ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H4111839 · 2017-08-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:1839 En moderniserad terrängkörningslag av Per Lodenius (C) till Miljöminister (MP) Terrängkörning på barmark med motordrivna fordon är, med vissa undantag, förbjuden i hela . Det finns således ingen allemansrätt som ger motordrivna fordon tillträde till naturen, vilket stundom hävdas. Terrängkörningslagen är , och utvecklingen har gått fort för de fortskaffningsmedel som omfattas av denna lag. I terrängkörningsförordningen (1978:594) finns generella undantag från förbudet i terrängkörningslagen att köra i terräng på barmark. Detta gäller till exempel jord- och skogsbruk och hämtning av större vilt. kan besluta om ytterligare undantag. Terrängkörning inom jord- och skogsbruket omfattas alltså inte av förbudet. Terrängkörningen måste dock vara direkt knuten till verksamheten för att detta ska gälla. I Förslag till en strategi för miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö menar verket att den tekniska utvecklingen av snöskotrar och ett annat körsätt än har lett till att man numera kör i tidigare opåverkade områden. Det växande antalet skotrar och fyrhjulingar gör att allt pekar på ökade skador och störningar framöver. Svenskt Friluftsliv, och uppvaktade dåvarande miljöminister i denna fråga. Man visade då på att regeringen behöver göra en översyn av terrängkörningslagen och terrängkörningsförordningen. Man föreslog också att en utredare bör ges i uppdrag att tillsammans med relevanta aktörer se över denna lagstiftning, vilket också föreslagit i återrapporteringen av miljömålet Storslagen fjällmiljö 2014. I budgeten utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, skriver regeringen att: "En moderniserad terrängkörningslagstiftning. I takt med att terrängkörningen i landet ökar så ökar även skador och störningar. Regeringen avser därför att uppdra åt och övriga berörda myndigheter att ta fram ett förslag till moderniserad terrängkörningslagstiftning som syftar till att minska skadorna. Möjligheten till ytterligare generella undantag från bestämmelserna om förbud mot terrängkörning med motordrivet fordon för att underlätta för personer med bestående funktionsnedsättning att fortsätta med sina fritidsaktiviteter bör också ingå i uppdraget." har, trots att det redan gått in på 2017, ännu inte fått uppdraget från regeringen att ta fram förslag till en moderniserad terrängkörningslag. Min fråga till miljöminister är: Varför har och övriga berörda myndigheter ännu inte fått i uppdrag att ta fram förslag till moderniserad terrängkörningslagstiftning?
fr · H4111840 · 2017-08-24 00:00:00 — Fråga 2016/17:1840 Sittdemonstrationen av (M) till Statsrådet (S) har ett flertal unga afghaner sittstrejkat på i . Från början satt de vid utanför . De protesterar mot den svenska asylprocessens beslut om avvisning till . Det är lätt att förstå att människor som har drömmar om en bättre tillvaro i nu känner både frustration och desperation, inte minst mot bakgrund av att höll ett brandtal under parollen Refugees welcome. Asylsystemet i bygger dock på en individuell bedömning av asylskäl av . Är man missnöjd med beslut kan detta överklagas till domstol. Har man fått ett slutligt avslagsbeslut ska man respektera det. De unga afghanerna har självklart rätt att demonstrera, som alla andra i ett fritt samhälle, men det betyder inte att de måste få gehör för sina krav. Tycker man inte om vår nuvarande asylpolitik så får man se till att ändra den – i . Både och Socialdemokraterna står bakom dagens asylpolitik, som dessutom skärptes efter migrationskrisen . är och ska förbli en rättsstat där lagarna måste gälla lika för alla. Att tvinga människor att lämna är ett svårt beslut, rent mänskligt. Men det är själva förutsättningen för den reglerade invandringspolitiken. Det måste vara skillnad på ett ja och ett nej. Och det måste vara skillnad på att ha skyddsbehov och att inte ha det. Här sittstrejkar ett hundratal demonstranter, varav vissa med stor sannolikhet har fått slutliga beslut om avvisning till men uppenbarligen inte lämnat landet . Rimligen borde polisen följa upp och verkställa avvisningsbeslut. Därför vill jag fråga statsrådet : Hur säkerställer statsrådet att de som fått avslag på sin asylansökan också lämnar landet?
