ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H512283 · 2017-11-20 00:00:00 — Dnr N2017/06978/TS Svar på fråga 2017/18:283 av (S) Trafiksäkerhet för mc-förare har frågat mig hur jag och regeringen tänker agera för att förbättra trafiksäkerheten för mc-förare. Ökad trafiksäkerhet för motorcyklister är en viktig fråga för mig och jag är angelägen om att vi når resultat. Om vi ska kunna nå etappmålet för trafiksäkerhet till 2020 måste vi också arbeta aktivt med att hitta fler åtgärder för att öka säkerheten för motorcyklister. Regeringen beslutade om en Nystart för Nollvisionen, där en viktig del är att utformning och underhåll av väginfrastruktur och trafikmiljöer anpassas bättre till oskyddade trafikanter, däribland motorcyklister. Regeringen har också gett i uppdrag att leda och samordna trafiksäkerhetsarbetet på vägområdet. har, tillsammans med berörda aktörer, tagit fram en strategi för arbetet med ökad säkerhet på motorcykel och moped. pågår dessutom flera utvecklingsprojekt som syftar till utveckla säkerheten i trafikmiljön, exempelvis avseende räcken, utifrån olika trafikanter och platser och har skapat en särskild samordningsgrupp inom myndigheten för att arbeta specifikt med denna fråga. Därutöver behövs ett ökat fokus på trafikanternas ansvar att följa reglerna, särskilt för att minska rattfylleri och hastighetsöverträdelser. Slutligen vill jag också lyfta fram att överlämnade sitt förslag till ny nationell trafikslagsövergripande plan för perioden –2029 till regeringen. I förslaget föreslås bland annat att drygt 10 miljarder avsätts för särskilda trafiksäkerhetsåtgärder. Förslaget har gått ut på en bred remiss och kommer att beredas på sedvanligt sätt inom . Hur den slutliga planen kommer att se ut tar regeringen beslut om .
frs · H512284 · 2017-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:284 av (S) Demokratin och naturen i har frågat mig hur vi kan stötta i dess demokratiska strävanden och i landets arbete för att bevara sin värdefulla natur. har genomgått en snabb och långtgående demokratisering och i huvudsak fria och rättvisa val genomförs regelbundet på nationell och lokal nivå. Det finns ett livaktigt civilsamhälle och politiska frågor kan i hög utsträckning debatteras öppet. finns utmaningar både vad gäller den religiösa tolerans som gjort sig känt för och kring landets natur och miljö. har stärkt de bilaterala relationerna med . Vi lyfter regelbundet fram vikten av demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer i våra kontakter med , inklusive i våra bilaterala konsultationer. I vårt utbyte ingår även miljö- och klimatfrågor. Vidare deltar i som arrangeras av . samverkar även med i demokratifrågor inom International i arbetet med att stödja demokrati. Stöd till landets demokratiutveckling sker också inom ramen för EU:s partnerskaps- och samarbetsavtal med . Genom samarbetet mellan EU och ASEAN driver också aktivt demokrati som ett viktigt samarbetsområde. stöd för ett välfungerande och transparent demokratiskt samhällsskick i underlättar genomförandet av reformer på miljöområdet. genomförde det svenska kungaparet ett statbesök till med fokus på hållbarhet och innovation. Tillsammans med arbetar för att hitta konkreta lösningar för ett mer hållbart utnyttjande av landets naturtillgångar. Den indonesiska regeringen har sökt bromsa avskogningen och uttryckt intresse för att ställa om landets skogsbruk med inspiration från bland annat . blev första land att börja utfärda FLEGT-licenser inom ramen för EU-FLEGT Action Plan, vilket innebär förenklat marknadstillträde för lagligt avverkat indonesiskt trä. Ett konkret exempel på hur svenska myndigheter bidrar till att främja miljöförbättrande insatser i är Kemikalieinspektionens dialog med indonesiska myndigheter. tillhör de länder som varit pådrivande i processen för att enas om de globala målen för hållbar utveckling och är en aktiv och konstruktiv samarbetspartner inom United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC). Vad gäller demokrati- och naturresursfrågor kommer under det närmaste året att genomgå både en granskning av subventioner till fossila bränslen inom ramen för G20 och en så kallad grön tillväxtsgranskning under , varav den senare granskningen stöttas av via . Genom stödet till ASEAN har bidragit till att lyfta frågor som rör företagens ansvar för social och miljömässig hållbarhet i inklusive . Vi har även uppmanat länderna att anta handlingsplaner för företagande och mänskliga rättigheter. Förhoppningen är att fler indonesiska företag ska komma till insikt om att man måste förbättra sitt arbete vad gäller hållbarhet för att kunna konkurrera på den internationella marknaden.
frs · H512286 · 2017-11-30 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:286 av (S) Kontroller av tung trafik har frågat mig om jag kan redogöra för hur de extra resurserna till polisen gör skillnad i arbetet med att stoppa den osunda konkurrensen på våra vägar. Jag instämmer i att kontroller av den tunga yrkestrafiken är ett betydelsefullt verktyg för att upprätthålla en god trafiksäkerhet, sund konkurrens inom åkerinäringen och en god social situation för förarna. Kontrollerna är också en viktig komponent i arbete för att förhindra, förebygga och motverka brott. En ökad trygghet på våra vägar är dock inte enbart en polisiär fråga utan kräver förebyggande insatser från hela samhället. Av budgetpropositionen framgår att tillförs medel för att bland annat förbättra insatserna när det gäller kontroller av cabotagetransporter och flygande inspektioner av nyttofordon. I enlighet med uppdrag i regleringsbrevet till ska de åtgärder som vidtas i dessa avseenden redovisas i varje årsredovisning . I kravet på återrapportering ingår att föra ett resonemang kring vilka effekter åtgärderna bedöms ha lett till.
frs · H512288 · 2017-11-29 00:00:00 — S2017/06563/EIS Svar på fråga 2017/18:288 av (M) Team Care and Health – för hela har frågat mig vad jag avser att göra för att företag och organisationer från andra platser än ska delta och bidra till svenska sjukvårdsexporten och nämner särskilt bildandet av Team Care and Health. Jag tackar för denna fråga och delar synpunkten att företag från hela behövs i exportfrämjandet. Regeringen prioriterar som bekant att sprida statlig verksamhet i hela landet. När det gäller arbetet med ökad export av hälso- och sjukvård bedrivs ett intensivt arbete i , främst tillsammans med organisationen som arbetar för att stärka exporten och öka investeringarna inom hälso- och sjukvård och omsorg. För att ta ett ytterligare steg i arbetet och spetsa exportfrämjandet har tagit ett initiativ att, inom ramen för regeringens exportstrategi, bilda Team Care and Health. I denna gruppering finns en unik samlad kunskap och erfarenhet från både näringslivet, det offentliga och akademin. Näringslivet representeras främst genom styrelsen för Swecare som utgör en viktig del i Team Care and Health. Swecare har närmare 100 företag från hela landet och två branschorganisationer som medlemmar. De företag som nämner i sin fråga som exempel på väst- och sydsvenska företag som kan bidra med kompetens och erfarenhet i arbetet är, med ett undantag, medlemmar i och har på detta sätt en unik möjlighet att påverka arbetet i Team Care and Health.
frs · H512289 · 2017-11-29 00:00:00 — Dnr M2017/02831/Ke Svar på fråga 2017/18:289 av (M) Mikroplast från konstgräsplaner har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att minska utsläppen av mikroplaster från konstgräsplaner. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att ska satsas för att minska problemen med plast i haven och naturen. De diffusa utsläppen av mikroplaster via dagvatten till sjöar och hav från gator och vägar, konstgräsplaner, kläder och andra källor behöver minskas väsentligt och på ett kostnadseffektivt sätt. Satsningen innebär medel för att främja utveckling av ny reningsteknik, utveckling av hållbara plaster och för att stärka myndigheters arbete med att begränsa spridningen av mikroplaster. Regeringen avser att ge i uppdrag att ansvara för fördelningen av medel. fick i uppdrag från regeringen att identifiera viktigare källor i till utsläpp av mikroplaster till havet och verka för att reducera utsläppen från dessa källor. I sin redovisning av uppdraget föreslår myndigheten bland annat att regeringen bör bevilja finansiering för flerårigt samarbete mellan olika upphandlande myndigheter kring krav och upphandlingsmetoder, i så kallade beställargrupper. Med regeringens satsning kommer att kunna initiera beställargrupper för konstgräsplaner, dagvattenrening och avancerad avloppsvattenrening.
frs · H512290 · 2017-11-29 00:00:00 — Dnr Fö2017/01573/MFI Svar på fråga 2017/18:290 av (M) Försäkringsskydd vid utlandstjänstgöring har frågat mig vad jag avser vidta för åtgärder för att komma till rätta med utlandstjänstgörande försvarsmaktsanställdas försäkringslösningar. Försvarsmaktsanställda som genomför utlandstjänstgöring har i händelse av olycksfall eller dödsfall rätt till ersättning som regleras i olika former. I förordningen (2010:651) om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser finns bestämmelser om den s.k. riskgarantin som ger ersättning om individen drabbas av en arbetsskada som leder till bestående medicinsk invaliditet eller dödsfall. Vidare ska enligt förordningen, bland annat statens grupplivförsäkring och avtalet om ersättning vid personskada (PSA) tillämpas för försvarsmaktsanställda som tjänstgör i internationella militära insatser. Det finns också bestämmelser om ersättning i tillämpliga kollektivavtal. Det finns också möjlighet att teckna enskilda försäkringar till exempel via gruppförsäkring. Försvarsmakten informerar sin personal inför utlandstjänstgöring om de förutsättningar för ersättning enligt gällande regelverk, avtal och försäkringar som redogjorts för ovan. Villkoren för dem som deltar i internationella militära insatser är en viktig fråga som regeringen följer noga.
frs · H512291 · 2017-11-29 00:00:00 — Dnr A2017/02194/A Svar på fråga 2017/18:291 av (M) Arbetsmarknadsutbildningar utifrån lokala och regionala behov har frågat mig vad jag avser att göra med de arbetsmarknadsutbildningar som är upphandlade men som saknar relevans utifrån de lokala och regionala behoven. Som konstaterades i svaret på riksdagsfråga 2017/18:236 om arbetsmarknadsutbildning försämrades resultatet för arbetsmarknadsutbildningen kraftigt under den förra regeringen. Arbetsmarknadsutbildningen riktades då till grupper som stod långt ifrån arbetsmarknaden. Denna regering har i större grad riktat arbetsmarknadsutbildningen till de arbetssökande som har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. har utvecklingen vänt och resultatet har förbättrats. För att förbättra resultatet ytterligare är det viktigt att arbetsmarknadsutbildningen bättre anpassas till arbetsgivares kompetensförsörjningsbehov och sammantaget bidrar till att möta regionala och lokala behov på arbetsmarknaden. Ett arbete pågår inom Arbetsförmedlingen med att utveckla arbetsmarknadsutbildningen. Utvecklingen är en del av myndighetens strategi för matchning genom utbildning. Strategins syfte är att skapa ett sammanhållet syn- och arbetssätt kring utbildning inom arbetsmarknadspolitiska program och insatser och hur myndigheten matchar och vägleder till arbete via utbildning. I förlängningen handlar det enligt Arbetsförmedlingen om att skapa förutsättningar för att inskrivna arbetslösa ska få ta del av den utbildningsinsats de har behov av , såväl myndighetens egna utbildningar som inom det reguljära utbildningsväsendet. ska arbetsgivares kompetensförsörjning säkras genom att rätt insatser används för att möta deras rekryteringsbehov. Det är viktigt att ansträngningarna fortsätter för att förbättra resultaten för både kvinnor och män. Ett mål i Arbetsförmedlingens regleringsbrev är att övergången till arbete efter avslutad arbetsmarknadsutbildning tydligt förbättras för kvinnor och män.
frs · H512292 · 2017-11-29 00:00:00 — Dnr M2017/02840/Nm Svar på fråga 2017/18:292 av (M) Den svenska vargstammen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att riksdagsbeslutet om hur stor den svenska vargstammen ska vara efterlevs. hänvisar till en omröstning i som skulle ge möjlighet att ändra skyddsstatusen för varg och andra arter som uppnått gynnsam bevaran-destatus samt regeringen en ökad möjlighet att omsätta beslut i praktiken. Jag tolkar det som att avser parlamentets resolution från om handlingsplan för naturen, människorna och näringslivet (COM (2017)198). I resolu-tionen uppmanas och medlemsländerna att konkret adressera problem med konflikter mellan stora rovdjur och människor. Det var efter utvärderingen av naturvårdsdirektiven som kommissionen presenterade handlingsplanen för naturen, människorna och näringslivet. Av planen framgår att kommissionen inte kommer att före-slå någon ny lagstiftning. Art- och habitatdirektivet och vargens skydds-status (strikt skydd) gäller följaktligen fortsatt. Europarlamentets resolu-tion ändrar inte detta och ger alltså ingen befogenhet för ett medlems-land att ändra skyddsstatusen för varg. Jag har redovisat i ett interpellationssvar hur den dåvarande regeringen i sin proposition En hållbar rovdjurspolitik (2012/13:191) föreslog att efter behandling skulle slut-föra rapporteringen till kommissionen av bl.a. rovdjursstammarnas referensvärden enligt art- och habitatdirektivet. slog fast att vargens referensvärde för en gynnsam bevarandestatus när det gäller populationen i , med utgångspunkt i Skandulvs redovisning av minsta livskraftiga population om 100 individer, ska vara 170–270 individer. rapporterade att referensvärdet för vargpopulationen var 270 vargar. Den svenska vargstammen har dock haft en högre inavelsgrad än vad som anses acceptabelt. Den sårbar-hetsanalys som låg till grund för referensvärdet kritiserades för att inte beakta de genetiska aspekterna och regeringen gav därför i uppdrag att utifrån ett brett vetenskapligt underlag uppdatera sårbarhetsanalysen. Med den nya sårbarhetsanalysen som grund skulle utreda vad som krävs för att vargpopula-tionen i ska anses ha gynnsam bevarandestatus enligt art- och habitatdirektivet. Analysen (Delredovisning av regeringsuppdraget att utreda gynnsam bevarandestatus för varg, NV-02945-15) utgick från två vetenskapliga rapporter från två forskargrupper i respektive om när den svenska vargpopulationen anses ha gynnsam bevarandestatus. Den visade att givet att de svenska och skandinaviska vargarna utgör en del av den nordeuropeiska vargpopulationen behövs det minst 300 vargar i och att minst en invandrad varg från eller reproducerar sig med en skandinavisk varg under naturliga förhållanden varje femårsperiod. har det övergripande nationella ansvaret för rovdjursförvaltningen. Verket har delegerat rätten att besluta om vargjakt till berörda länsstyrelser. Regeringen kan inte ha några synpunkter på länsstyrelsernas bedömning i ärenden om skyddsjakt och licensjakt på varg.
frs · H512294 · 2017-11-30 00:00:00 — Dnr Ju2017/08944/ Svar på fråga 2017/18:294 av (M) Skärpta straff för våldtäkt har frågat mig om jag ämnar överväga en skärpning av straffen för alla våldtäktsbrott i enlighet med förslag så att straffen står i bättre proportion till brottens allvar. Sexualbrotten tillhör de allvarligaste brotten och frågan har högsta prioritet för regeringen. Som framhåller ska straffen motsvara brottens allvar. sexualbrottskommitté tillkom efter ett tillkännagivande från . När jag tillträdde omvandlade jag utredningen till en parlamentarisk kommitté och gav genom tilläggsdirektiv kommittén i uppdrag att se över om straffen för de allvarligaste sexualbrotten bör skärpas. Något uppdrag att se över straffskalorna ingick inte i det ursprungliga uppdraget som beslutades av den borgerliga regeringen. lyfter fram att straffskalan för våldtäkt varit i princip densamma sedan brottet infördes . Straffbestämmelsen om våldtäkt har emellertid genomgått stora förändringar . Ändringarna har framför allt inneburit att våldtäktsbegreppet utvidgats och att fler gärningar, som tidigare bedömdes lindrigare, nu ska bedömas som våldtäkt. En sådan utvidgning skedde t.ex. då fall av sexuellt utnyttjande kom att omfattas av våldtäktsbestämmelsen. Även tillämpningsområdet för grov våldtäkt utvidgades genom reform. Alla partier, inklusive , ställde sig bakom förslagen. Regeringen arbetar nu med betänkandet och avser att lägga fram förslag . Den nya lagstiftningen förstärker och tydliggör varje människas rätt till sexuell integritet och sexuellt självbestämmande och innebär ett ökat stöd för brottsoffer. Vi skärper synen på sexualbrott genom att höja straffen för de grövsta övergreppen. Vi skärper också synen genom att införa ett oaktsamhetsbrott. Om det skulle visa sig att det behövs ytterligare åtgärder för att stärka lagstiftningen när det gäller sexualbrotten är jag öppen för det.
