver att regeringen ser över regelverket för att kunna trygga rättssäkerheten för de arbetskraftsinvandrare som riskerar utvisning till följd av mindre felaktigheter bortom deras kontroll, som någon arbetsgivare ansvarat för. I väntan på agerande från regeringen fortsätter dock svenska myndigheter att utvisa hårt arbetande människor som behövs på den svenska arbetsmarknaden. De företag som dessa arbetstagare är anställda på drabbas hårt till följd av oseriösa företag eller misstag, trots att den nuvarande arbetsgivaren skött sig enligt regelverket. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att garantera rättssäkerhet för företag som anställer arbetskraftsinvandrare, och när?
fr · H411920 · 2017-02-22 00:00:00 — Fråga 2016/17:920 Granskning och översyn av MSB av (M) till Statsrådet (S) träder i tjänst som en av tre riksrevisorer. Hon slutar därmed som generaldirektör för (Myndigheten för samhällsskydd och beredskap). Hon har varit dess enda chef sedan bildandet . ledde hon arbetet i organisationskommittén inför bildandet av MSB och var generaldirektör för , , och , . MSB ersatte , och Styrelsen för psykologiskt försvar. har gått sedan bildandet av MSB. Det är rimligt att verksamheten utvärderas och analyseras i förhållande till behov men också rådande omvärldsläge. Inte minst finns en växande hotbild som kräver ett aktivt och modernt psykologiskt försvar. I samband med att MSB:s första chef slutar ges en utmärkt möjlighet till genomlysning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att initiera en granskning och översyn av MSB nu i samband med att myndighetens första och enda chef slutar för att bli riksrevisor?
fr · H411921 · 2017-02-22 00:00:00 — Fråga 2016/17:921 Fullföljande av försvarsbeslut av (M) till Försvarsminister (S) I samband med utrikesminister besök i gav hon i en intervju uttryck för att inte ska ses som ett säkerhetshot mot . Säkerhetspolisen har i en årsredovisning pekat ut just som ansvarigt för underrättelseverksamhet. Vi har sett incidenter och provokationer i som ansvarat för, och har stärkt upp sin beredskap och visar ytterligare närvaro. I har det slagits fast att försökt påverka valet , och förbereder sig flera länder i för hur man ska kunna skydda sig mot något liknande i samband med kommande val. I har ett försvarsbeslut som gäller inneburit stärkt försvarsförmåga och bland annat uppbyggandet av en stridsgrupp på , som ÖB själv tidigarelade med hänvisning till rådande säkerhetsläge. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Avser försvarsministern att fortsatt fullfölja inriktningsbeslutet, möjligtvis kompletterat med ytterligare säkerhetshöjande inslag i närtid, och att som utgångspunkt ha att hantera det omvärldsläge som råder i , inklusive det säkerhetshot som utgör mot ?
fr · H411924 · 2017-02-22 00:00:00 — Fråga 2016/17:924 De statliga avgifterna för sjöfarten av (L) till Statsrådet (S) Det finns många skäl att underlätta transporter till sjöss. Därför är det oroväckande när ekonomiska förutsättningar skapas som påverkar möjligheterna negativt. höjde regeringen de statliga avgifterna för sjöfarten med . Höjningen innebär i praktiken att norra , med sina tunga industrier och företag som fraktar till resten av , påverkas både ekonomiskt och miljömässigt. Flera företag ser redan sjövägen som en förlustaffär till förmån för transporter över land. påstår sig regeringen att ha målsättningen att öka sjöfartsnäringen genom att överföra fler transporter från land till hav. Sammantaget blir situationen komplex på grund av att det dessutom finns andra faktorer som driver upp nivån på avgifterna. Ekonomiska villkor påverkar sjötransporterna och kan leda till att gods inte flyttas över från land till hav. Detta påverkar i sin tur utvecklingen för både näringsliv och klimatet. Med bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt avser statsrådet att agera för att ökade avgifter inom sjöfarten inte ska leda till minskade transporter till sjöss?
fr · H411925 · 2017-02-21 00:00:00 — Fråga 2016/17:925 Företag som stöder organiserad brottslighet av (SD) till Statsrådet (S) besökte som inrikesminister staden och gjorde då ett något märkligt uttalande om priset för att klippa sitt hår. Här är ett citat från : "Alla medborgare har ett eget ansvar för att inte göda den grova och den organiserade brottsligheten för det är ju så att om du handlar spriten på närlivs, eller åker taxi för , eller klipper dej för , eller drar en lina kokain till helgen, då är du i själva verket en del av den organiserade brottslighetens näringskedja. Då är det väldigt svårt att sen ondgöra sig över hur våldet och kriminalitet breder ut sig. Så du som invånare har också ett ansvar för vilka åtgärder du vidtar och hur du lever ditt liv." Alla är nog rörande överens om att man inte ska köpa knark och även om att alkohol inte ska köpas på andra ställen än lagliga. Däremot är det betydligt svårare för den normala konsumenten att avgöra var man till exempel kan klippa sig utan att för den sakens skull göda den organiserade brottsligheten. har som minister att förhålla sig till saklighetskravet, så man får förutsätta att det är sant att man genom att klippa sig för bidrar till den organiserade brottsligheten. I är det vanligt med låga priser jämfört med övriga landet. Det beror på många olika saker, och inte minst är det ofta kopplat till alla de integrationsprojekt som kommunen, regionen och regeringen ger pengar till. Dessa konkurrerar ned priserna och slår ut seriösa företag som inte kan konkurrera på lika villkor. Som konsument är det inte alltid lätt att veta varför något har ett lågt pris i . Om det beror på att det är en tillfällig kampanj, att det får stöd som ett integrationsprojekt eller om det är en oseriös verksamhet. pekar inrikesminister ut frisörsalonger som klipper för som oseriös verksamhet som göder organiserad brottslighet. Längs en och samma gata, i , ligger inte mindre än fem salonger som alla har klippning från . Mer logiskt borde vara att myndigheterna agerade mot oseriösa aktörer på marknaden, då det minst sagt är svårt för en enskild konsument att kontrollera hur ett företag finansierar sitt låga pris till slutkunden. Om möjligt blir det ännu svårare när flera företag har samma pris till kunden. Salongerna på i har funnits . Därför blir det märkligt att ingen myndighet ingriper om dessa stöder organiserad brottslighet. Om det hade varit frågan om en tillfällig eller nystartad verksamhet kunde man ha visst överseende med att myndigheterna inte har agerat, men knappast när samma ställen har haft samma verksamhet . Jag vill med anledning av detta fråga statsrådet : Vilka generella åtgärder tänker statsrådet vidta för att se till att myndigheterna agerar mot företag som stöder organiserad brottslighet, t.ex. de salonger i som har ett pris på per klippning?
fr · H411926 · 2017-02-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:926 Gifter i odlad fisk av (M) till Statsrådet (S) I ett test från Testfakta har det visat sig att odlad lax innehållit bekämpningsmedlet etoxikin. Nivåerna av bekämpningsmedlet låg i vissa fall betydligt högre än gränsvärdena för exempelvis kött. Etoxikin har visat sig vara skadligt för hälsan vid långtidstester på djur, och finns gränsvärden för etoxikin reglerat för kött samt grönsaker men inte när det gäller fisk. Orsaken till detta ska vara att EU:s lagstiftning för bekämpningsmedelsrester inte inkluderar just fisk. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Avser statsrådet och regeringen att verka för en förändrad EU-lagstiftning gällande bekämpningsmedelsrester och etoxikin?
fr · H411927 · 2017-02-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:927 Religionsfrihet och upprätthållandet av allmän ordning och säkerhet av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Religionsfriheten är en av de viktigaste rättigheterna i en demokrati. I är den reglerad såväl i grundlag som i internationella konventioner som har förbundit sig till. Religionsfriheten, som regleras i 2 kap. 1 § första stycket regeringsformen, innebär en frihet att ensam eller tillsammans med andra utöva sin religion. Religionsfriheten är absolut och kan inte inskränkas genom lag. Motsvarande bedömning görs av religionsfriheten som den beskrivs i artikel 9 i , även om denna frihet får begränsas i vissa fall. kan det finnas situationer där religionsfriheten av hänsyn till allmän säkerhet och skydd för allmän ordning kan behöva inskränkas och exempel där religionsfriheten har inneburit praktiska utmaningar för exempelvis rättsvårdande myndigheter. Det senare kan till exempelvis vara någon som vittnar i heltäckande slöja under en rättegång eftersom grundprincipen är att man som åtalad ska veta vem som anklagar en för ett brott eller som vittnar till ens för- eller nackdel. Ett annat exempel kan vara maskeringsförbud vid idrottsarrangemang där allmän säkerhet och skydd för allmän ordning ställs mot bestämmelserna i regeringsformen och om rätten att utöva sin religion genom att bära en religiös klädsel. Det finns en risk att gränsdragningsproblem uppstår när vitala rättssäkerhetsaspekter och upprätthållandet av allmän säkerhet ska förenas med rätten att utöva sin religion. Frågan är viktig ur en principiell synpunkt och bör diskuteras noggrant. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Delar ministern uppfattningen att det i vissa sammanhang kan uppstå gränsdragningsproblem mellan den grundlagsfästa rätten att utöva sin religion och andra hänsyn, såsom att upprätthålla rättssäkerheten och att garantera ordning och säkerhet i vissa sammanhang, och har ministern och regeringen i så fall tänkt att vidta några åtgärder med anledning av detta?
fr · H411928 · 2017-02-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:928 Vab-fusk av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Regeringen aviserade att man vill slopa anmälningskravet för att få rätt till tillfällig föräldrapenning vid vård av sjukt barn. Avsikten är enligt regeringen att minska regelkrånglet och förenkla livet för småbarnsföräldrar. Livet som småbarnsförälder kan ofta vara väldigt stressigt. Kraven och sysslorna är många som tiden är knapp. Att vidta åtgärder för att på olika sätt göra det enklare för människor med småbarn att få vardagen att gå ihop är en central del av familjepolitik. Att se över förfarandet vid anmälan av vård av sjukt barn kan vara en del i att närma sig förverkligandet av den ambitionen. Vi är emellertid oroade för dels det omfattande vab-fusket, dels den kraftiga kostnadsökning kopplad till den ökande utbetalningen av tillfällig föräldrapenning som skett . Denna kostnadsökning väntas därtill öka framöver. Stigande kostnader kan medföra att andra viktiga satsningar, till exempel på skolan och rättsväsendet, trängs undan. Fler åtgärder måste därför vidtas för att minska kostnadsutvecklingen och komma till rätta med vab-fusket. Med anledning av det som anförs ovan vill jag fråga socialförsäkringsminister : Vad avser ministern och regeringen att vidta för åtgärder för att komma till rätta med vab-fusket och minska den kostnadsutveckling kopplad till den ökande utbetalningen av tillfällig föräldrapenning som skett ?
fr · H411929 · 2017-02-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:929 Storlän av (M) till Statsrådet (S) framgick det tydligt vid de samtal som regeringen genomförde med flertalet oppositionspartier att det saknas stöd i för att ersätta dagens län och landsting med ett litet antal storlän och storregioner. Inte minst eftersom regeringen inte var intresserad av att undersöka i vilken utsträckning den tänkta förändringen hade medborgarnas stöd, välkomnade jag beskedet från civilministern att planerna på en regionreform lagts på hyllan. förekommer det trots vad statsrådet sa uppgifter om att regeringen planerar att ge och därigenom ge kommittén uppdraget att i stället enbart lämna förslag på hur dagens län kan slås ihop till ett litet antal storlän, alternativt hur dagens länsstyrelser kan slås ihop till storlänsstyrelser utan att länsindelningen förändras. Det sistnämnda fallet skulle innebära att respektive länsstyrelses verksamhetsområde skulle omfatta fler än ett län. Det finns alltså tecken som tyder på att regeringen överväger att framhärda i att försöka genomföra någon slags storregionreform – trots att det inte finns stöd i för varken storlän eller storlandsting. Jag vill med anledning av detta fråga statsrådet : Planerar statsrådet och regeringen att försöka skapa storlän eller storlänsstyrelser i enlighet med ovanstående beskrivning?
fr · H411930 · 2017-02-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:930 Svältkatastrofen i Sydsudan av (V) till Statsrådet (MP) FN har varnat för att över 100 000 människor är drabbade av svält till följd av inbördeskrig och en kollapsad ekonomi i Sydsudan. Ytterligare omkring 1 miljon människor är på gränsen till svält enligt Programme och andra FN-organ. behövs omedelbar humanitär hjälp för att förhindra den eskalerande katastrofen. Det är första gången som FN förklarar att det råder svält i ett land. Då dog över en kvarts miljon människor i mellan . Enligt FN:s definition av svält ska av invånarna i ett område lida av extrem brist på livsmedel, ska vara undernärda och två personer per 10 000 invånare ska dö . När Sydsudan fick sin självständighet i slutet av en av de mest utdragna konflikterna i moderna historia var förväntningarna stora i det oljerika landet. Det långa och fortfarande pågående inbördeskriget har grusat alla förhoppningar. Omkring 4,9 miljoner människor, av Sydsudans befolkning, är i akut behov av mat, jordbruks- och näringsstöd enligt FN-organ. Antalet människor i akut behov kommer att öka till 5,5 miljoner om inget görs för att stävja krisen. varnas för svältrisk i både , och . Programme menar att svälten är en följd av det pågående kriget och även om det humanitära stödet är avgörande just nu behövs långsiktiga satsningar för att säkra en fredlig och hållbar utveckling. Konflikten har förstört stora delar av landets matproduktion, som en årlig inflation på och en dysfunktionell marknad har resulterat i matpriser som få klarar av att betala. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta några initiativ för att stävja den humanitära krisen i Sydsudan och stärka engagemanget för en långsiktigt hållbar utveckling i regionen?
fr · H411931 · 2017-02-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:931 IVO:s krav på akutmottagningar av (M) till Statsrådet (S) Endast fem av tolv granskade akutmottagningar inom hälso- och sjukvården i de fyra nordligaste landstingen uppfyller kraven på att ha en legitimerad läkare tillgänglig för konsultation när icke-legitimerade läkare på vikariatsförordnande är i tjänst. I det fall ingen legitimerad läkare finns tillgänglig med ansvar för patienterna är hälso- och sjukvården inte förenlig med god och säker vård, enligt principbeslut från Inspektionen för vård och omsorg (). Vid en granskning av samtliga tolv akutmottagningar inom , , i och Region framkom att inte ens hälften av de tolv akutmottagningarna klarade kravet fullt ut. Bristande tillgång på legitimerade läkare utgör ett allvarligt hot mot patientsäkerheten och bör därför undvikas. Hälso- och sjukvårdens genomförande är ett landstingskommunalt ansvar medan tillsynen utövas av den statliga myndigheten . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att tillgången på legitimerade läkare ska tillgodoses i hela landet, inklusive i de fyra nordligaste landstingen, i enlighet med gällande riktlinje i syfte att tillgodose patientsäkerheten?
fr · H411932 · 2017-02-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:932 Polisens insats i av (L) till Statsrådet (S) Regeringen har återkommande framfört att polisen ska finnas närmare medborgarna, inte minst ska detta vara fallet i de utsatta – och främst – i de särskilt utsatta områdena. Det är uppenbart att situationen i i är mycket allvarlig. Blåljuspersonal utsätts för stenkastning och hot, men även företagare hotas och utsätts för skadegörelse och annan brottslighet. Polisen i har fått kritik för hanteringen av situationen, och allmänheten undrar varför de inte agerat mer kraftfullt. finns kritik mot att polisen inte är tillräckligt närvarande och att kriminella kan fortsätta begå brott som narkotikaförsäljning utan konsekvenser. I har det i skrivande stund inte lett till ett enda gripande. Detta trots de upplopp och brott som begicks . I har allmänheten och företagen också protesterat och reagerat på brottsutvecklingen. De anser inte att polisen är närvarande och kan garantera lag och ordning. Vi har också hört att etablerandet av polisstationen i återigen skjuts fram i tiden, vilket är oerhört bekymmersamt och beklagligt. Med anledning av det ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att öka polisens närvaro och dess möjlighet att återta kontrollen över dessa områden, där kriminella personer begår brott och där droghandel fortsätter att ske på öppen gata?
fr · H411933 · 2017-02-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:933 Informationsflödet till och från av (SD) till Finansminister (S) har tecknat informationsutbytesavtal med ett stort antal länder. pågår också ett omfattande arbete inom och EU för att implementera åtgärder mot skatteundandragande och vinstflyttning inom företagssektorn, vilket också omfattar flera komplexa och omfattande informationsutbytesfunktioner mellan stater och multinationella företag. Det innebär att flödet av information in till och ut från har ökat kraftigt, men det kommer också att fortsätta öka såväl i omfattning som i komplexitet. Regeringen har drivit på för att få det omfattande utbytet av information på skatteområdet mellan stater och jurisdiktioner till stånd. Det är bra, även om man har gjort det stora misstaget att inte arbeta tillräckligt intensivt med att modernisera de så viktiga skatteavtalen. Det har dock visat sig att de senaste regeringarna, såväl den förra alliansregeringen som den nuvarande, helt har tappat bort den viktigaste frågan i sammanhanget, nämligen att fokusera på hur all den information som kommer in till med anledning av avtalen skall analyseras och hanteras. Om det skall vara någon nytta med informationsdelningen måste det finnas system som tar emot, analyserar och värderar det inkomna materialet, så att det kommer till avsedd nytta. Dessa system är fortfarande inte fullt ut i drift, och i stora stycken har utvecklingen inte ens påbörjats, vilket har verifierats av generaldirektör vid en utfrågning i skatteutskottet. Att så är fallet beror på att inte har fått erforderliga resurser för att klara av den mycket omfattande utveckling som krävs för att hantera de enorma informationsmängderna. Det innebär i sin tur att den information som kommer in till inte kan ge avsedd effekt. För att i någon mån överbrygga resursbristen i detta avseende har omprioriterat resurser, med följd att annan viktig verksamhet har tvingats bli nedprioriterad. Det har dock inte räckt till på långa vägar. Det åligger regeringen att se till att har de resurser som krävs för att få maximal nytta av de processer som byggs upp och därmed kunna fullgöra sitt uppdrag. Det räcker inte att slå sig för bröstet med att informationsutbytesavtal tecknats i stor mängd när informationen inte kan användas optimalt, så som den nuvarande regeringen har agerat. Det krävs en seriös analys av de behov som föreligger och en därpå följande teknikutveckling av expertsystem som kan analysera inkomna data och selektera ut relevanta kontrollobjekt för vidare hantering. Detta är en del som regeringen och finansministern uppenbart helt har förbisett. Det krävs därför en snabb resursförstärkning till för att man skall kunna hantera frågan på ett adekvat sätt. har budgeterat för detta, men regeringen drar i stället ned på resurserna till . Min fråga till finansministern med anledning av den uppkomna situationen är: Hur avser finansministern att lösa detta problem, så att ges möjlighet att utveckla de system som krävs för att hantera all den information som strömmar in på grund av informationsutbytesavtalen och det omfattande anti-BEPS-arbetet, på bästa och effektivast möjliga sätt?
fr · H411934 · 2017-02-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:934 Förlossningsvården av (M) till Statsrådet (S) Vården blir bättre på många områden men inte när det gäller förlossningsvården. Mycket tyder på att den svenska förlossningsvården håller på att försämras, och ökningen av förlossningsskador hos nyfödda barn är mycket oroväckande. Nya rapporter från visar att andelen nyförlösta mammor som måste återinskrivas akut ökar. Det gör också andelen förlossningsskador och barn med låga Apgarpoäng, som är ett system där man anger hur bra det nyfödda barnet mår. De regionala skillnaderna är även stora inom förlossningsvården. Av förstagångsföderskorna i drabbades av allvarliga bristningar vid förlossningen, att jämföra med i . Detta skapar naturligtvis en stor oro bland kvinnor som ska föda. Det finns tydliga utvecklingsområden inom såväl förlossningsvården som den hälso- och sjukvård som har betydelse för kvinnors hälsa i övrigt. Men det går för långsamt. Trots att regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) slutit en överenskommelse om satsningar inom förlossningsvården och om vård som stärker kvinnors hälsa så går siffrorna åt fel hål. Att en feministisk regering låter utveckling mot en sämre förlossningsvård ske, i ett land som och , är minst sagt barockt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur kommer regeringen och statsrådet att undersöka och analysera orsakerna till den försämrade förlossningsvården och ökningen av förlossningsskador hos både barnen och kvinnorna, och på så sätt vända den oacceptabla utvecklingen?