fr · H4111841 · 2017-08-24 00:00:00 — Fråga 2016/17:1841 Informationshanteringen vid statliga myndigheter av (SD) till Försvarsminister (S) har flera omständigheter uppdagats som tyder på bristande rutiner vid informationshantering hos myndigheter vars verksamhet på olika sätt anknyter till Försvarsmakten. Detta gäller förstås Transportstyrelsen, men också hos har potentiella brister uppmärksammats. Adekvata rutiner vid informationsinhämtning och -hantering kan vara av avgörande betydelse både ur säkerhetssynpunkt och för berördas personliga integritet. Det är naturligtvis mycket allvarligt när sådana rutiner brister. Hur det uppdagas och därefter hanteras kan leda till att allmänhetens förtroende för Försvarsmakten försämras. Undertecknad vill att försvarsministern redogör för situationen hos övriga myndigheter vilka, liksom Transportstyrelsen och , hanterar information som kan vara känslig ur försvarssynpunkt. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Finns det adekvata rutiner för informationshantering på exempelvis , och har all personal som där arbetar med känslig information genomgått säkerhetsklassning eller säkerhetsprövning?
fr · H4111842 · 2017-08-24 00:00:00 — Fråga 2016/17:1842 Falska konkurser av (M) till Statsrådet (S) blev vd identitet kapad, och någon ansökte om ett lån i namn – något som fick omfattande konsekvenser både för personligen, för och för flera bolag där är styrelseledamot. Genom att kapa en identitet kan man både ansöka om lån och försätta någon i personlig konkurs, genom en falsk ansökan, utan att någon extra personkoll genomförs. polisanmälde ärendet , men över lyckades någon begära i personlig konkurs – utan att han själv blev informerad om det. Varken tingsrätten eller kollar om en ansökan om personlig konkurs är falsk eller korrekt, och plötsligt stod utan vd. För att ansöka om konkurs i en tingsrätt krävs det inte att personen identifierar sig genom till exempel bank-id. I ansökan ska det finnas ett personbevis, men om det inte skickats in kan domstolen ta ut en handling ur person- och adressregistret. Med dagens teknik borde det vara enkelt att göra en säkrare personkontroll, exempelvis med bank-id och med en underrättelse från tingsrätten om konkursbeslutet på sms och mejl så att detta därefter kan bekräftas av den som ansöker. När det gäller bostadsrättsföreningar och aktiebolag bör det finnas tydliga regler om att det ska finnas ett styrelse- eller bolagsstämmobeslut. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att inte detta så lätt ska kunna ske ?
fr · H4111843 · 2017-08-24 00:00:00 — Fråga 2016/17:1843 Försvarsministerns bedömning av av (M) till Försvarsminister (S) Den driver frågan att ska ratificera det avtal (NBT) om förbud mot kärnvapen som 122 stater inom FN ställde sig bakom . Huruvida ska ratificera avtalet är något som riksdag ytterst kommer att besluta om. Problemet med avtalet är att inga av de stater som har kärnvapen står bakom avtalet, och dessutom inga Natoländer. Därmed har avtalet en mycket liten chans att lyckas med föresatsen att bidra till reell kärnvapennedrustning. I och med att avtalet är så pass luddigt till sin utformning riskerar det även att undergräva det redan existerande icke-springningsavtalet, NPT. Anledningen till att Natos medlemsstater valt att stå utanför avtalet är att det riskerar att bara påverka västliga demokratier med kärnvapen. De auktoritära stater som har eller utvecklar kärnvapen kommer inte att bry sig om moraliska uppmaningar om nedrustning. Där finns heller inga fungerande civilsamhällen som har möjlighet att driva frågan. Avtalet utgör därmed ett hot mot västs förmåga att garantera säkerheten i till exempel och . Om regeringen fortsätter att driva frågan om att ratificera riskerar vi därmed våra framtida möjligheter att bli medlem i Nato men även de existerande samarbeten vi har med enskilda Natoländer, som . Försvarsmakten var så sent som väldigt tydlig med hur viktigt det är för vår säkerhet att kunna tillhöra samarbeten som Nato som grundar sig i ett avtal med gemensamma försvarsförpliktelser. Försvarsminister pekar ofta på betydelsen av de bilaterala avtal vi har på försvars- och säkerhetsområdet med Natoländer, och främst med . Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Vilken bedömning gör försvarsministern av hur ett svenskt ratificerande av skulle påverka existerande försvarssamarbeten med Natoländer samt framtida möjligheter att bli Natomedlem?
