ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H512319 · 2017-11-28 00:00:00 — Dnr U2017/04683/S Svar på fråga 2017/18:319 verksamhet av (M) har frågat mig om min uppfattning om hittillsvarande verksamhet, och om jag anser att det finns skäl att tydliggöra institutets uppdrag. Myndigheten skapades utifrån ett identifierat behov av att utifrån professionens frågeställningar samla och sprida genomförd praktiknära skolforskning. har också i uppdrag att utlysa och fördela medel för praktiknära forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom dom områden där relevant sådan forskning saknas. Myndigheten gör ett bra arbete och fyller en viktig funktion. Jag kan konstatera att myndigheten under sin knappa tid som den har funnits har hunnit med att påbörja sex systematiska översikter varav två har färdigställts och presenterats. Myndigheten har också haft två utlysningstillfällen av forskningsmedel som sammantaget resulterat i över 200 ansökningar. I sitt arbete bygger myndigheten upp en allt mer samlad kunskap. Genom detta lyfter myndigheten på ett förtjänstfullt sätt just det jag efterlyser, nämligen en forskning som tar ett tydligt avstamp i professionens behov och vikten av att de resultat som finns inom området tillgängliggörs på ett sådant sätt att professionen lätt kan ta till sig detta. Detta är viktigt för att nå upp till skollagens krav att utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Jag ser utifrån detta ingen anledning att tydliggöra myndighetens uppdrag.
fr · H511341 · 2017-12-06 00:00:00 — Fråga 2017/18:341 Åtgärder för ökat valdeltagande bland utlandssvenskar av (L) till Kultur- och demokratiminister (MP) uppmärksammade i sitt betänkande Låt fler forma framtiden! (SOU 2016:5) att valdeltagandet bland utlandssvenskar är särskilt lågt. En enig riksdag gjorde ett tillkännagivande till regeringen om åtgärder för att öka valdeltagandet bland utlandssvenskar. I betänkande 2016/17:KU22, som ligger till grund för tillkännagivandet, anför : ”Det låga valdeltagandet [bland utlandssvenskar] kan ha många orsaker. […] Ökad tillgänglighet i form av ändrade öppettider skulle sannolikt leda till ett högre valdeltagande. Öppettiderna för röstning på svenska ambassader och konsulat, inte minst vad gäller öppethållande och , bör därför inför kommande val förbättras. Ett högt valdeltagande bland utlandssvenskar bör vara en prioriterad uppgift för utlandsmyndigheterna. Vidare bör utlandssvenskar ges bättre information om reglerna för att rösta, bl.a. om att en utlandssvensk behöver anmäla sig för att finnas kvar i röstlängden. Eftersom dessa förbättringsåtgärder kan genomföras utan lagändringar anser utskottet inte att det finns skäl att avvakta beredningen av betänkande. Regeringen bör redan nu verka för att sådana förbättringar genomförs.” Med förvåning konstaterar jag att regeringen i beskrivningen av förberedelserna års val i budgetpropositionen över huvud taget inte berör detta tillkännagivande. Under politikområdet Demokrati och mänskliga rättigheter redovisas ett antal åtgärder för att öka valdeltagandet i andra grupper. Däremot nämns inte en enda åtgärd för att möjliggöra ett ökat valdeltagande bland utlandssvenskar. Med anledning av detta frågar jag kultur- och demokratiminister : Vilka konkreta åtgärder års val avser ministern och regeringen att vidta för att leva upp till det av beslutade tillkännagivandet om åtgärder för att öka valdeltagandet bland utlandssvenskar?
fr · H511345 · 2017-12-08 00:00:00 — Fråga 2017/18:345 Digitalmoms av (S) till Kultur- och demokratiminister (MP) Vi har nog alla hört talas om krisen inom mediesektorn, och det är många åtgärder som måste till. Den lokala journalistiken är oerhört viktig för demokratin. Detta gäller speciellt i , eftersom vårt land är stort och relativt glesbefolkat. Utvecklingen av ett alltmer utarmat medielandskap beror på flera saker, men framför allt på färre prenumerationer och den strukturomvandling som pågår på mediemarknaden. Under ett möte med (NWT) fick jag information om flera områden där det krävdes förändring. Det gäller bland annat konkurrensförhållandena mellan svenska och globala aktörer. Här behövs mer rättvisa regler för att stärka journalistikens förutsättningar. Regeringen har tidigare lyft frågan, men fortfarande kvarstår många större delar, bland annat momsen på digitala plattformar. meddelade statsrådet att regeringen aktivt ska verka för att EU ska införa en möjlighet till lägre moms för digitala tidningar och e-böcker. Genom en ändring i mervärdesskattedirektivet skulle kunna sänka momsen för digitala publikationer. För journalistik och information distribuerad på papper är momsen , för distribution av detsamma på digitala plattformar är momsen . Många mediehus håller nu på att få igång sina digitala betalningslösningar, vilket innebär att digitalmomsen är en avgörande framtidsfråga. Det är därför brådskande att ett beslut fattas så möjligt. De skäl som motiverar en minskad skattesats för tryckta tidningar gör sig med samma kraft gällande också vid digital publicering. Det handlar i grunden om medborgarnas rätt och möjligheter att ta till sig nyheter, information, opinionsbildning och debatt med mera. Min fråga till kultur- och demokratiminister är därför: Vilka initiativ har statsrådet tagit för att få till en ändring i mervärdesskattedirektivet och därmed sänkt digitalmoms?
fr · H511380 · 2017-12-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:380 Kvinnligt företagande av (M) till Närings- och innovationsminister (S) kom den rödgröna regeringen, efter förslag, med en propå om ett förstärkt amorteringskrav som innebär att den som tecknar ett nytt bolån från , och vars skuld är 4,5 gånger så hög som bruttoinkomsten, tvingas amortera av skulden utöver det befintliga amorteringskravet. Regeringens beslut kommer att få dramatiska konsekvenser och negativa inlåsningseffekter på svensk bostadsmarknad. Bostadsmarknaden riskerar att cementeras och bli mindre rörlig, och färre unga och barnfamiljer kommer ha möjlighet att flytta. Amorteringsbeslutet slår även mot företagare, och inte minst mot kvinnor, som i starten av sin affärsrörelse ofta är beroende av att kunna ta lån på sina hus för att möjliggöra en finansiering av rörelsen. stänger regeringen den möjligheten. drivs vart fjärde företag i vårt land av en kvinna. Dessutom är var tredje nyföretagare kvinna – ökade andelen kvinnliga företagare med . Kvinnors företagande stärker . Om kvinnors företagande fortsätter att öka och blir lika vanligt som mäns företagande skulle detta innebära 75 000 nya företag och över 270 000 nya arbetstillfällen i . Det är både rimligt och önskvärt att andelen kvinnor som driver företag ökar. Det är en grund för fler jobb, ökad tillväxt och i förlängningen en god livsinkomst. Därför vill jag fråga närings- och innovationsminister : Kommer ministern, mot bakgrund av det nya amorteringskravet, att vidtanågra kompensatoriska åtgärder för att underlätta kvinnligt företagande?
fr · H511381 · 2017-12-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:381 Samma rätt till akut vård för alla barn av (M) till Statsrådet (S) På så kallade SiS-hem, hem som drivs av , bor ungdomar som mår väldigt dåligt. Ofta finns där ungdomar som är särskilt aggressiva och utåtagerande, och det händer att en ungdom försöker avsluta sitt liv. Det finns även stor risk att ungdomar avviker under färd till psykakuten. Då tar inte ambulansen med den som behöver komma till akut vård. Polisen kallas vanligen till platsen, men inte heller de kan sköta transporten då det inte är deras ansvar längre. har antalet självmordsförsök på SiS-hem ökat kraftigt. vittnar personal på SiS-hem om att en ungdom med självskadebeteende ofta triggar andra ungdomar med självskadebeteende. På de SiS-hem jag besökt berättar man om svårigheterna med att transportera de intagna, då det finns risk att de avviker, och dessutom andra risker i samband med vanlig biltransport. Transporter mellan inrättningar ska numera skötas av Nationella transportenheten, men de kan endast ske under vardagar fram . I realiteten innebär detta att en ungdom som bor på SiS-hem inte kan komma till akut sjukvård och . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att se till att alla som bor på SiS-hem får samma rätt till akut vård, oavsett tid och veckodag?
fr · H511382 · 2017-12-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:382 Samverkan kring bristyrken av (M) till Statsrådet (S) Det är positivt att människor vill flytta till för att arbeta och bo här. En arbetskraftsinvandring som fungerar väl gynnar såväl , genom ökat välstånd och ökad tillväxt, som den enskilde, som ges möjligheter att utvecklas och få en bättre livssituation. Systemet för arbetskraftsinvandring ska underlätta för arbetsgivare med behov av att rekrytera arbetskraft. är det av största vikt att systemets legitimitet och den svenska arbetsmarknadsmodellen värnas. Systemet får inte möjliggöra missbruk eller utnyttjande av arbetskraftsinvandrare som kommer till . Därför är det helt nödvändigt att statliga myndigheter som och Arbetsförmedlingen väl känner till sina respektive huvuduppgifter och kan samverka för att gemensamt stärka tilliten för tillväxt och sammanhållning. Det ska vara lätt att jobba och göra rätt för sig i . Arbetskraftsinvandringen har ett stort värde för kompetensförsörjning och ekonomi. bidrar arbetskraftsinvandringen till med ungefär 10 miljarder i ökad produktion och drygt 4 miljarder i skatteintäkter. Vi vill därför att förutsättningarna för arbetskraftinvandring förbättras. Missbruk måste motverkas, men den aktuella tillämpningen har lett till helt orimliga konsekvenser. Arbetsförmedlingen presenterar löpnade statistik om hur svensk arbetsmarknad ser ut, till exempel vilka bristyrken har på kort och på lång sikt. Exempel på yrken som har funnits med på den listan är läkare, övrig vårdpersonal och kockar. Det finns flera exempel på hur har utvisat arbetskraftsinvandrare med dessa kompetenser och avslagit deras ansökningar om arbetstillstånd. Det har handlat om läkare som har tjänstgjort på vårdcentraler, vilket har inneburit att färre stafettläkare behövts anlitas, vilket i sin tur har stärkt patientsäkerheten och förbättrat kontinuiteten för patienten. Det har även handlat om kockar som har jobbat, gjort rätt för sig och betalat skatt i . Regeringen är kollektivt ansvarig för detta, och statens uppdrag är att möjliggöra samverkan mellan olika ansvarsområden. På vilka sätt samverkar och Arbetsförmedlingen kring bristyrken när det gäller att stärka den svenska arbetsmarknaden? Eller anser regeringen att det är upp till enskilda arbetsgivare, såsom kommuner, landsting och regioner, att själva ta initiativet och satsa skattemedel på att locka vårdpersonal från till exempel och att arbetskraftsinvandra till ? Detta till trots, går detta inte i samklang med arbete. Därför bör proportionalitetsprincipen även gälla andra smärre fel som sökande, inte av egen kraft är berättigad till, inte ska ligga sökande i fatet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta så att personer som besitter kompetens inom bristyrken inte utvisas på grund av dålig samverkan mellan myndigheter såsom och Arbetsförmedlingen, och så att avsaknad av möjlighet att beakta proportionalitetsprincipen inte ska ligga sökande i fatet?
fr · H511383 · 2017-12-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:383 Strategi för ESS av (M) till Statsrådet (S) fick i uppdrag att utarbeta en strategi för ”att stimulera svenskt deltagande, utnyttjande och kompetensförsörjning kring uppbyggnaden och driften av den europeiska spallationskällan (ESS)”. Ett förslag till strategi lämnades till regeringen . anser att flera av de förslag som lyfter fram bör genomföras för att ESS tillsammans med de andra stora forskningsinfrastrukturerna ska kunna bidra till att göra än mer attraktivt för forskning och innovation. () har varit ett föredöme och har redan agerat samt bekostat forskarskolor. SSF har identifierat att fler lärosäten behöver forskare som har kunskap om möjligheterna med neutronspridning och har därför utlyst stöd för forskargrupper inom området. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : När kommer statsrådet att presentera en strategi för ESS och vilka åtgärder kommer statsrådet och regeringen att vidta för att stimulera internationellt deltagande av anläggningen?
fr · H511386 · 2017-12-01 00:00:00 — Fråga 2017/18:386 Dubbelbeskattning av småsparare av (M) till Finansminister (S) Regeringen vill inte att svenskar ska spara, är signalen som regeringen tydligt sänder. Från och med årsskiftet kommer långsiktiga sparformer som investeringssparkonton och kapitalförsäkringar att beskattas. Det är riktigt dålig politik att gå hårdare åt dem som har möjlighet att se till att ta ansvar genom att spara lite grann då och då. I grunden är det helt rätt och förnuftigt att förbereda hushållsekonomin för kommande påfrestningar. Vi befinner oss i när fler än de nästan 2 miljoner småsparare som kommer att beskattas för att de gör rätt borde spara, och regeringens främsta uppgift borde vara att stimulera svenskar att spara mer. Men man väljer trots stark kritik att höja skatten på sparande. Kommer ens någon att ställa sig upp och försvara detta, förutom finansminister ? Finansministerns skattehöjning drabbar vanligt folk. Regeringens slag är riktat direkt mot 1,8 miljoner människor som påverkas av skattehöjningar på sparande. På den under regeringen lydande myndigheten webbplats går att läsa som tips till svenskar vad gäller det framtida individuella sparandet: "Pensionsspara på tre sätt Investeringssparkonto (ISK) innebär att du sparar i aktier eller fonder och det du har på kontot ägs direkt av dig. Kapitalförsäkringen innehåller någon typ av försäkring. De aktier eller fonder du har där ägs inte av dig, utan av ett försäkringsbolag. Amortera på bolån kan vara ett alternativ i kombination med eget sparande." när finansministern i stället dubbelbeskattar sparformer och raserar incitamenten för småsparare att ta ansvar för att spara, hur avser finansministern att svenskarna ska spara då? Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att svenskar ska ta långsiktigt ansvar genom att spara nu när ministern har fördyrat för småsparare att fylla sina hushållslador?
fr · H511387 · 2017-12-04 00:00:00 — Fråga 2017/18:387 Barns rätt till information samt kontakt med en frihetsberövad förälder av (V) till Justitie- och inrikesminister (S) Enligt 5 kap. 7 § hälso- och sjukvårdslagen (HSL) och 6 kap. 5 § patientsäkerhetslagen (PSL) finns det en skyldighet för vården att särskilt beakta barns behov av information, råd och stöd när en förälder eller någon annan som barnet bor med vårdas för missbruk, psykiatriska problem, allvarlig sjukdom eller oväntat avlider. Inom de rättsvårdande myndigheterna finns däremot inte denna skyldighet. För de flesta barn innebär ett frihetsberövande en separation från en viktig vuxen, vilket troligtvis påverkar barn på ett annat sätt än andra former av föräldraförlust. Barn blir ofta förvirrade över sina känslor och osäkra på hur de ska sörja förlusten av en förälder som visserligen fortfarande lever men som är fysiskt frånvarande. Det unika för barn till frihetsberövade jämfört med andra barn som förlorar en förälder är att deras förlust är associerad med stigma och skam. För att undvika stigmatisering är det vanligt att familjer till intagna håller situationen hemlig, i många fall även för barnen. Barn till frihetsberövade löper högre risk att drabbas av psykisk ohälsa. Kriminalvården arbetar på ett positivt sätt för att bevara föräldraskapet även . Det finns bland annat specialanpassade familjerum med övernattningsmöjligheter. Även initiativet med hemsidan Insidan som riktar sig till barn med en frihetsberövad förälder är mycket glädjande. Problematiken är att det under hela rättsprocessen, men framför allt , endast finns små möjligheter för barn att ha kontakt med en häktad förälder. har i ett internationellt perspektiv långa häktningar, och användandet av restriktioner är omfattande. har återkommande fått kritik av angående den utbredda isoleringen på häkten. Tiden då ett barn inte kan ha någon som helst kontakt med eller få information om sin förälder kan bli väldigt lång. Under hela rättsprocessen finns det inte någon lagstadgad möjlighet för barn att få information eller kontakt med sin förälder. Om föräldern däremot hade vårdats inom sjukvårdens ramar hade barnet informerats i enlighet med HSL och PSL. Ett barn borde ha rätt att få information och ha kontakt med sin förälder oavsett om föräldern är sjuk eller misstänkt för brott. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka initiativ och lagstiftningsåtgärder är ministern beredd att vidta för att underlätta för barn att ha kontakt med en frihetsberövad förälder och för att säkerställa att barn får information?
fr · H511388 · 2017-12-04 00:00:00 — Fråga 2017/18:388 och övergrepp mot de mänskliga rättigheterna av (V) till Närings- och innovationsminister (S) Efter påtryckningar från gräsrotsorganisationer har gjort en utredning om riskerna för övergrepp mot de mänskliga rättigheterna i och med importen av stenkol från . Cesarregionen i , där stenkol bryts, har plågats av högerextrema paramilitära grupper som systematiskt har förföljt och dödat fackliga aktivister och förkämpar för miljö- och människorättsfrågor. Flera rapporter har varnat för att kolbolagen samarbetat med de brutala paramilitära grupperna. Förutom att vara en mycket miljöskadlig verksamhet har kolbrytningen också pekats ut som en drivare i människorättsövergrepp. Begreppet ”blood coal” är dessvärre inte helt utan relevans. Den rapport som har offentliggjorts har rubriken rights risk assessment in och publicerades . I rapporten finns rekommendationer för hur situationen för de fackliga och mänskliga rättigheterna samt miljöhänsynen ska kunna stärkas. Rapporten rekommenderar att avbryta kolimporten om det inte sker konkreta förbättringar. Därför är det av yttersta vikt att rapportens rekommendationer nu omvandlas till konkret handling. Där har både som företag och ägare, det vill säga staten, ett stort ansvar. Och där har regeringen det yttersta ansvaret. Med anledning av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att rapportens rekommendationer ska implementeras i praktiken?
fr · H511389 · 2017-12-04 00:00:00 — Fråga 2017/18:389 Respekten för demokratin i av (V) till Utrikesminister (S) går just nu igenom den värsta demokratiska krisen sedan kuppen . Hundratals har gripits under våldsamma sammandrabbningar mellan demonstranter och säkerhetsstyrkor till följd av misstankar om fusk i presidentvalet. Minst tre människor har bekräftats döda. såg det ut som att vänsteralliansens Nasralla skulle besegra den sittande presidenten från , innan rösträkningen avbröts av valdomstolen. Hernández försöker bli omvald trots att presidenten bara får sitta i en mandatperiod enligt landets grundlag. När alla röster räknats uppges president preliminärt ha segrat av rösterna, mot för Nasralla. Ett antal ifrågasatta röster ska räknas om och Nasralla anklagar valdomstolen för fusk. Misstänksamheten mot valdomstolen är stor eftersom den tillsätts av kongressen, som kontrolleras av . Den tydliga ledning som Nasralla initialt hade försvann efter det långa avbrottet i rösträkningen. Den långsamma rösträkningen ifrågasätts också. Protester har brutit ut på , och regeringen har infört undantagstillstånd och utegångsförbud. Händelserna väcker minnen om statskuppen i , då den demokratiskt valde presidenten avsattes och tvingades ut ur landet. Zelaya är tillbaka i och nära allierad med . Sedan kuppen har landet drabbats av en våg av mord och övergrepp mot oberoende journalister, företrädare för urfolks- och bonderörelser, hbtq-aktivister, fackligt aktiva och oppositionella. är ett av de farligaste länderna i för människorättsförsvarare. Straffriheten för dessa brott är närmast total. Detta har kritiserats och fördömts av bland andra FN, och Human Rights Watch. har en lång historia av engagemang i och övriga . Vi har som land en viktig roll att spela i regionens utveckling. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att ta några initiativ för att som såväl enskilt land som medlem i EU och FN ska värna den demokratiska utvecklingen i ?
fr · H511390 · 2017-12-04 00:00:00 — Fråga 2017/18:390 Regeringens rutiner för utdelning av ordnar av (C) till Kultur- och demokratiminister (MP) tilldelade kulturministern den svenska kungliga till en man som i samband med metoo uppmärksammats ha utsatt ett antal kvinnor för sexuella trakasserier och övergrepp. Mannen i fråga hade först i ett brev till riksmarskalken föreslagits få men riksmarskalken gjorde, utifrån det riksmarskalken hört om mannen, bedömningen att mannen inte var värdig. När samma förfrågan sedan skickades till regeringen ansåg regeringen dock mannen värdig en kungens medalj. Regeringen och hovet har alltså gjort två helt olika bedömningar. Att en man som vid upprepade tillfällen trakasserat och kränkt kvinnor premierats av regeringen minskar såklart värdet av medaljen i fråga, men skickar framför allt oacceptabla signaler till de kvinnor som utsatts. Kulturministern har i uttalanden beklagat att mannen tilldelades medaljen; att regeringen och riksmarskalken landat i olika slutsatser pekar emellertid på att regeringen saknat de rutiner som krävs för att göra en god bedömning. Jag vill med anledning av detta fråga kultur- och demokratiminister : Hur tänker ministern säkerställa att detta inte upprepas ?
fr · H511391 · 2017-12-04 00:00:00 — Fråga 2017/18:391 migrationspolitik av (SD) till Statsrådet (S) Den franske presidenten har gått ut med uppgiften att han är beredd att inleda en militärinsats för att befria unga afrikaner från den fruktansvärda slavhandeln i . Detta sker som den franske presidenten och övriga EU kritiseras för att bära en del av skulden till den grymma tillvaro som offren möter när de försöker nå efter historier om det goda livet här. Som bekant har varit ett av de generösa, och kanske det mest generösa, länderna i i form av generösa förmåner till migranter. Att svensk migrationspolitik orsakat onödig misär och död är således för mig och många andra ett tragiskt faktum. Trots vetskapen om drunkningsolyckor på har man knappt alls arbetat med en signalpolitik som verkar för att färre människor ska söka sig hit. Saken blir inte bättre av att regeringen nu också vill erbjuda en amnesti för afghaner, vilket sänder ytterligare signaler som gör att fler kan komma att söka sig till . Kort och gott så för den en politik som innebär att det lönar sig att inte följa regelverk och som varken är effektiv eller rättvis. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Delar statsrådet min bedömning att signal- och migrationspolitik i själva verket kan ha medfört dödsfall och lidande för människor som velat söka sig hit, och hur avser statsrådet och regeringen i så fall att arbeta för en politik som gör att färre vill komma hit till ?