ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H4121613 · 2017-06-28 00:00:00 — Dnr A2017/01301/SV Svar på fråga 2016/17:1613 av (C) och fråga 2016/17:1617 av (M) om Regeringens arbetslöshetsmål har frågat mig vad jag avser att presentera för reformer för att nå regeringens mål på en arbetslöshet . har frågat mig om regeringen kommer att ompröva sitt arbetslöshetsmål, eller om jag fortfarande bedömer att regeringen kommer att hålla vallöftet om att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020. Regeringens mål att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så att når lägst arbetslöshet i EU 2020 ligger fast. Ett sysselsättningspolitiskt ramverk med ett tydligt mål är en viktig del för att nå resultat. Målet tydliggör prioriteringarna och styr den ekonomiska politiken varje enskilt år, även . har förutsättningarna att nå målet om lägst arbetslöshet i EU 2020 försämrats sedan målet först presenterades. Vi ser nu en ökning av antalet inskrivna arbetslösa hos Arbetsförmedlingen. Det är en väntad utveckling i spåren av det mycket stora flyktingmottagandet som innebär att fler nu söker etablering på svensk arbetsmarknad. Regeringen arbetar aktivt för att stärka vägarna till arbete för nyanlända likväl som för andra som befinner sig i arbetslöshet. Arbetsförmedlingen och den aktiva arbetsmarknadspolitiken har styrts om till att bättre rusta arbetslösa för att kunna ta de jobb som finns och växer fram. De har också styrts för att bättre möta arbetsgivares behov av kompetensförsörjning. som regeringens egna prognoser spår fortsatt god jobbutveckling kommande år. Sedan regeringen tillträdde har 200 000 fler personer kommit i arbete och av sysselsättningsökningen har tillkommit bland utrikes födda. Sysselsättningsgraden bland utrikes födda är nu den högsta sedan SCB började mäta på ett jämförbart sätt, 2005. Sedan regeringen tillträdde har arbetslösheten minskat trendmässigt . Den trenden har hållit i sig även och arbetslösheten är nu . Ungdomsarbetslösheten är också på väg ner och är nu . Det är den lägsta nivån i . Regeringen genomför fortsatt stora satsningar i fler jobb bl.a. genom kunskapslyft och infrastruktursatsningar. kommer fullt utbyggt innebära närmare 70 000 fler utbildningsplatser och innehåller ett nytt studiestartsstöd för att fler arbetslösa ska börja studera och därmed stärka sina möjligheter att få ett arbete. Vidare genomförs också stora investeringar i skola, vård och omsorg bl.a. genom välfärdsmiljarderna till kommuner och landsting som tillsammans med tidigare satsningar uppgår till . Åtgärderna är många och arbetet för att stärka vägen till jobb för fler kommer att fortsätta. Regeringen avser att återkomma till med ytterligare förslag som kan bidra till att sysselsättningen ökar och arbetslösheten minskar. Trots att arbetslöshetsmålet blivit svårare att nå finns det ingen anledning att revidera målet. Jobben är fortfarande regeringens viktigaste fråga, med sikte på EU:s lägsta arbetslöshet 2020.
frs · H4121614 · 2017-06-28 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1614 av (M) Störande musik från fordon har frågat mig om jag tänker vidta några åtgärder för att kommuner lättare ska kunna hantera problemet med fordon som spelar hög musik. Ordningslagen syftar till att upprätthålla allmän ordning och säkerhet på offentliga platser. Genom ett bemyndigande i lagen ges kommunerna möjlighet att i lokala föreskrifter reglera olika företeelser. En förutsättning för att meddela en sådan föreskrift är att den företeelse som regleringen omfattar anses medföra att ordningen eller trafiken på offentlig plats störs eller att företeelsen utgör en säkerhetsrisk. Att störa andra människor genom att föra oljud kan vara straffbart som förargelseväckande beteende. Att störa någon genom högljudd musik kan vidare - åtminstone i allvarligare fall - vara straffbart som ofredande. Regeringen har i en lagrådsremiss som beslutades föreslagit att ofredandebrottet ska moderniseras och anpassas för att tydligt omfatta alla de sätt som en straffvärd fridskränkning kan begås på. Den nya lagstiftningen föreslås träda i kraft . vidtas inga ytterligare åtgärder men jag följer frågan.