fr · H4111844 · 2017-08-24 00:00:00 — Fråga 2016/17:1844 ansvar av (S) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Regeringen har satt upp en nollvision mot dödsolyckor på arbetsplatser. Ingen ska behöva dö till följd av sitt arbete. Ett av flera tydliga uppdrag till är att förstärka tillsynen av företag som bryter mot arbetsmiljöregler för att få konkurrensfördelar. Just detta är väldigt relevant vad gäller säkerhet i form av ställningar vid byte av villatak, som är en betydande del av arbetets helhetskostnad. i har kontaktat region väst (som har sitt kontor i ) och anmält arbetsplatser där säkerheten är så bristfällig att risker för dödsolyckor är uppenbar. Arbetsplatserna har funnits i och . På region väst har ombudsmän svarat att det är för långt att åka till och , så man avser inte att agera. Att åka till , som ligger ytterligare bort, är väl då att anse som helt otänkbart. gör dock kontroller, enligt uppgifter från företag och i , men dessa är då i huvudsak inriktade på företag där arbetsmiljöarbetet fungerar bra. Dessa företagare tycker dock självklart att det är bra med den möjlighet som finns att få kunskaper för att ytterligare förbättra sitt arbete för att förhindra olyckor och dödsfall. Som jag ser det så är region västs agerande helt oacceptabelt, när de med argumentet att det är för långt att köra väljer att inte kontrollera arbetsplatser där arbetare utsätts för stora risker för dödsfall eller allvarliga skador. Självklart måste regeringen agera genom regleringsbrev eller på annat sätt tydliggöra för att de ska agera när det kommer in anmälningar om livsfarliga arbetsplatser. Detta ska de givetvis göra även om de måste åka för att komma till arbetsplatsen. Får vi inte ordning på detta så är hela nollvisionen bara ett slag i luften. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : På vilket sätt avser ministern och regeringen att agera för att säkerställa att agerar när det kommer in anmälningar om farliga arbetsplatser?
fr · H4111845 · 2017-08-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1845 och digitalisering av (L) till Statsrådet (MP) Att ge människor bättre möjligheter att arbeta under resa kan leda till att fler väljer att pendla med tåget i stället för bilen. Bra uppkoppling kan locka fler att välja kollektivtrafik och spårbunden trafik i stället för att ta bilen, vilket innebär att regionens klimatavtryck minskar. Detta är bra för miljön. Kapacitet och täckning för de mobila näten längs spåren måste fungera. Den nya fungerar inte bra i detta avseende, för där brister den digitala tillgängligheten. Täckningen mellan de nya underjordiska pendeltågsstationerna är bristfällig, men åtgärder har vidtagits av regionala aktörer för täckning på de nya stationerna. är dock ansvarigt för tunnlarna mellan stationerna. Aktörerna, på regional och statlig nivå, behöver samverka för att förbättra den digitala infrastrukturen i dess helhet, och staten måste ta ansvar för sin del i utvecklingen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att statliga aktörer ska bidra och samverka till helhetslösningar i utbygganden av digital infrastruktur för resenärer?
fr · H4111846 · 2017-08-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1846 Väg 225 av (L) till Statsrådet (S) är en port mot och har betydande sjöfart. Sjöfarten utvecklas dessutom i snabb takt genom nya containerhamnen . finns sjötransporter till , och Ventspils samt internationella kryssningsfartyg. Sjöfarten bidrar dock till att den tunga trafiken ökar. I brist på en tvärförbindelse som Tvärförbindelse belastas av tunga transporter. Om Tvärförbindelse försenas eller stoppas blir läget än svårare. Vägen är inte ur trafiksäkerhetssynpunkt anpassad för den tunga trafiken. Det kan komma uppemot 10–15 lastbilar efter varandra. Vissa delar av vägen har skarpa kurvor, och vägbredden är bitvis mindre än . Gående och cyklister har svårt att använda väg 225 av trafiksäkerhetsskäl. Enligt olycksstatistik är väg 225 drabbad av flera dödsolyckor och svåra olyckor. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka trafiksäkerheten på ?
fr · H4111847 · 2017-08-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1847 Tvärförbindelse i av (L) till Statsrådet (S) Tvärförbindelser saknas i södra . En tvärförbindelse – Tvärförbindelse – planeras, och den återfinns i nationella plan. Leden bidrar till bostadsbyggande och tillväxt. Tvärförbindelse ska knyta ihop de fyra regionala stadskärnorna , , och stad. Vägen ska avlasta tung godstrafik som går på mindre vägar. På sträckan mellan och är vart femte fordon en tung lastbil, den högsta andelen i länet. När den nya hamnen öppnar i Norvik i kommer vägen att belastas ännu mer. Hamnen innebär att tusentals ton gods ska transporteras vidare ut i landet. får stora utmaningar att klara trycket om Tvärförbindelse inte är på plats. Väg 225, som belastas med tunga transporter från hamnverksamhet är inte dimensionerad för den tunga trafiken. Att köra genom den ofta hårt belastade är inte ett alternativ. brist på resurser kan komma att påverka projektet i negativt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att den nödvändiga Tvärförbindelse inte ska försenas eller stoppas?