frs · H512295 · 2017-11-29 00:00:00 — Dnr Fö2017/01581/MFI Svar på fråga 2017/18:295 av (M) Stöd till totalförsvaret genom certifiering har frågat mig vad jag anser om förslaget med certifiering av företag som hjälper till med uppbyggnaden av totalförsvaret och om en befintlig statlig myndighet skulle kunna fungera som ett möjligt kontrollorgan. Det enskilt viktigaste – 2020 är att höja den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerhetsställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Näringslivet utgör en viktig del av det samlade totalförsvaret. En stor del av samhällsviktig verksamhet utförs av privata kommersiella aktörer inom t.ex. energiförsörjning, livsmedelsförsörjning, transporter, hälso- och sjukvård. Näringslivet behöver därför involveras i den återupptagna totalförsvarsplaneringen. Regeringen har uppdragit åt Försvarsmakten, att med stöd av , utarbeta ett försvarsförsörjningskoncept som inkluderar bl.a. avtal och överenskommelser med privata aktörer. beslutade regeringen om ett uppföljande uppdrag till Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap avseende totalförsvarsplanering. En del i uppdraget handlar om att myndigheterna ska stödja och verka för att så kallade bevakningsansvariga myndigheter samt prioriterade landsting och kommuner har stärkt förmågan inom planering för stöd till Försvarsmakten under höjd beredskap avseende försörjning av kritiska förnödenheter, egendom och tjänster genom t.ex. avtal, lager, förfogande och ransonering. Regeringen har enats med och om ytterligare resurser till totalförsvaret. Utöver tidigare satsningar ska den militära förmågan och förmågan inom totalförsvaret förstärkas med ytterligare . kommer Försvarsberedningen att lämna en delrapport om fortsatt inriktning för totalförsvaret 2021–2025. Med utgångspunkt i de underlag som Försvarsberedningen och myndigheterna ska lämna till regeringen avser regeringen återkomma med närmare inriktning av arbetet med en modern och sammanhållen totalförsvarsplanering. I detta har näringslivet en viktig roll.
frs · H512296 · 2017-11-29 00:00:00 — Dnr A2017/02201/ARM Dnr A2017/02208/ARM Svar på fråga 2017/18:296 och 2017/18:297 av (M) har frågat vilka åtgärder som jag och regeringen avser att vidta för att möta hamnkonflikten och säkra att inte fler jobb och arbetstillfällen går förlorade. har också frågat statsrådet på vilket sätt han och regeringen avser att fortsättningsvis hantera hamnkonflikten för att inte företag i andra sektorer ska lida mer skada. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Jag delar uppfattning att situationen i containerterminalen inte enbart är ett problem isolerat till och . Även andra regioner i påverkas. Hamn är ett transportnav för en stor del av logistik och handel och det är av avgörande betydelse att hamnens del i transportkedjan kan fungera på ett effektivt sätt. Osäkerheten kring situationen i containerterminalen påverkar inte bara hamnens kunder och de företag som transporterar varor till och från hamnen. Den riskerar också att hota konkurrenskraft och svenska jobb. Jag vill betona att ingen annan än parterna kan lösa situationen i Hamn. Det vilar ett mycket stort ansvar på parterna att komma överens om en lösning. Staten kan enligt gällande bestämmelser vara behjälplig med medling genom . Staten har vidare ett ansvar för att säkerställa ett ändamålsenligt regelverk med långsiktigt hållbara och tydliga spelregler som möjliggör för parterna att fortsatt ta ansvar för att reglera villkoren på svensk arbetmarknad. Regeringen värnar den svenska arbetsmarknadsmodellen och den grundlagsskyddade strejkrätten med de begränsningar som finns främst i medbestämmandelagen. Modellen bidrar till en arbetsmarknad i samhällsekonomisk balans och arbetsfred. Totalt sett har den svenska arbetsmarknaden mycket få förlorade arbetsdagar på grund av konflikter jämfört med andra länder. Men den långvariga konflikten i Hamn är ett exempel på en situation där den svenska modellen inte fungerar tillfredsställande. Mot denna bakgrund beslutade regeringen att tillsätta en utredning om en översyn av rätten att vidta stridsåtgärder på arbetsmarknaden. Uppdraget ska redovisas . Utredaren ska bl.a. analysera och ta ställning till om det är möjligt och lämpligt att begränsa rätten att vidta stridsåtgärder i andra syften än att reglera villkor i ett kollektivavtal. Utredarens uppdrag är också att se över om det behövs förändringar av fredspliktsreglerna i situationer när en arbetsgivare, som är bunden av ett kollektivavtal i förhållande till en arbetstagarorganisation, utsätts för stridsåtgärder av en annan arbetstagarorganisation. Om utredaren kommer fram till att författningsändringar är nödvändiga ska utredaren även lämna förslag på de författningsändringar eller andra åtgärder som behövs.
frs · H512297 · 2017-11-29 00:00:00 — Dnr A2017/02201/ARM Dnr A2017/02208/ARM Svar på fråga 2017/18:296 och 2017/18:297 av (M) har frågat vilka åtgärder som jag och regeringen avser att vidta för att möta hamnkonflikten och säkra att inte fler jobb och arbetstillfällen går förlorade. har också frågat statsrådet på vilket sätt han och regeringen avser att fortsättningsvis hantera hamnkonflikten för att inte företag i andra sektorer ska lida mer skada. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Jag delar uppfattning att situationen i containerterminalen inte enbart är ett problem isolerat till och . Även andra regioner i påverkas. Hamn är ett transportnav för en stor del av logistik och handel och det är av avgörande betydelse att hamnens del i transportkedjan kan fungera på ett effektivt sätt. Osäkerheten kring situationen i containerterminalen påverkar inte bara hamnens kunder och de företag som transporterar varor till och från hamnen. Den riskerar också att hota konkurrenskraft och svenska jobb. Jag vill betona att ingen annan än parterna kan lösa situationen i Hamn. Det vilar ett mycket stort ansvar på parterna att komma överens om en lösning. Staten kan enligt gällande bestämmelser vara behjälplig med medling genom . Staten har vidare ett ansvar för att säkerställa ett ändamålsenligt regelverk med långsiktigt hållbara och tydliga spelregler som möjliggör för parterna att fortsatt ta ansvar för att reglera villkoren på svensk arbetmarknad. Regeringen värnar den svenska arbetsmarknadsmodellen och den grundlagsskyddade strejkrätten med de begränsningar som finns främst i medbestämmandelagen. Modellen bidrar till en arbetsmarknad i samhällsekonomisk balans och arbetsfred. Totalt sett har den svenska arbetsmarknaden mycket få förlorade arbetsdagar på grund av konflikter jämfört med andra länder. Men den långvariga konflikten i Hamn är ett exempel på en situation där den svenska modellen inte fungerar tillfredsställande. Mot denna bakgrund beslutade regeringen att tillsätta en utredning om en översyn av rätten att vidta stridsåtgärder på arbetsmarknaden. Uppdraget ska redovisas . Utredaren ska bl.a. analysera och ta ställning till om det är möjligt och lämpligt att begränsa rätten att vidta stridsåtgärder i andra syften än att reglera villkor i ett kollektivavtal. Utredarens uppdrag är också att se över om det behövs förändringar av fredspliktsreglerna i situationer när en arbetsgivare, som är bunden av ett kollektivavtal i förhållande till en arbetstagarorganisation, utsätts för stridsåtgärder av en annan arbetstagarorganisation. Om utredaren kommer fram till att författningsändringar är nödvändiga ska utredaren även lämna förslag på de författningsändringar eller andra åtgärder som behövs.