frs · H4121615 · 2017-06-29 00:00:00 — Dnr N2017/04264/FÖF Svar på fråga 2016/17:1615 av (M) om vattenförsörjning har frågat inrikesministern vilka åtgärder han avser att vidta för att säkra den svenska vattenförsörjningen. Frågan har överlämnats till mig. Ansvaret för vatten och dricksvatten är fördelat på flera olika aktörer. Huvudansvaret bär kommunerna, som har en skyldighet att tillhandahålla allmänt dricksvatten. Varken stat eller kommun har ansvar för enskild dricksvattenförsörjning eller annan enskild vattenförsörjning. Ett antal statliga myndigheter, bl.a. , geologiska undersökning (SGU), (), Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) och länsstyrelserna, kan på olika sätt stötta kommunerna i deras arbete. I egenskap av Näringsminister ansvarar jag för SGU som är förvaltningsmyndigheten för frågor om landets geologiska beskaffenhet. SGU tar fram geografisk grundinformation om grundvattnets mängd, kvalitet och utbredning. Regeringen aviserade en satsning om 200 miljoner för att förebygga torka. En del av denna satsning innebär att SGU får förstärkta resurser för att kunna bistå kommuner och län med fördjupade kartläggningar av grundvattenresurser i särskild utsatta regioner. Att arbeta med frågor som rör tillgång till grundvatten kräver ett långsiktigt arbete och kunskapen om grundvattenresurser i utsatta regioner behöver öka för att kommunerna ska kunna vidta relevanta åtgärder. Det är därför regeringen vill avsätta extra resurser till SGU för detta viktiga arbete.
frs · H4121616 · 2017-06-28 00:00:00 — Dnr N2017/04248/MRT Svar på fråga 2016/17:1616 av (M) Problematiken med bilmålvakter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med problematiken med bilmålvakter, inklusive det missbruk av systemet med samordningsnummer som hon har beskrivit. Regeringen ser det som angeläget att komma till rätta med problematiken kring fordonsmålvakter. pågår ett arbete för att se över behovet av ytterligare åtgärder för att motverka fordonsmålvakter, därmed avser jag inte att föregå detta arbete. Regeringen kommer att återkomma till i frågan.
frs · H4121617 · 2017-06-28 00:00:00 — Dnr A2017/01301/SV Svar på fråga 2016/17:1613 av (C) och fråga 2016/17:1617 av (M) om Regeringens arbetslöshetsmål har frågat mig vad jag avser att presentera för reformer för att nå regeringens mål på en arbetslöshet . har frågat mig om regeringen kommer att ompröva sitt arbetslöshetsmål, eller om jag fortfarande bedömer att regeringen kommer att hålla vallöftet om att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020. Regeringens mål att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så att når lägst arbetslöshet i EU 2020 ligger fast. Ett sysselsättningspolitiskt ramverk med ett tydligt mål är en viktig del för att nå resultat. Målet tydliggör prioriteringarna och styr den ekonomiska politiken varje enskilt år, även . har förutsättningarna att nå målet om lägst arbetslöshet i EU 2020 försämrats sedan målet först presenterades. Vi ser nu en ökning av antalet inskrivna arbetslösa hos Arbetsförmedlingen. Det är en väntad utveckling i spåren av det mycket stora flyktingmottagandet som innebär att fler nu söker etablering på svensk arbetsmarknad. Regeringen arbetar aktivt för att stärka vägarna till arbete för nyanlända likväl som för andra som befinner sig i arbetslöshet. Arbetsförmedlingen och den aktiva arbetsmarknadspolitiken har styrts om till att bättre rusta arbetslösa för att kunna ta de jobb som finns och växer fram. De har också styrts för att bättre möta arbetsgivares behov av kompetensförsörjning. som regeringens egna prognoser spår fortsatt god jobbutveckling kommande år. Sedan regeringen tillträdde har 200 000 fler personer kommit i arbete och av sysselsättningsökningen har tillkommit bland utrikes födda. Sysselsättningsgraden bland utrikes födda är nu den högsta sedan SCB började mäta på ett jämförbart sätt, 2005. Sedan regeringen tillträdde har arbetslösheten minskat trendmässigt . Den trenden har hållit i sig även och arbetslösheten är nu . Ungdomsarbetslösheten är också på väg ner och är nu . Det är den lägsta nivån i . Regeringen genomför fortsatt stora satsningar i fler jobb bl.a. genom kunskapslyft och infrastruktursatsningar. kommer fullt utbyggt innebära närmare 70 000 fler utbildningsplatser och innehåller ett nytt studiestartsstöd för att fler arbetslösa ska börja studera och därmed stärka sina möjligheter att få ett arbete. Vidare genomförs också stora investeringar i skola, vård och omsorg bl.a. genom välfärdsmiljarderna till kommuner och landsting som tillsammans med tidigare satsningar uppgår till . Åtgärderna är många och arbetet för att stärka vägen till jobb för fler kommer att fortsätta. Regeringen avser att återkomma till med ytterligare förslag som kan bidra till att sysselsättningen ökar och arbetslösheten minskar. Trots att arbetslöshetsmålet blivit svårare att nå finns det ingen anledning att revidera målet. Jobben är fortfarande regeringens viktigaste fråga, med sikte på EU:s lägsta arbetslöshet 2020.
frs · H4121618 · 2017-06-28 00:00:00 — Dnr A2017/01292/ARM Dnr A2017/01314/ARM Dnr A2017/01342/ARM Svar på fråga 2016/17:1602 och 2016/17:1618 av (M) Utredning om fackliga stridsåtgärder och i samt fråga 2016/17:1645 av (M) Åtgärder med anledning av hamnkonflikten har frågat när jag förväntar mig att regeringens utredare som ska se över stridsåtgärdsrätten kan vara på plats och påbörja sitt arbete. har frågat statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta givet hamnkonflikten för att även fortsatt ska kunna ha fungerande logistikflöden med transoceana direktanlöp av fartyg till . Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att mildra konsekvenserna av konflikten i hamn och liknande konflikter. Situationen i Hamn är allvarlig. Konflikten i containerterminalen påverkar inte bara hamnens kunder och de företag som transporterar varor till och från hamnen. Den riskerar också att hota konkurrenskraft och svenska jobb när företag inte längre har tillgång till en hamn med kapacitet. Ingen annan än parterna kan lösa den akuta situationen. Det vilar därför ett mycket stort ansvar på parterna i konflikten att snabbt komma överens om en lösning. De medlare som har utsett står fortsatt till parternas förfogande. Den svenska arbetsmarknadsmodellen har bidragit till en stark omställningsförmåga och internationell konkurrenskraft som reallönerna ökat under drygt två decennier. Det är en framgångsrik modell som regeringen vill fortsätta utveckla. Men den långvariga arbetsmarknadskonflikten i Hamn är ett exempel på en situation där den svenska modellen inte fungerar tillfredsställande. Konflikten i hamnen väcker därför frågan om det finns anledning att se över lagstiftningen i syfte att ge förutsättningar för att modellen ska fungera ännu bättre . Regeringen beslutade därför att tillsätta en utredning om en översyn av rätten att vidta stridsåtgärder på arbetsmarknaden. En särskild utredare ska bl.a. analysera och ta ställning till om det är möjligt och lämpligt att begränsa rätten att vidta stridsåtgärder i andra syften än att reglera villkor i ett kollektivavtal. Utredaren ska också se över om det behövs förändringar av fredspliktsreglerna i situationer när en arbetsgivare, som är bunden av ett kollektivavtal i förhållande till en arbetstagarorganisation, utsätts för stridsåtgärder av en annan arbetstagarorganisation. Uppdraget ska redovisas . En utredare har utsetts och kommer att påbörja arbetet.
frs · H4121619 · 2017-06-28 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1619 från (L) Sexuella övergrepp och ofredanden på festivaler (L) har frågat mig om vad jag avser göra för att vända utvecklingen med anledning av rapporter om sexuella övergrepp och ofredanden på festivaler. Att någon utsätts för sexuella övergrepp och ofredanden är oacceptabelt. Självklart ska flickor som pojkar, män som kvinnor ha samma möjlighet att ta del av det offentliga rummet utan att känna sig otrygga eller utsättas för brott. Att den här typen av brottslighet har uppmärksammats i större utsträckning ser jag som positivt. Det innebär att fler vågar anmäla. I takt med att anmälningsbenägenheten ökar minskar sannolikt mörkertalet vilket bland annat hjälper polisen i deras arbete. har tagit fram en lägesbild över sexuella ofredanden i samband med festivaler och en rad förslag till åtgärder. Utifrån detta driver numera samverkan mellan arrangörer och andra aktörer inför och vid större publika arrangemang. samlade polisen till förberedande möten på flera håll i landet inför sommarens arrangemang. Arbetet har också breddats till att omfatta även andra säkerhets- och ordningsfrågor som bättre kan hanteras gemensamt av flera aktörer. Vid sidan av förebyggande åtgärder är det viktigt att sexualbrott anmäls, utreds och lagförs. lämnade en utredare förslag om två nya påföljder för unga lagöverträdare: ungdomstillsyn och ungdomsövervakning. De föreslagna påföljderna täcker luckor som finns i det nuvarande systemet. Båda påföljderna bygger på övervakning och kontroll men har också behandlande inslag. Förslagen ska nu remitteras. Vidare har regeringen tagit emot en utredning om en ny lag för kamerabevakning. Utredningen föreslår bland annat att det ska bli enklare att få tillstånd till bevakning med kamera för brottsbekämpande ändamål. Vi kommer att ta omhand förslagen. Vi kommer därtill att utreda frågan om tillståndskravet för polisens användning av kameror ska ersättas med en anmälningsplikt. Regeringen avser återkomma till i frågan . Regeringen har också i regleringsbreven gett och särskilda uppdrag att redovisa vilka åtgärder som myndigheterna vidtar för att utveckla sina arbetsmetoder vid utredning av våldtäkt. Såväl regeringen som myndigheter och arrangörer arbetar således aktivt med frågan och jag kommer att fortsätta att följa arbetet noga.
frs · H4121620 · 2017-06-28 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1620 av (M) Polisens kameraövervakning har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen vidtar för att polisen ska få rätt att bedriva kameraövervakning utan tillståndsplikt. Utredningen om kameraövervakning – brottsbekämpning och integritetsskydd (SOU 2017:55 En ny kamerabevakningslag) redovisades . I betänkandet föreslås bl.a. ökade möjligheter till kameraövervakning för brottsbekämpande ändamål. Enligt förslaget kommer det dock även i fortsättningen att, som huvudregel, krävas tillstånd för myndigheter att kameraövervaka en plats dit allmänheten har tillträde. Den senaste tidens händelser, bl.a. på , men också brottslighet och otrygghet i utanförskapsområden, har satt kameraövervakningsfrågan i ett nytt ljus. Det har även kommit fram att anser att tillståndskravet innebär onödiga hinder och svårigheter för deras kameraövervakning. Regeringen anser med anledning av detta att det är angeläget att utreda frågan om tillståndskravet för polisens kameraövervakning ska ersättas med en anmälningsplikt. Arbetet med att ta fram kommittédirektiv till en ny utredning har redan påbörjats inom . För att få en så fullständig översyn som möjligt är det dock en stor fördel om remissutfallet på det lämnade betänkandet kan beaktas vid framtagande av dessa direktiv. På så sätt finns möjlighet att beakta synpunkter och frågeställningar i den nya utredningen. Regeringens plan är att utredningen tillsätts efter att remisstiden har gått ut.
frs · H4121621 · 2017-06-28 00:00:00 — Dnr A2017/01325/A Svar på fråga 2016/17:1621 av (M) Nyanlända som deltar i snabbspår har frågat mig om vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att öka andelen nyanlända som deltar i snabbspåren? De snabbspår arbetsmarknadens parter har tagit fram på regeringens initiativ är viktiga för att ta tillvara nyanländas kompetens samt för att bidra till kompetensförsörjningen på arbetsmarknaden. Jag följer arbetet med att ta fram och utveckla snabbspåren mycket noga. Många nyanlända har utbildning eller erfarenhet inom yrken där det råder brist på arbetskraft på den svenska arbetsmarknaden. Det är dessa personer som utgör målgrupp för snabbspåren och det är deras kunskap och färdigheter som tas tillvara på ett bättre och snabbare sätt . Snabbspåren kan också ha en positiv effekt för andra nyanlända än de som deltar. Detta genom att nyanlända som går in i snabbspår och som har kompetens för bristyrken inte söker sig till arbeten med lägre kvalifikationskrav. Snabbspåren kom snabbt på plats. De är ett bra exempel på styrkan i den svenska arbetsmarknadsmodellen, där stat och parter gemensamt snabbt kan finna vägar framåt. Antalet snabbspår och antalet yrken som omfattas har kontinuerligt ökat. Det finns nu 14 överenskommelser om snabbspår mot ett trettiotal yrken. Antalet personer som deltar eller har deltagit i snabbspår har ökat markant . Totalt har 4125 personer påbörjat ett snabbspår . Av dem var 1240 kvinnor och 2885 män (siffrorna avser ). Arbetsförmedlingens lägesbedömning för arbetet med snabbspåren visar att arbetet sedan den förra bedömningen förbättrats på flera punkter. Av sammanlagt fjorton snabbspår bedöms insatserna vara i fas i nio spår, tre vara delvis i fas och två inte vara i fas. Det är ett mycket bättre utfall än vid nulägesbedömningen . Det finns både utmaningar och stora möjligheter med snabbspåren. Arbetsförmedlingen måste fortsätta sitt arbete med att identifiera och mer kvalitativt kartlägga kompetensen hos potentiella deltagare i snabbspåren. Arbetsmarknadens parter utgör här en viktig resurs i arbetet med att synliggöra nyanländas kompetens samt för att hitta arbetsgivare och praktikplatser att matcha de nyanlända mot.
frs · H4121622 · 2017-06-28 00:00:00 — Dnr A2017/01326/A Svar på fråga 2016/17:1622 av (M) Jobb och egen försörjning för nyanlända har frågat mig om vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att fler nyanlända ska komma i jobb och egen försörjning. Arbetsmarknaden fortsätter att utvecklas starkt. Sedan regeringen tillträdde är det 200 000 fler som arbetar. av sysselsättningsökningen har tillkommit bland utrikes födda och sysselsättningsgraden bland utrikes födda är den högsta sedan SCB började mäta på ett jämförbart sätt 2005. Arbetslösheten minskar fortsatt. Efterfrågan på arbetskraft är stark. Fler ges möjlighet till egen försörjning genom arbete. står vi mitt uppe i den stora utmaning det innebär att bereda vägar till jobb för det stora antal nyanlända som söker sin plats på svensk arbetsmarknad. Tiden i etablering måste användas effektivt. Nyanlända ska snabbt och med god kvalitet få sin kompetens kartlagd och få del av anpassade insatser som bygger på varandra, och som tar sikte på ett specifikt yrke eller bransch. Vi ska ha starka spår till jobb. En viktig åtgärd för att stärka etableringen är det nya regelverk som regeringen sätter på plats . Med detta tydliggörs kraven på individen. Den som är nyanländ och tar del av etableringsinsatser vid Arbetsförmedlingen kommer precis som andra inskrivna arbetslösa att omfattas