fr · H4111848 · 2017-08-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:1848 missbruk av av (SD) till Utrikesminister (S) En 59-årig svenskturkisk journalist från har frihetsberövats under sin semesterresa i efter att har begärt honom utlämnad via . Enligt turkiska myndigheter misstänks han för att ha organiserat terrorhandlingar, men i själva verket kan det handla om något så enkelt som att den turkiska regimen velat tysta en regimkritiker. Med en fallande dom riskerar han nu ett långt fängelsestraff. En liknande historia utspelade sig när använde sig av för att gripa en tyskturkisk man. Skillnaden då var att tyska myndigheter, med i spetsen, tryckte på för att mannen skulle släppas, vilket också skedde. Från svenskt håll finns det kontakter mellan och turkiska myndigheter, men något skarpt krav från svensk sida tycks inte finnas, varför den svenskturkiske mannen är frihetsberövad. Den alltmer paranoide presidenten fortsätter sitt arbete med att tysta oppositionen i landet. har fler än 50 000 turkar gripits och 110 000 förlorat sina jobb på grund av terrorismanklagelser. När nu en svensk medborgare gripits går det från att vara en generell katastrof till att också bli en svensk angelägenhet. Det senaste övertrampet ser inte ut att vara annat än ett tydligt missbruk av . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Har eller avser ministern och att agera kraftfullt mot missbruk av och varför har man i sådana fall inte varit lika framgångsrik som i just detta fall?
fr · H4111849 · 2017-08-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:1849 Långa väntetider för uppkörning för körkort av (M) till Statsrådet (S) gjordes 268 616 förarprov i av vilka 140 000 blev underkända, vilket innebär att över hälften av de elever som körde upp inte uppfyllde kraven. Den höga siffran beror till stor del på att många väljer att chansa och kör upp direkt utan att ta körlektioner på någon körskola. Många omprov i kombination med en brist på behöriga uppkörningsledare i gör att en körskoleelev kan få vänta efter ett godkänt teoriprov för att få köra upp. Situationen är mycket allvarlig. De långa väntetiderna gör den redan höga tröskeln för ungdomar in på arbetsmarknaden ännu högre. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att minska de långa väntetiderna för att få för uppkörning?
fr · H4111850 · 2017-08-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:1850 Upprustning av Kinnekullebanan av (M) till Statsrådet (S) Förslag på en ny nationell transportplan ska snart överlämnas till regeringen och sedan väntas regeringen fatta beslut . Man hör mycket om regeringens planer och vilja att bygga nya höghastighetståg trots att dessa är mycket dyra, olönsamma och inte löser dagens transportbehov. Våra stambanor, såsom Västra stambanan, behöver upprustas nu och många mindre järnvägsbanor är i stort behov av en upprustning. Kinnekullebanan i är en sådan mindre bana som har fått sänkt hastighet och inga tydliga besked från om en upprustning. Kommuner i och regionen har uttalat att man är villig att satsa på Kinnekullebanan. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att se till att våra mindre järnvägsbanor och Kinnekullebanan verkligen får den upprustning som är nödvändig?
fr · H4111851 · 2017-08-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:1851 Arbetsförmedlingens dyra konsultprojekt av (L) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Arbetsförmedlingen har gjort flera tveksamma upphandlingar som är överprövade och ifrågasatta. Att skattebetalarnas pengar, som ska gå till att få utsatta grupper att komma in på arbetsmarknaden, läggs på dyra konsultprojekt skadar förtroendet för Arbetsförmedlingen. Senast i raden är Arbetsförmedlingens samarbete med ledarskapskonsultföretaget . Tidningen uppmärksammar () att avsteg gjorts vid faktureringen från de kostnader som slagits fast i upphandlingen. Man rapporterar även att det skett muntliga uppgörelser om schablonbelopp, och tidningen har svårigheter att få fakturaspecifikationer. Det krävs ordning och reda. Våra gemensamma skattepengar ska användas ansvarsfullt och på ett tydligt sätt. Det krävs nu att alla kort läggs på bordet. Huvudansvaret för de tveksamma upphandlingarna bär . Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Kommer ministern att vidta några åtgärder med anledning av detta?
