ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H511315 · 2017-11-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:315 Trygga studentbostäder av Nooshi Dadgostar (V) till Statsrådet (MP) har en rad sexuella övergrepp mot kvinnor uppmärksammats inom olika branscher och samhället i allmänhet. I granskningen av sexuella övergrepp på landets högskolor har det framkommit att det även förekommit sexuella övergrepp på korridorsboenden för studenter. I är av studentbostäderna korridorsboenden, men enligt studentbostadsföretagen är det inte en populär bostadsform bland studenter. skulle egentligen tänka sig att bo så. Majoriteten av landets studenter är kvinnor, och fler kvinnor än män bor i studentbostäder, men om man bryter ned siffrorna visar det sig att fler män bor i korridorsboenden. Det väcker många funderingar kring varför det är så, kan det bero på att kvinnor inte känner sig trygga i korridorsboenden? Tyvärr finns det inte så många undersökningar om detta. De undersökningar som finns analyserar trygghet i allmänhet och är sällan nedbrutna utifrån kön. Det är ett välkänt faktum att framför allt kvinnor begränsar sina liv för att hantera en rädsla att utsättas för sexuellt våld. Detta brukar benämnas som vardagsrädsla. När det nu blivit mer populärt att återigen bygga korridorsboenden eller liknande kollektiva lösningar är det viktigt att detta görs med kunskap om hur man skapar trygga gemensamhetsutrymmen. Min fråga till statsrådet är därför: Vad avser statsrådet att göra för att garantera att de nya studentbostäder som byggs upplevs som trygga för framför allt kvinnliga studenter?
fr · H511316 · 2017-11-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:316 Vikten av det gränsöverskridande samarbetet inom av (KD) till Utrikesminister (S) Det står nu klart att () flyttar till när lämnar Europeiska unionen. kandiderade med men blev utslagna i första röstningsomgången. I den andra röstningsomgången stod det mellan , och . Det borde ha varit en självklarhet för att då ge sitt stöd till , men tyvärr verkar inte så vara fallet. utrikesminister var tydlig i sin kritik mot agerande, som han menar är ett svek. Ett svek, inte bara mot och det nordiska samarbetet, utan mot hela , inklusive som gynnats om tagit hem segern. skulle nämligen ha placerats i Ørestad som ligger från Hyllie och från C. Huruvida regeringen haft detta i åtanke är något oklart. Dessutom är den nordiska sammanhållningen inom EU kanske viktigare . Med utträde, och när flera EU-länder tycks förflytta sig bort från grundläggande värderingar, är agerandet av mist sagt beklagligt. Min fråga till utrikesminister är således: På vilket sätt kommer ministern att nu agera för att stärka relationen till och det gränsöverskridande samarbetet inom ?
fr · H511317 · 2017-11-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:317 avverkningar av skyddsvärda skogar av (MP) till Närings- och innovationsminister (S) har det framkommit oroväckande rapporter om avverkningar av skyddsvärda skogar. Bland annat har medier i rapporterat om ett stort skogsområde med många rödlistade arter som avverkats på norr om i Ore Skogsrike. Trots protester från miljöorganisationer och forskare planerar nu ytterligare avverkningar i området. Liknande rapporter om kommer även från andra delar av landet. För att uppfylla våra miljömål om Levande skogar och Ett rikt djur- och växtliv är det viktigt att de sista resterna av våra gamla naturskogar och nyckelbiotoper skyddas. Där borde det statliga skogsbolaget gå i bräschen. är även FSC-certifierad. En certifiering som bland annat innebär att inga nyckelbiotoper får avverkas. En certifiering som hotades att dras tillbaka av det oberoende certifieringsorganet. presenterade då en åtgärdsplan för att komma till rätta med problemen att värdefulla skogar avverkats. Det är oroväckande att dessa åtgärder inte verkar ha fått genomslag i bolagets verksamhet. En anledning till agerande kan vara ett för högt avkastningskrav från ägaren staten. Enligt senaste rapporten har man inte ens lyckats nå upp till avkastningskravet. Det kan också finnas andra åtgärder som behöver vidtas för att bolagets skyddsvärda skogar inte ska avverkas. I statens ägarpolicy anges att det är viktigt att bolag med statligt ägande arbetar för bland annat ”En minskad klimat-och miljöpåverkan genom en hållbar och giftfri resursanvändning för att det av beslutade generationsmålet och de beslutade miljökvalitetsmålen”. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka initiativ är statsrådet beredd att ta för att ska sluta avverka skyddsvärda skogar och följa FCS-certifieringens regler?
fr · H511318 · 2017-11-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:318 Den nya läkarutbildningen av (M) till Statsrådet (S) skickade regeringen ut betänkandet För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning (SOU 2013:15) på remiss. Några månader efter remisstidens slut publicerade tidningen () en artikel av ministern för högre utbildning och forskning, i vilken statsrådet klargör att ”läkarutbildningen måste beredas mer”. Frågan är bara hur mycket mer och hur mycket längre. De som undrar är dessutom fler än undertecknad. Jag har mötts av frågan om när den nya läkarutbildningen ska starta, av alltifrån ansvariga på läkarprogram till personer som är väl förankrade i vårdsektorn. Med hänvisning till ovan vill jag därför fråga statsrådet : När förväntar sig statsrådet att en ny läkarutbildning kommer att kunna starta?
fr · H511319 · 2017-11-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:319 verksamhet av (M) till Utbildningsminister (MP) meddelade direktör att hon har begärt sitt entledigande. Verksamheten vid institutet startade efter ett beslut av den tidigare alliansregeringen. Nuvarande regeringspartier stod bakom beslutet om att inrätta ett skolforskningsinstitut. Det är därför förvånande att direktören meddelar att ett skäl till avgången rör regeringens bristande stöd för institutets verksamhet. har det även blivit känt att inte kommer att kunna utlysa nya forskningsprojekt om inte medel tillförs i nästa års budget. Med hänvisning till ovan vill jag fråga utbildningsminister : Vad är ministerns uppfattning om hittillsvarande verksamhet, och anser ministern att det finns skäl att tydliggöra institutets uppdrag?
fr · H511320 · 2017-11-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:320 Praktiknära forskning av (M) till Statsrådet (S) verksamhet startade efter ett beslut av tidigare alliansregeringen, och nuvarande regeringspartier tillstyrkte beslutet. har det blivit känt att inte kommer att kunna utlysa nya forskningsprojekt om inte medel tillförs i nästa års budget. Ett annat problem är det missnöje som har uppstått alltsedan regeringen valde att ge fyra universitet i uppdrag att bedriva praktiknära forskning i samverkan med kommuner och friskolor. Det vill säga ett uppdrag som egentligen ligger helt inom ansvarsområde. Med hänvisning till ovan vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att tillförsäkra medel så att nya utlysningar av forskningsprojekt kan ske även , och av vilket skäl har statsrådet gett fyra lärosäten ett särskilt uppdrag som egentligen sammanfaller med institutets ansvarsområde?
fr · H511321 · 2017-11-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:321 Placeringen av av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har aktivt arbetat för att () ska placeras i och . Detta är glädjande. var det dags för beslut inom EU-27 kring var ska placeras när myndigheten lämnar efter utträde ur EU 2019. På spel vid omröstningen stod bland annat närmare 900 högkvalitativa arbetstillfällen inom medicin, teknik och Life Science. åkte dessvärre ut redan i den första omgången; i den andra omgången stod kampen mellan , och . Därmed torde det vara givet att det svenska stödet och rösten skulle gå till , där en placering av trots allt skulle ha positiva konsekvenser för och . Enligt uppgift ska dock den svenska rösten i andra omgången ha fallit på i stället för , som dock i sin tur slutligen besegrades av med hjälp av lottning. hamnar därmed i . utrikesminister menar att den via sitt agerande svikit det nordiska samarbetet och att agerande kan få negativa konsekvenser för det framtida samarbetet mellan och . Detta vore ytterst olyckligt. Regeringens förarbete och förberedelser inför omröstningen verkar dock ha saknat en handlingsplan för ett nordiskt perspektiv, och det är uppenbart att regeringen inte bemödade sig om att prata ihop sig med kring en gemensam hållning. Därför vill jag fråga statsrådet : Röstade i andra omgången på angående placeringen av ?
fr · H511322 · 2017-11-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:322 Regeringens översyn av strandskyddet av (M) till Miljöminister (MP) Strandskyddet har trots goda syften varit föremål för omfattande kritik. Markägare upplever sig hindrade att bygga på och använda sin egen mark. Kommuner hindras att tillåta exploatering av områden som skulle kunna bli lönsamma genom närheten till vatten. Även i områden med stor tillgång till stränder är skyddet mycket starkt. Regeringens uppdrag till att se över och plan- och bygglagens regler för landsbygdsutveckling i strandnära läge är därför välkommet. Men vi kan redan nu konstatera att översynen inte kommer att vara tillräcklig. Även i kommuner som inte har stor tillgång till stränder sätter strandskyddet käppar i hjulet för byggande. I mer glest befolkade delar av landet är det ofta svårt att få byggprojekt att löna sig, då byggkostnaderna överskrider marknadsvärdena. För att klara ett marknadsmässigt byggande behövs attraktiva boendemiljöer i vackra naturområden. Sådant byggande hindras ofta av strandskyddet. För att åtgärda detta krävs snarare att det generella strandskyddet begränsas. Därför är det bekymmersamt att regeringens översyn endast omfattar strandskyddet på vissa utvalda platser i kommuner med gott om stränder. Mot bakgrund av detta vill jag fråga miljöminister : Varför valde ministern att ge ett så pass begränsat uppdrag att se över strandskyddet, och avser ministern att utvidga uppdraget för att även se över det generella strandskyddet?
fr · H511323 · 2017-11-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:323 Vargens påverkan på landsbygden av (M) till Statsrådet (S) beslutade om en ny, hållbar rovdjurspolitik, som innebar att ska ta hänsyn till både gynnsam bevarandestatus och socioekonomiska aspekter. Antalet vargar som ska finnas i landet för en livskraftig population uppgår till 170–270 individer. Beslut om skydds- och licensjakt efter varg kunde även delegeras från till länsstyrelserna (viltförvaltningsdelegationerna). Denna politik gäller fortfarande. Enligt 401 olika vargar i och under det senaste reproduktionsåret för varg, –. har det kommit alarmerade rapporter om att ett flertal hundar har blivit dödade av vargar. Privatpersoner såväl som näringsidkare på landsbygden drabbas av stora ekonomiska förluster på grund av vargangrepp. Enligt en avhandling vid statsvetenskapliga institutionen vid , gällande attityder till vargen , har vargmotståndet ökat på landsbygden, där många upplever att den ökade vargpopulationen påverkar deras liv och deras möjligheter till såväl djurhållning som innehav av tamboskap samt möjligheterna till jakt på andra arter. Med anledning av det låga antal licenser som delats ut vid årets vargjakt finns det risk att denna stad-och-land-konflikt trappas upp. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder vidtar statsrådet inom sitt ansvarsområde för att minska vargens påverkan för de som lever och verkar på landsbygden?
fr · H511324 · 2017-11-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:324 Bredbandsutbyggnaden av (C) till Statsrådet (MP) långa handläggningstider för att förlägga ledning i väg- och banområde har länge varit en stor utmaning för bredbandsbyggande aktörer. En viktig åtgärd för att fler ska få tillgång till bredband är att handläggningstider ses över och kortas. är frågan akut för de bolag som försöker bygga bredband till sina kunder men hindras att göra det, i väntan på tillstånd från . Antalet ärenden ökar och är nu enligt närmare 2 500 stycken. Dagens tillståndsprocesser upplevs komplicerade och tidskrävande, vilket kan påverka investeringsvilja och utbyggnadstakt i negativ riktning, och hantering utgör en flaskhals i bredbandsutbyggnaden. Trots att åtgärder vidtagits, som snabbspår för kompletta ansökningar och ett utpekat uppdrag i regleringsbrev om att ska korta handläggningstiden för ledningsrättsärenden, är situationen alltjämt akut. konstaterar branschen att handläggningstider dessvärre inte har förkortats alls . Enligt IT&Telekomföretagen riskerar minst 15 000 hushåll att inte få sina utlovade leveranser om inte håller en handläggningstid , vilket de ska enligt lag, . är handläggningstiden uppåt i vissa fall. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder vidtar statsrådet inom sitt ansvarsområde för att bredbandsutbyggnaden ska kunna ske på ett effektivt sätt?
fr · H511325 · 2017-11-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:325 Tystiklassen av (S) till Utbildningsminister (MP) har metoo-uppropen rört sig från verksamhetsområde till verksamhetsområde, från institution till institution, från yrke till yrke och nästan har ett nytt upprop startat. Upprop där vi har kunnat ta det av fruktansvärda berättelser kring de sexuella övergrepp som framför allt kvinnor har fått utstå . nådde uppropet även skolans värld. 1 700 elever från upp till gymnasieskolan har varit med och skrivit under uppropet som går under namnet tystiklassen. Ett upprop där våra barn och unga bland annat vittnar om sexuella trakasserier och övergrepp inom skolans verksamheter. Skolan ska vara en trygg plats för våra barn och unga. Skolan ska uppmuntra till kunskapsinhämtning och lägga grunden för våra elevers demokratiska värderingar. Det ska inte vara en plats där tystnadskulturen råder och elever inte vågar berätta om de övergrepp de varit med om. Övergrepp från klasskompisar, äldre elever och lärare måste få ett slut. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Hur kommer ministern och regeringen att agera utifrån den uppkomna situationen och verka för att skolan blir den trygga plats den är tänkt att vara?
fr · H511326 · 2017-11-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:326 Vetenskapliga bedömningar och glyfosat av (M) till Miljöminister (MP) Glyfosat är det vanligaste verksamma ämnet i växtskyddsmedel i och används främst för ogräsbekämpning på jordbruksmark. I finns i praktiken inga alternativ till glyfosat, varför dess tillåtlighet måste betraktas som avgörande för att över huvud taget kunna bedriva växtodling här. EU:s kemikaliemyndighet (Echa) har i ett utlåtande slagit fast att det saknas vetenskapliga bevis för att klassa glyfosat som cancerframkallande. Även FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) och Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) har i olika rapporter dragit slutsatsen att glyfosat inte är cancerframkallande. Trots detta röstade i den pågående EU-processen nej till en förlängning av tillståndet i den indikativa omröstning som hölls . Vid den indikativa omröstningen om en förlängning röstade dock ja. Att röstat på två diametralt olika sätt, med samma vetenskapliga slutsatser som grund, är mycket märkligt och föga förtroendeingivande. När jag i samband med den första omröstningen ställde en fråga till miljöministern angående ställningstagande fick jag ett svar som innehöll följande stycke: ”Regeringen anser att det är viktigt att respektera vetenskapliga bedömningar och att följa reglerna. Regeringen anser det också viktigt att ett godkännande kan vinna bred acceptans bland medlemsstater och bland medborgarna. Det är viktigt att vi tar den oro som finns kring miljörisker kopplat till glyfosat på allvar. behöver lantbrukare få tid att ställa om till alternativa metoder.” Statsrådets svar är motsägelsefullt. Först skriver statsrådet att det är ”viktigt att respektera vetenskapliga bedömningar”, sedan att det är viktigt att ta den ”oro som finns” på allvar. Men om oron är obefogad och saknar grund i de vetenskapliga bedömningar som har gjorts av ansvariga myndigheter är det svårt att förstå det beskedet. Människor kan vara oroliga för både det ena och det andra och i stället för att bekräfta och förstärka obefogad oro vore det rimligt att regeringen klargör att oron saknar stöd i de vetenskapliga bedömningar som har gjorts. Slutligen skriver statsrådet att lantbruket behöver ”få tid att ställa om till alternativa metoder”. Baserat på de vetenskapliga slutsatserna är det svårt att förstå på vilken grund regeringen förordar en sådan omställning. Med anledning av detta vill jag fråga miljöminister : Anser ministern att beslut om exempelvis växtskyddsmedel helt ska baseras på en vetenskaplig bedömning eller inte, och om inte – vad ska den i så fall baseras på?
fr · H511327 · 2017-11-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:327 Tillstånd för råttbekämpning av (S) till Socialminister (S) får privatpersoner och företagare inte köpa råttgift. Alla råttgifter tillhör nu bekämpningsmedel av klass 1 So och finns inte att köpa i handeln. Endast personer med klass 1 So-tillstånd får använda dessa medel. Privatpersoner och företagare som har problem hänvisas till skadedjursfirmor. Men det löser tyvärr inte problemet eftersom det inte finns tillräckligt med skadedjursbekämpare, vilket innebär angreppen hinner bli omfattande innan man kan få hjälp. Det blir då svårt att klara skadeomfattningen utifrån de krav som ställs från och utifrån certifieringssystem som ställer höga krav på förebyggande skadedjursbekämpning. Bekämpning utifrån dagens regelverk handlar om att vidta åtgärder när man ser angrepp och att plocka bort dem igen . Många drar sig dessutom för att använda sig av de olika företag som bekämpar skadedjur då kostnaderna blir höga eftersom det inte finns något alternativ för lantbrukarna. Förekomsten av råttor ökar drastiskt när lantbrukaren inte själv kan bekämpa råttor. Det är som utfärdar klass 1 So-tillstånd. Utbildningen är och hålls i till en kostnad av exklusive moms. Till detta kommer utgifter för boende och resor. Detta blir en stor kostnad för den enskilde lantbrukaren, och tillgången till utbildningsplatser är starkt begränsad. Dessutom ingår stora delar av arbetet med kemikaliehantering redan i den utbildning om växtskyddsmedel som lantbrukaren redan har. Denna utbildning anordnas av länsstyrelser runt om i vårt land och hålls . Denna utbildning är betydligt billigare och hålls närmre hemorten, vilket gör den betydligt tillgängligare för den enskilde lantbrukaren. Genom att utöka utbildningen för växtskyddsmedel med delar av utbildningen för bekämpningsmedel av klass 1 So skulle en betydande del av lantbrukarna få möjlighet att bekämpa alla skadedjur. Detta skulle gynna en ökad produktion och ge en ökad konkurrenskraft, vilket är livsmedelsstrategins inriktning. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder kommer ministern och regeringen att vidta för att underlätta för våra lantbrukare så de kan fortsätta bekämpa alla skadedjur.
fr · H511328 · 2017-11-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:328 Allvarlig kritik mot Kronofogden av (M) till Finansminister (S) riktar allvarlig kritik mot Kronofogden. Bakgrunden är att myndigheten tagit emot en stor mängd klagomål om senfärdig handläggning, men än värre är att personer som har gjort rätt för sig och betalat sina skulder har trots detta drabbats av utmätning. Utmätning kan innebära ett nekande beslut vid en förfrågan om lån, vilket i sin tur kan påverka människors ekonomiska liv i stor utsträckning. Det är allvarliga situationer som lyfts fram under främst . Anmälningarna visar att Kronofogden har dröjt alldeles för länge med att registrera inbetalningar, vilket har lett till obefogade betalningsanmärkningar, löneutmätning och kontakter med arbetsgivare om lön och förmåner. Det förekommer även att inbetalningar har registrerats på fel person och att pengarna därmed slussats vidare till fel borgenärer. Kritiken är allvarlig och drabbar enskilda på ett helt oacceptabelt sätt. konstaterar att Kronofogden misslyckats med att uppfylla kraven i sin instruktion. Myndigheten erkänner brister och hänvisar till dålig styrning, bristande rutiner och kompetensbrist. Kronofogden är en av statens myndigheter direkt underställd regeringens styrning, ledning och kvalitetsarbete. Därför landar kritiken också i regeringens eget knä och direkt på . Ytterligare med enskilda som drabbas på det sätt som framkommit i kritik är alltför . Omedelbara åtgärder borde kunna rätta till och säkerställa de helt väsentliga funktionerna om att enskilda ska kunna göra rätt för sig och tillgodogöra sig sin reglering av skuld. Det här är en viktig fråga för tilliten till en av våra viktiga samhällsfunktioner. Är regeringen handfallen eller vad har gjorts och kommer att göras för att återupprätta rättssäkerhet, kvalitet och långsiktighet för den viktiga expertmyndigheten? Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vad avser ministern och regeringen att vidta för åtgärder för att stärka rättssäkerheten och förbättra kvaliteten i myndighetsutövning?
fr · H511329 · 2017-11-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:329 Statlig närvaro i hela landet av (M) till Statsrådet (S) I och med de stora flyktingströmmarna ökade antalet anställda markant för att hantera det stora antalet människor som kom hit. När migrationspolitiken sedan lades om och inflödet har minskat dramatiskt tvingas myndigheten att skära ned på personalstyrkan till mer normala förhållanden runt om i igen, så också i . Myndighetens budget har minskat med 700 miljoner som kraven på kostnadseffektivisering ökar. Bara inom asylprövningen ska man gå från ca 2 000 medarbetare till 770 andra halvan av 2018 och vidare in i 2019. Det här kommer att få stora konsekvenser för som har problem med hög arbetslöshet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att kompensera för neddragningen av personal hos och på så sätt leva upp till löftet om statlig närvaro runt om i landet?
fr · H511330 · 2017-11-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:330 Krav på kollektivavtal vid anställningar med lönebidrag av (V) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Subventionerade anställningar, såsom lönebidrag, utgör viktiga delar i en aktiv arbetsmarknadspolitik där arbetslösa och personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga erbjuds vägar att stärka sina chanser till arbete. Lönebidrag regleras i förordning (2017:462) om särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Enligt förordningen 18 § punkt 2 får Arbetsförmedlingen besluta om lönebidrag under förutsättning att arbetsgivaren intygar att lön och andra anställningsförmåner följer av eller i väsentliga delar är likvärdiga med förmåner enligt kollektivavtal inom branschen. Enligt gällande regelverk finns således inget uttryckligt krav på att arbetsgivare som anställer personer med lönebidrag ska vara bunden av, eller ha tecknat, ett kollektivavtal eller liknande avtal (hängavtal). strävan är att kollektivavtal ska omfatta alla på arbetsmarknaden. Det är genom kollektivavtal som löner och villkor regleras och upprätthålls på svensk arbetsmarknad. Anställda med lönestöd är del i produktionen. Därför ska både den lön och de villkor och rättigheter som normalt följer med en anställning även gälla personer med subventionerade anställningar, däribland lönebidrag. är garanten för det. I enlighet med detta beslutade 2016 att ska arbeta för att anställningar med lönebidrag bara ska kunna tillämpas hos arbetsgivare som är bundna till kollektivavtal eller liknande avtal. fattade två liknande beslut: att ge i uppdrag att dels verka för att de på Arbetsförmedlingen förekommande åtgärdsprogrammen endast ska gälla på kollektivavtalsbundna arbetsplatser, dels verka för att regeringen ska ge Arbetsförmedlingen direktiv att kräva kollektivavtal av de arbetsgivare som erhåller ekonomiskt stöd av staten i arbetsmarknadspolitiskt syfte. Detta borde även ligga i linje med regeringens ofta deklarerade vilja att utveckla den svenska modellen på olika sätt. Mot bakgrund av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att anställningar med lönebidrag bara ska kunna tillämpas hos arbetsgivare som är bundna till kollektivavtal eller liknande avtal?