av ett åtgärdssystem som innebär att hen kan varnas eller få sin ersättning avstängd. Kraven på att ta del av utbildning skärps. Med en rättighet till insatser följer en skyldighet att delta. har tidigare inte stått tillräckligt väl rustat för att framgångsrikt klara nyanländas etablering. Regeringen bygger ett sammanhållet och systematiskt arbetssätt med mottagande och etablering. Bosättningslagen för jämnare mottagande, förstärkta tidiga insatser , praktik för nyanlända inom staten, extratjänster inom välfärden och delar av ideell sektor samt moderna beredskapsjobb är viktiga delar i detta arbete liksom regeringens kunskapslyft och det studiestartsstöd som införs och som ytterligare stärker möjligheten till utbildning. Genom snabbspår till bristyrken tas utbildning och yrkeserfarenheter bättre till vara, hos den grupp nyanlända som har det. Steg för steg läggs grund för att vi bättre ska klara etableringen. Utmaningen ska inte underskattas. är förutsättningarna goda genom en stark arbetsmarknad med arbetsgivare som ropar efter arbetskraft med rätt kompetens. Vi ska ge nyanlända den kompetens som banar väg in på en arbetsmarknad som behöver dem. Jobben är grunden för välfärd och välstånd och är ett av regeringens högst prioriterade områden. Regeringen är alltid beredd att ta de initiativ som krävs för att fler ska komma i arbete.
frs · H4121623 · 2017-06-29 00:00:00 — Dnr N2017/04362/FF Svar på fråga 2016/17:1623 av (M) Brott mot företagare har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen tänker vidta för att säkra tryggheten för landets företagare. En snarlik fråga har besvarats av statsrådet . Regeringen ser mycket allvarligt på brottslighet som drabbar hårt arbe-tande, seriösa företagare. Det kan vara förödande för de företag och in-divider som drabbas och skadar näringsklimatet. Målet för regeringens kriminalpolitik är att minska brottsligheten, mot såväl företag som andra, och öka människors trygghet. Vi har därför vidtagit flera åtgärder för att stärka det brottsbekämpande arbetet. Regeringen har föreslagit och aviserat tillskott till på sammanlagt –2020. Regeringen har vidare beslutat om ett gemensamt uppdrag till och om ytterligare förstärkt sam-verkan i det brottsutredande arbetet. Inrättandet av polisens Nationella bedrägericenter (NBC), som ska göra arbetet mot bedrägerier mer effektivt och strukturerat, har också bidragit till stora förbättringar i samordning av bedrägeri-ärenden. Bedrägerier med så kallade bluffakturor är ett allvarligt problem för både företag, enskilda och samhället och vållar dessutom svårigheter i rättstillämpningen. är tillvägagångsättet särskilt utstuderat då gärningsmannen riktar sig mot vissa grupper som av gärningsmannen uppfattas som sårbara. Därigenom kan t.ex. småföretagare komma att bli särskilt utsatta. För att komma till rätta med problemen införs ett nytt brott i , grovt fordringsbedrägeri. Brottet kommer ha samma straffskala som de grova svårhetsgraderna av övriga centrala förmögenhetsbrott, det vill säga fängelse i lägst och högst . Detta förutses bidra till att minska brottsligheten på området. Regeringen ser allvarligt på brottslighet mot individer och företag och har därför bl.a. vidtagit åtgärder enligt ovan för att vända utvecklingen. Framgångsrik brottsbekämpning förutsätter också att fler aktörer än polis och åklagare samverkar, i hela landet. Ett steg i denna riktning är den satsning som lanserats för att stärka även det brottsförebyggande arbetet. Satsningen ska skapa bättre förutsättningar för ett strukturerat brottsförebyggande arbete i hela landet.