fr · H4111852 · 2017-08-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:1852 Regeringens engagemang för Fikru Maru av (V) till Utrikesminister (S) Fikru Maru har suttit fängslad i , på oklara grunder anklagad för mutbrott. Turerna kring hans fall har varit många. friades han från de ursprungliga anklagelserna men hålls kvar i fängelse anklagad för terrorism då han påstås ha legat bakom ett upplopp i Kilintofängelset. Huvudförhandlingen i terrorrättegången mot Fikru Maru inleddes . vittnade 6 av de omkring 80 personer som är kallade att vittna. har rättegången skjutits upp till . Fikru Maru har lidit av flera allvarliga hälsoproblem i fängelset och hans situation är helt orimlig. Han har suttit fängslad . När rättegången väntas återupptas har det gått . Allt som någonsin kan göras måste nu göras. Hanteringen av Fikru Maru är omänsklig. Den agerande för att få Fikru Maru frisläppt har inte gett några resultat. Det har lyfts krav på ministern att besöka Fikru Maru i fängelset för att öka pressen på regimen i landet och för att på så sätt få honom fri. Något besök har ännu inte gjorts, med hänvisning till att det skulle kunna försvåra situationen. Vi kan dock konstatera att den nuvarande strategin inte varit framgångsrik. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern, till följd av att rättegången återigen blivit försenad, att vidta några ytterligare åtgärder för att få Fikru Maru frisläppt?
fr · H4111853 · 2017-08-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:1853 Åtgärder mot fetma och låg fysisk aktivitet av (M) till Socialminister (S) Inte ens hälften av barn och unga ägnar sig åt fysisk aktivitet per dag – hos flickor handlar det om nästan bara var femte flicka, når upp till rekommendationen om en timmes fysiskt aktivitet . ) visar med sin studie från på ett nedslående resultat. har en studie genomförts med objektiva mätmetoder, där rörelsemätare har suttit fast på 3 000 flickor och pojkar i hela landet. Resultaten av studien visar på en tydlig skillnad mellan pojkar och flickor i alla åldrar och dessutom på en markant minskning av aktivitetsnivån . Det handlar således om flertalet timmar per dag som går till att sitta still. tar den ökade fysiska ohälsan och den minskande fysiska aktiviteten hos unga på allvar. tillfördes bland annat 4 miljarder tack vare Idrottslyftet. Vi har även drivit frågan om idrott på fritis och för att utöka antalet idrottstimmar. Därför är det glädjande att regeringen nu också hörsammar krav mer idrott i skolan. Regeringen presenterade sina förslag om hur den vill främja mer fysisk aktivitet, däribland det efterlängtade beskedet om att utöka antalet idrottstimmar i skolan. Dock kräver det mycket mer arbete för att vända den dåliga utvecklingen med alltför lite fysisk aktivitet hos många barn och unga och för att nå de unga som varken lockas av idrottslektionerna eller engagerar sig i idrottsrörelsen. Som en forskare på sa: ”Det är den stora paradoxen – att de som behöver det mest är de som vill ha det allra minst.” Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka ytterligare åtgärder avser ministern att vidta för att främja mer av fysisk aktivitet bland barn och unga med fokus mot de grupper som allra minst ägnar sig åt någon form av fysisk aktivitet?
fr · H4111854 · 2017-08-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:1854 Ekonomistyrning inom sfi av (S) till Statsrådet (S) har en ny auktorisationsmodell för vuxenutbildning och sfi trätt i kraft i kommun. Denna modell är resultatbaserad, där utbildningssamordnaren får full betalning först då en elev har erhållit betyget godkänd. Syftet med detta ska vara att förbättra resultaten i vuxenutbildningen och sfi, i kombination med att minska kostnaderna för dessa verksamheter. Det har uttryckts att kommunen vill slippa “betala för låga och otillräckliga resultat i vuxenutbildning och SFI”. Detta har lett till stor oro inom lärarkåren och hos lärarfacken som befarar att lärare kan utsättas för press och repressalier för att sätta godkända betyg. En annan oro är betygsinflation, vilket dessutom skulle bidra till kunskapsdeflation. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet :
fr · H4111855 · 2017-08-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:1855 Trygga järnvägsövergångar av (S) till Statsrådet (S) har invånarna i påtalat säkerhetssituationen vid järnvägsövergången i byn. Byborna har engagerat sig genom att skriva på namninsamlingar för att få bort de bommar som finns vid järnvägsövergången och i stället få till en planskild korsning. Detta skulle öka säkerheten för de som färdas på såväl järnvägen som landsvägen. Så är dock inte fallet; korsningen med bommar finns kvar och har varit osäker. har bommarna inte gått ned när det har kommit ett tåg, och har länge lovat att lösa detta säkerhetsproblem. Tågen har dessutom tutat för att varna och de boende blir störda dygnet runt. Ändå har det dröjt för att komma till rätta med säkerheten. har det varit personal runt och vaktat så att inget händer. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet :