ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H4121026 · 2017-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1026 av (M) Villkorat bistånd har frågat mig hur jag avser återkomma till för att säkerställa ett ansvarsfullt förfarande med skattebetalares pengar när det gäller bistånd. Vidare har hon frågat mig om jag avser komma med förslag om till exempel återtagandevillkorat bistånd eller liknande när länder inte fullföljer internationella åtaganden. Det av beslutade målet för utvecklingssamarbetet är att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. verkar därför bland annat för uppbyggnad och stärkande av demokratiska styrelseskick och institutioner samt för kvinnors deltagande och inflytande i politiska processer. Värnandet av de mänskliga rättigheterna är en hörnsten i det svenska utvecklings-samarbetet. I uppfyllandet av dessa mål håller utvecklingssamarbete god kvalitet, vilket bl.a. bekräftas av utvärderingar från (). Vi tillämpar principer för bistånds- och utvecklingseffektivitet, eftersom hållbara resultat kräver samarbetslandets ägarskap och partnerskap med det breda samhället. Regeringen rapporterar utvecklingssamarbetets resultat till i den årliga budgetpropositionen. Resultatinformation finns också tillgänglig i rapportering från de strategier som styr biståndet, i årsredovisningar för biståndsgenomförande organisationer och på webbsidan . Dialog och påverkansarbete är viktiga verktyg inom hela utvecklingssamarbetet. Genom det bilaterala och regionala utvecklingssamarbetet bygger en bredd av relationer med aktörer från olika delar av samhället. får därmed möjlighet att driva prioriterade frågor som t.ex. mänskliga rättigheter. I flera länder, inte minst i , går bistånd i stor utsträckning till civilsamhället och till multilaterala partners, vilket innebär att ett villkorande skulle riskera att drabba för viktiga partners. Det svenska utvecklingssamarbetet kan bidra till att stärka låg- och medelinkomstländers förmåga att hantera migration på ett sätt som säkrar flyktingars och migranters rättigheter och som bidrar positivt till ländernas utveckling. En väl fungerande ordning för hantering av migration, både från och återvändande till ett land, är viktig dels för att stärka den lagliga migrationens positiva effekter för ett lands utveckling, dels för att motverka de negativa utvecklingseffekter som kan följa av irreguljär och ofrivillig migration. Regeringen anser emellertid att ett generellt villkorande av bistånd kopplat till frågan om återtagande inte vore en ändamålsenlig metod, utan skulle snarare kunna vara kontraproduktivt. Det är inte en metod som regeringen tillämpar. I vårt arbete för att få till stånd ett bättre återvändande ska vi ha en konstruktiv dialog med berörda partnerländer om återtagande där våra samlade bilaterala relationer vägs in. Det är viktigt att tydligt betona ländernas folkrättsliga ansvar att ta tillbaka sina medborgare vid alla bilaterala kontakter där behov finns. I vissa fall sluts också återtagandeavtal.
frs · H4121027 · 2017-03-14 00:00:00 — Dnr N2017/01846/TIF Svar på fråga 2016/17:1027 av (M) Vinterunderhållet på statliga vägar har frågat mig vad jag och regeringen avser att vidta för åtgärder för att återupprätta en fullt fungerande och väldimensionerad snöröjning på våra statliga vägar. Vinterväghållning av våra statliga vägar är en viktig uppgift som åligger att genomföra. har utarbetade rutiner för hur vinterväghållningen ska genomföras och vilken standard som ska uppnås på vägarna . beslutar om den budget som ska avsättas för drift och underhåll av vägar. Det är upp till att planera för hur dessa pengar ska användas på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. Regeringen styr inte hur mycket av budgeten som ska avsättas till vinterväghållning. Kostnaderna för vinterväghållningen varierar givetvis med väderförhållanden och hur mycket insatser som behöver genomföras för att hålla vägarna i den standard som har fastställt. genomför alltid vinterväghållning så länge behov finns. Verksamheten avbryts inte på grund av att de totala kostnaderna har blivit höga. Jag vill också klargöra för att regeringen inte har genomfört några besparingar eller övriga nedskärningar inom vinterväghållningen. Det är inte enbart vinterväghållningen som avgör framkomligheten på de statliga vägarna . Det är även viktigt att såväl fordon som förare är förberedda och vidtar de åtgärder som väglaget kräver. Att använda vinterdäck med rätt mönsterdjup är en viktig åtgärd såväl som att planera sin färd efter väderleksförhållanden. Regeringen bedriver just nu ett arbete med att utreda behov av utökade vinterdäckskrav för tunga fordon för att minska risken för olyckor och fastkörningar. Sammantaget kan jag konstatera att regeringen har säkerställt att har erforderliga medel för att bedriva vinterväghållning och att regeringen även arbetar aktivt med regelverksfrågor för att öka framkomligheten på våra vintervägar. Jag avser att fortsatt följa detta arbete nära.
frs · H4121028 · 2017-03-22 00:00:00 — Dnr S2017/01604/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:1028 av (M) Bristen på undersköterskor har frågat mig vilka planer jag och regeringen har för att stärka yrket som undersköterska och göra det mer attraktivt så att vården kan klara av de utmaningar som vi står inför. Landstingens och kommunernas arbete med kompetensförsörjning är helt centralt för hur kvalitet och säkerhet i vård och omsorg ska kunna tryggas. Som är väl medveten om är ett yrkes förmåga att attrahera nya medarbetare i mångt och mycket en arbetsgivarfråga. Det handlar om självklara saker som arbetsmiljö och arbetsvillkor. Möjligheten att utvecklas i sitt yrke och att skapa sig en tydlig yrkesroll är andra viktiga faktorer som kan bidra till att stärka ett yrke, och som måste hanteras av arbetsgivaren tillsammans med medarbetarna. Flera statliga utredningar har i närtid lämnat förslag till regeringen som skulle kunna göra gymnasieskolans vård- och omsorgsprogram och yrkets innehåll mer tydligt och påtagligt. Förslagen handlar bl.a. om att fastställa nationella kompetenskrav för yrket undersköterska samt att införa en undersköterskeexamen vilket , som lämnade sina förslag till regeringen , har bedömt kunna ge utbildningen och yrkesområdet ökad tydlighet och status. Utredningsförslagen bereds i . Vissa aspekter av frågan adresseras också av regeringens satsning på den s.k. Professionsmiljarden, där landstingen ges extra resurser för att bl.a. arbeta med att se över hur arbetsuppgifter i vården bättre kan fördelas på olika grupper av medarbetare. Den satsningen kan bidra till en tydligare yrkesroll för undersköterskor vilket i sig kan öka intresset för yrket. Regeringen har vidare byggt ut antalet utbildningsplatser inom regional yrkesinriktad vuxenutbildning, där utbildning inom vård- och omsorg är en viktig del. Regeringen har vidare, efter dialog med Kommuner och Landsting och fackförbundet , beslutat om en utbildningssatsning för tidsbegränsat anställda inom äldreomsorgen och hälso- och sjukvården. Utbildningssatsningen ska möjliggöra viktig kompetensutveckling och tillsammans med extratjänster och traineejobb förbättra kompetensförsörjningen inom äldreomsorgen och hälso- och sjukvården samt stärka de tidsbegränsat anställdas långsiktiga ställning på arbetsmarknaden. Satsningen riktar sig till personer som har en tidsbegränsad anställning inom äldreomsorg och hälso- och sjukvård och som genom en utbildning kan bli undersköterska.
frs · H4121029 · 2017-03-21 00:00:00 — Dnr N2017/01903/FF Svar på fråga 2016/17:1029 av (M) Företagsamheten i har frågat mig vilka proaktiva åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att förbättra företagsklimatet i såväl som övriga delar av landet. Framgångsrika och växande små och medelstora företag som anställer är helt avgörande för att nå regeringens jobbmål. Regeringen bedriver där–för en aktiv näringspolitik med fokus på insatser som förbättrar företags och företagares villkor, som ökar attraktionskraft för investe–ringar och stärker incitamenten att starta företag. Inom den regionala tillväxtpolitiken satsar regeringen på näringslivsfrämjande och sysselsätt–ningsskapande insatser i alla län. Tack vare stabila offentliga finanser kan vi göra viktiga investeringar i infrastruktur, forskning, bostäder och utbildning. Regeringen har också tagit fram en strategi för Smart industri, en exportstrategi och reformerat den statliga kapitalförsörjningen för att stötta företagare och innovatörer i tidiga utvecklingsskeden. Omfattande satsningar har gjorts och görs också för att stärka innovationsförmågan, genom t.ex. samverkans–program och testbäddar. Satsningar på bland annat bredband, besöks–näring, kommersiell service och livsmedelsnäringarna stärker lands–bygdsföretagandet. Genom att bättre ta tillvara digitaliseringens möjlig–heter, med allt fler och bättre digitala tjänster och processer, förenklar vi också för företagare och medborgare i alla delar av landet. Svensk ekonomi är stark. Tillväxten är högst i men även högre än , och . Sedan den här regeringen till–trädde har 150 000 fler människor ett jobb att gå till och arbetslösheten har pressats ner . som vi vet att konkurrensen inom bl.a. textilindustrin är hård är det glädjande att exporten från textil- och modeföretag ökade . I ett bredare perspektiv ser vi nu även ett trendbrott med ökade investeringar och fler företag som väljer att flytta hem produktion till . Regeringen kommer att fortsätta sitt arbete med att skapa de bästa möjliga förutsättningarna för att konkurrera på världsmarknaden med bas i .
frs · H4121030 · 2017-03-22 00:00:00 — Dnr S2017/01626/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:1030 Riktade medel till förlossningsvården av (M) har frågat mig på vilket sätt jag anser att de riktade pengarna till förlossningsvården kan anpassas efter lokala behov och användas där de behövs. Som sjukvårdsminister vill jag utifrån min roll verka för att alla kvinnor ska få tillgång till en trygg och säker förlossningsvård. Detta är en prioriterad fråga för regeringen. De medel som utbetalas till landstingen inom ramen för de överenskommelser som staten ingått med Kommuner och Landsting (SKL) kan i stor utsträckning anpassas till lokala behov. Se gärna överenskommelserna avseende 2015– 16 och 2017–2019, i vilka anges att landstingen ska genomföra de insatser som effektivast stärker mödravården, förlossningsvården och kvinnors hälsa. En särskilt prioriterad insats som lyfts fram i båda överenskommelserna är att förbättra bemanningssituationen i förlossningvården. Genom regeringens och SKL:s överenskommelse om stöd till bättre resursutnyttjande i hälso- och sjukvården (professionsmiljarden) får användas av landstingen för att erbjuda möjlighet för sjuksköterskor att genomgå specialistutbildning. Medlen ska stimulera till specialistutbildning inom områden där de nationella behoven är stora. Frågor om hur vårdens rent praktisk organiseras och utförs är i det svenska sjukvårdssystemet ett tydligt landstingsansvar, som ska utföras utifrån lokala behov och förutsättningar, och regeringen kan inte överpröva landstingens beslut. Jag har bjudit in ett flertal landsting, från alla sjukvårdsregioner, till ett möte om förlossningsvården för att förhöra mig om hur de arbetar med att säkra kvaliteten i förlossningsvården och möta den oro som finns hos blivande föräldrar. Regeringen har utöver den särskilda satsningen genomfört en historiskt stor utökning av de generella statsbidragen, vilket bidrar till att förbättra förutsättningarna även för förlossningsvården. Regeringen har också anslagit medel för utbyggnad av antalet utbildningsplatser inom ett antal högskoleutbildningar där det bedöms råda brist, däribland barnmorske-utbildningen. Regeringen gav Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att följa upp och analysera satsningen. I uppdraget anges att myndigheten ska granska samtliga insater inom satsningen utifrån ett patient- och medborgarperspektiv och i slutrapporten ge sin samlade bedömning av satsningens effekter. Jag kommer att följa satsningen och utvecklingen av området noga under
frs · H4121031 · 2017-03-22 00:00:00 — Dnr M2017/00659/Nm Svar på fråga 2016/17:1031 av Per Åsling (C) Myskoxens status Per Åsling har frågat mig om jag anser att den svenska stammen av myskoxe bör ges ett formellt stöd i form av klassificering som statligt vilt enligt 33 § jaktförordningen. vandrade fem myskoxar över till från i där de utplanterades . bestod de svenska djuren av sju individer. Trots myskoxens låga numerär har ArtDatabanken inte listat myskoxen rödlista i . Skälet till det är att de svenska myskoxarna härstammar från djur som kommit in i landet med människans hjälp. För att en införd art ska komma i fråga för en rödlistebedömning måste den ha förts in och därefter etablerat kontinuerliga populationer. I redovisning av regeringsuppdrag om översyn av statens vilt, 33 § jaktförordningen (1987:905), föreslog verket av ovan nämnda skäl att arten skulle tas bort från att tillhöra statens vilt. Ändringen är inte beslutad av regeringen och myskoxe har alltså fortfarande status som statens vilt i . är som part till Konventionen om skydd av europeiska vilda djur och växter samt deras naturliga miljö, , skyldig att uppfylla sina åtaganden enligt konventionen. I konventionens bilaga II anges myskoxe och andra djurarter som omfattas av ett strängt skydd enligt konventionen. Enligt artikel 6 i konventionen ska parterna i fråga om djurarter i bilaga II förbjuda avsiktligt tagande och dödande, förstörelse av habitat, avsiktlig störning samt innehav och nationell handel med arten. Förbuden har i genomförts i artskyddsförordningen. Konventionen innebär däremot inte att en skötsel- eller förvaltningsplan ska upprättas för djurarter i bilaga II. Med hänsyn till vad som ovan anförts anser jag att det inte finns skäl för mig att nu vidta några särskilda åtgärder.
frs · H4121032 · 2017-03-24 00:00:00 — Dnr Ju2017/02448/ Svar på fråga 2016/17:1032 av (M) Återtagandeavtal har frågat mig om jag och regeringen avser att initiera en utvärdering av återtagandeavtal, till exempel det mellan och , samt följa upp arbetet så att rättssäkra individuella prövningar sker. Inledningsvis vill jag understryka att samtliga återvändanden från har föregåtts av en ingående och individuell prövning av de anförda skälen att beviljas uppehållstillstånd i . Jag har förtroende för våra myndigheters och domstolars tillämpning av gällande rätt. När ett beslut om avvisning eller utvisning ska verkställas, så lägger ansvariga myndigheter, och , stora resurser på att genomföra dessa på ett humant och värdigt sätt. Huvudregeln är att berörda individer ska ges tillfälle att återvända självmant. återvände fler än 16 000 personer självmant i regi. Även när Polisens stöd krävs för att kunna genomföra ett återvändande, så läggs stor vikt vid att individen ska få ett värdigt återvändande. Även i denna del har jag förtroende för våra myndigheters förmåga att utföra sina uppdrag med stor respekt för de personer som berörs. Vad gäller återtagandeavtalen, så formaliserar dessa de skyldigheter som varje stat har enligt folkrätten att återta egna medborgare. Avtalen förtydligar också det praktiska förfarande som ska gälla i samarbetet mellan svenska myndigheter och den berörda personens hemlandsmyndigheter, till exempel för att utfärda nödvändiga resehandlingar. I all denna tillämpning har svenska myndigheter naturligtvis att följa svensk lag. Vad gäller utsatta barn och unga har ett omfattande arbete i syfte att bistå dessa vid ett återvändande. Man har en nära samverkan med barnen och de unga, deras gode män och övriga berörda i syfte att säkerställa en ordnad hemresa och ett ordnat mottagande i hemlandet. Utgångspunkten är alltid att man försöker att få till stånd en återförening med föräldrarna. återvände 77 minderåriga självmant till med stöd av . Mot bakgrund av ovanstående bedömer jag inte att någon särskild utvärdering behöver genomföras.
frs · H4121033 · 2017-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1033 av (M) Nyanlända som byter namn för att få arbete har frågat om ministern avser ta några särskilda initiativ för att säkerställa att utrikesfödda inte ska diskrimineras på svensk arbetsmarknad. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på denna fråga. Att motverka diskriminering är en viktig prioritering för regeringen. Ett starkt lagstadgat skydd mot diskriminering är en grundläggande förutsättning för att skapa ett samhälle fritt från diskriminering. Från ändrades diskrimineringslagens (2008:567) bestämmelser om aktiva åtgärder inom arbetslivet. Aktiva åtgärder är ett förebyggande och främjande arbete för att inom verksamheten motverka diskriminering och på annat sätt verka för lika rättigheter oavsett bl.a. etnisk tillhörighet. Lagändringen innebär att det anvisas ett övergripande ramverk för arbetet – en arbetsmetod som liknar det systematiska arbetsmiljöarbetet – men själva utformningen av de konkreta åtgärderna överlämnas till arbetsgivare att utforma i samverkan med arbetstagare. Regeringen avsätter särskilda medel för åtgärder för att motverka diskriminering inom bostad- och arbetsmarknaden. Den diskriminering och bristande kunskap som finns på arbetsmarknaden måste bekämpas. Den får allvarliga konsekvenser, både för enskilda individer och för samhället i stort. Regeringen kommer fortsatt att arbeta för att stärka skyddet mot diskriminering. Utredningen möjligheter att motverka diskriminering lämnade sitt betänkande (SOU 2016:87) . Utredningen lämnar flera förslag på diskrimineringsområdet och utredningens bedömning är att förslagen leder till att enskilda som utsätts för diskriminering får större möjligheter att ta till vara sina rättigheter. Regeringen har för avsikt att remittera förslagen .
frs · H4121034 · 2017-03-22 00:00:00 — Dnr S2017/01650/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:1034 av (M) Psykisk ohälsa hos barn och unga har frågat mig hur jag avser att agera för att förebygga psykisk ohälsa hos barn och unga. Andelen barn och unga vuxna som upplever psykiska besvär har ökat . Det finns en tydlig tendens att fler ungdomar och unga vuxna är nedstämda, är oroliga, har svårt att sova och har värkbesvär. Unga nyttjar också mer psykiatrisk vård än tidigare, både öppenvård och sjukhusvård. antog regeringen en ny strategi inom området psykisk hälsa, som gäller 2016-2019. Regeringens strategi ska stimulera utvecklingen av förebyggande och främjande arbete generellt, men också tidiga insatser till de som inte mår bra eller är i risk för psykisk ohälsa. Regeringen avsätter för insatser inom psykiatri och psykisk hälsa. Detta är en förstärkning med jämfört . Förstärkningen görs i syfte att möta den ökande ohälsan bland barn och unga vuxna. Medlen ska bl.a. användas till att stärka ungdomsmottagningarna. Genom en överenskommelse med Kommuner och Landsting använder regeringen av satsningen för att stimulera och stödja huvudmännens arbete med psykisk hälsa Att få en väl fungerande första linjeverksamhet är en av de största utmaningarna inom området psykisk hälsa. Regeringen genomför därför även en satsning på elevhälsan med . Denna satsning innefattar bl.a. statsbidrag för personalförstärkningar och insatser för att förbättra det förebyggande och främjande arbetet inom elevhälsan. Elevhälsan ska omfatta psykologiska och psykosociala insatser och elevhälsan har möjlighet att identifiera psykisk ohälsa tidigt och vid behov remittera vidare till rätt instans inom hälso- och sjukvården. För att främja psykisk hälsa fokuserar regeringen på att skapa förutsättningar för att hitta långsiktiga lösningar med gemensamt ansvar i ordinarie strukturer. Om vi får ett effektivt omhändertagande, både i första linjens verksamheter och i den mer specialiserade psykiatrin, säkerställer vi att barn och unga med psykisk ohälsa får de insatser de har behov av.
frs · H4121035 · 2017-03-24 00:00:00 — Dnr Ju2017/02534/ Svar på fråga 2016/17:1035 av (M) Tillvaratagande av arbetsviljan i har frågat arbetsmarknadsminister vilka konkreta åtgärder och förslag regeringen och ansvarig minister avser ta fram för att tillvarata arbetsviljan för fler, till exempel inom bristyrken, för att möjliggöra för alla som vill bidra och uppfyller de krav som ställs, för till exempel arbetstillstånd, och se till att fler kan bidra till välfärden. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Jag vill inledningsvis påminna om att det var den förra regeringen som införde dagens regelverk som nu beskriver som föråldrat. Vidare tar upp ett enskilt fall. Det är och migrationsdomstolarna som fattar beslut om arbetstillstånd. Som minister varken kan eller får jag uttala mig eller försöka påverka hur en myndighet eller domstol hanterar enskilda ärenden. Jag instämmer emellertid i att varje individ ska ha en trygg, rättssäker prövning av arbetstillstånd. Jag instämmer även i att lagar och regler måste hänga med i utvecklingen. Då dagens regelverk för arbetskraftsinvandring har visat sig ha brister har regeringen vidtagit en rad åtgärder, både vad gäller mer effektiva kontroller och kortare handläggningstider. tillsattes utredningen för att stärka arbetskraftsinvandrares ställning på arbetsmarknaden (dir. 2015:75). tog jag emot utredningens betänkande (SOU 2016:91). Utredaren föreslår bland annat en möjlighet för arbetsgivare som inte uppfyllt villkoren som legat till grund för ett tidigare utfärdat arbetstillstånd att på eget initiativ korrigera sådana brister. Regeringen går även vidare för att utreda en möjlighet att rätta mindre, icke uppsåtliga, misstag efter det att påpekat brister i villkoren . Regeringen anser att det måste finnas en sådan möjlighet då det annars får långtgående konsekvenser för arbetskraftsinvandraren. Förutom att förlora sin inkomstkälla kan personen även tvingas att lämna landet. Det är i sammanhanget viktigt att komma ihåg att det måste finns en balans mellan behovet av flexibilitet och behovet av att motverka missbruk. Bristande kontroll riskerar att bidra till utnyttjande av enskilda arbetstagare och en urholkning av den svenska arbetsmarknadsmodellen. Goda villkor ska gälla för alla som arbetar i . Det är därför viktigt att en bestämmelse som ger arbetsgivare möjlighet att korrigera tidigare brister i villkoren inte leder till att arbetskraftsinvandrare utnyttjas. Frågan som tar upp är prioriterad och regeringen har för avsikt att lägga fram förslag med syfte att komma tillrätta med den aktuella problematiken.