ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411868 · 2017-02-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:868 Anonyma vittnen av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) Domstolarna har en central roll i vår demokrati med att lagföra de personer som begår allvarliga brott. Vi ser nu att flera städer drabbas av grov kriminalitet med skjutningar och mord. I flera fall menar polisen att det är uppgörelser mellan kända kriminella gäng. Även oskyldiga har drabbats, även om majoriteten av dem som förekommer i dessa uppgörelser är individer med lång kriminell bakgrund. Polisens utredningsarbete är en förutsättning för vad som senare kan bedömas av åklagare och domstol. Trots vissa inslag av vittnesåtgärder, relativt dyra insatser kring skydd och samverkan mellan myndigheter, förblir många ärenden ouppklarade. Allt fler poliser intygar att det blivit svårare att få personer att lämna in tips samt att vittna i domstol. Rättsväsendet larmar även om att enskilda kriminella köper sig fria genom att göra upp sinsemellan för att undgå lagens inblandning. Liberalernas arbetsgrupp för rättspolitik har föreslagit att ska utreda möjligheten att i särskilda fall använda sig av metoden med anonyma vittnen. Det finns även flera åtgärder som behöver vidtas för att säkerställa personsäkerhetsfrågorna i domstolarna men även att vi har ett fungerande vittnesskyddsprogram. Mot bakgrund av detta blir frågan till justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att fler ska våga vittna och biträda rättsväsendet i syfte att fler ska lagföras för brott som begåtts?
fr · H411869 · 2017-02-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:869 Nationellt centrum för kvinnofrid av (M) till Statsrådet (S) Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) vid arbetar på regeringens uppdrag med att höja kunskapen på nationell nivå om mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer. I uppdraget ingår även att erbjuda våldsutsatta kvinnor stöd. NCK startades och var första specialistklinik för våldsutsatta kvinnor. öppnades den nationella stödtelefonen Kvinnofridslinjen, som besvarar drygt 31 000 samtal. Hela verksamheten är samlad i gemensamma lokaler på i . Här arbetar utbildare, informatörer, administratörer, projektledare, utredare, forskare, experter, läkare, sjuksköterskor och socionomer. Det dubbla uppdraget att kombinera forskning och utbildning med daglig kontakt med våldsutsatta kvinnor har varit en av framgångsfaktorerna för NCK:s utveckling. Någon motsvarande nationell organisation finns nämligen inte i något annat land i världen. Det finns således många skäl till att NCK ska behålla sitt nationella uppdrag som kunskaps- och resurscentrum. diskuteras dock NCK:s framtida organisation, och det finns planer på att stycka upp verksamheten och att flytta delar av verksamheten. Mot bakgrund av ovanstående vill jag därför fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att säkerställa att den viktiga verksamhet som NCK bedriver värnas och inte slås sönder?
fr · H411870 · 2017-02-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:870 Häktet i av (S) till Statsrådet (S) lades häktet i ned. Konsekvenserna för polisen i var mycket negativa. Stora polisresurser fick användas till att transportera häktade till eller andra häkten runt om i . Dessutom fick kriminalpoliser åka runt för att genomföra förhör. När flera häktades för samma brott fick polisbilar, med två poliser i varje bil, användas för transporter. Det förekom att så många som tre polisbilar med sammantaget sex poliser körde runt med häktade . Enormt mycket polistid som behövdes för att bekämpa brott fick läggas på helt onödiga bilresor. Efter massiva påtryckningar, såväl i i form av debatter, frågor och motioner som från de halländska kommunerna, öppnades häktet i tillfälligt . Drygt 200 personer häktas i . Häktet i är i stort sett alltid fullbelagt. Häktet har 10 platser, vilket är alldeles för få för det behov som finns. är 32 personer häktade, och 22 av dessa har fått transporterats till andra häkten i och . prövar och beslutar Kriminalvården om häktet i fortsatt ska vara kvar. har beslut fattats om att häktet måste bli kvar. Det har kommit till min kännedom att det förs diskussioner om att avveckla häktet i . Som ersättning för häktet skulle man i stället köra de häktade med polisbil till andra häkten. En internutredning hos polisen visar att konsekvenserna av att lägga ner häktet skulle innebära att antalet poliser som kan ingripa vid brott skulle minska, att utredningsverksamhetens kvalitet skulle försämras samt att kostnaderna för polisen skulle öka med . Det konstateras i utredningen att häktet, ur ett samhällsperspektiv, inte bör stängas. Att häktet i skulle läggas ned är helt otänkbart. Snarare behöver antalet häktesplatser i kraftigt ökas så att polisen kan fokusera på polisarbetet. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet och regeringen att agera så att häktet i blir kvar?
fr · H411871 · 2017-02-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:871 Skattereduktion för andelsägd förnybar elproduktion av (C) till Finansminister (S) har tidigare välkomnat att regeringen genomförde alliansregeringens förslag om en skattereduktion för mikroproducerad förnybar elproduktion. vill öka den småskaliga elproduktionen genom regelförenklingar och starkare incitament. Exempelvis vill vi se över hur el får förflyttas mellan fastigheter och vilka som ska vara berättigade till avdrag för mikroproduktion av egen el. Fler bör få nyttja avdraget för mikroproducerad el, och avdraget bör göras direkt på fakturan precis som ROT- och RUT-avdragen. Vi ställer oss därför positiva till de förslag som en rad intresseorganisationer har lagt fram om att också andelsägd förnybar elproduktion ska berättiga till en skattereduktion, på motsvarande sätt som förnybar elproduktion på eget tak eller gård. tillsatte en utredning för att dels se över skatten för solcellsanläggningar, dels granska om också andelsägd förnybar elproduktion ska berättiga till en skattereduktion. Regeringen lade fram ett förslag om solcellsskatten , men det är oklart vad som händer när det gäller andelsägandet. Jag vill mot denna bakgrund fråga finansminister : Hur, och med vilken tidsplan, arbetar ministern och regeringen med att låta andelsägd förnybar elproduktion få en skattereduktion?
fr · H411872 · 2017-02-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:872 Anpassad utrustning för de svenska soldaterna i av (M) till Försvarsminister (S) Den svenska militära insatsen i är en av de mest utmanande internationella insatser som någonsin har deltagit i. Hotbilden i området har förvärrats betydligt sedan insatsen startade. I det tuffa och mycket heta ökenklimatet i norra och mellersta är tillgången till bra utrustning avgörande för att insatsen ska bli så säker och effektiv som möjligt. Enligt uppgifter i finns det brister i tillgången till rätt utrustning för de svenska soldaterna. Flera soldater uppger att de själva, på egen bekostnad, har fått köpa kompletterande utrustning som är bättre anpassad för det heta klimatet. Det handlar om grundläggande saker som rätt kängor, skjortor och fältbyxor. Det är Försvarsmakten som är ansvarig för att de svenska soldaterna har tillgång till fungerande utrustning, men som ytterst ansvarigt statsråd är det försvarsministern som har ansvar för att se till att myndigheten också förverkligar detta i praktiken. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för att säkerställa att de svenska soldaterna i har tillgång till en välfungerande utrustning anpassad för det klimat som rådet i landet?
fr · H411873 · 2017-02-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:873 Bostadsbrist och arbetskraftsbrist av Nooshi Dadgostar (V) till Statsrådet (MP) En av orsakerna till den alltmer akuta bostadsbristen i är en allt större brist på arbetskraft på alla nivåer inom byggindustrin. Golvläggare, elektriker och vvs-montörer saknas, såväl som arkitekter, lantmätare och många andra särskilda kompetenser. Alla dessa är nödvändiga för att kunna genomföra plan- och byggprojekt med syfte att förse människor med den mänskliga nödvändigheten bostad och hem. Detta bekräftas i rapporten och förslag på åtgärder för att säkerställa tillräcklig arbetskraftskapacitet inom byggsektorn, som statliga samordnare överlämnade till statsrådet . Rapporten ger många förslag på viktiga förändringar som behöver komma till stånd för att arbetskraften ska räcka till de behov som bostadsmarknad nu står inför. För att fler ska söka sig till samhällsbyggnadsbranschen, både på gymnasienivå och senare i livet, behöver den göras mer attraktiv för fler. Många vittnar om ett hårdare arbetsklimat i exempelvis byggbranschen. Vi har sett fall där människor från fattigare EU-länder utnyttjas av oseriösa bemanningsföretag. Dessa förser byggindustrin med arbetskraft med lockelser om att slippa ha att göra med svenska fackföreningar samt lättnader från de utgifter som är behäftade med de svenska socialförsäkringssystemen. I de värsta avarterna ser vi omfattande mänskligt utnyttjande och social dumpning, trakasserier av fackligt förtroendevalda, långa entreprenörskedjor utan tydlig ansvarsfördelning och i allra värsta fall arbetsplatsolyckor och dödsfall på jobbet – förhållanden som är helt oacceptabla. Utvecklingen leder till en alltmer oattraktiv bransch dit allt färre söker sig för att arbeta, och därmed en bransch utan möjlighet att möta samhällets behov av nybyggnation. Med anledning av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att de problem som beskrivs i den nämnda rapporten ska avhjälpas, så att vi kan få igång det bostadsbyggande vi behöver?
fr · H411874 · 2017-02-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:874 Felaktiga uppgifter om rysk närvaro i av (M) till Försvarsminister (S) beslutade , trots omfattande kritik inte minst från Försvarsmakten, att upplåta plats i hamn för lastning av de rör som avses användas vid anläggningen av den ryska gasledningen Nord Stream 2. Som ett av skälen till varför detta projekt ska genomföras angav kommunen att den aktuella hamnen tar emot 700 ryska fartyg och att man därför har ett omfattande handelsutbyte med . Efter att beslutet sedan fattades har dessa siffror kraftigt justerats ned. heter det i stället att endast 44 fartyg med helt rysk besättning, av vad som först angavs, anlöper hamnen. Den påstått omfattande befintliga ryska närvaron i angavs som ett skäl till varför deras hamn, till skillnad från på , ska kunna användas i arbetet med att anlägga den aktuella gasledningen. Beslutet har alltså fattats på grundval av ett till stor del felaktigt beslutsunderlag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Har uppgifterna om det felaktiga beslutsunderlaget påverkat försvarsministerns förtroende för projektet i hamn, och avser försvarsministern i så fall att vidta några åtgärder med anledning av detta?
fr · H411875 · 2017-02-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:875 Antalet hivsmittade i av (M) till Statsrådet (S) Statistiken visar att 142 197 nya fall av hiv rapporterades i , det högsta antalet smittade sedan statistiken introducerades . av fallen upptäcktes i östra . är det land i regionen där antalet hivsmittade är högst, med 58,4 fall per 100 000 invånare. Den vanligaste rapporterade smittvägen i de östliga länderna är oskyddat sex mellan heterosexuella personer men injektionsmissbruk är också en betydande orsak till smittspridning. Totalt, till och med , har WHO konstaterat att det finns 1 840 136 hivpositiva personer i den europeiska regionen, inkluderat . Män som har sex med män är den enda riskutsatta grupp där antalet nya hivpositiva personer fortsätter att öka inom EU/EEA. Av 29 992 nya hivdiagnoser i denna region berodde på oskyddat sex mellan män. Den ovan beskrivna utvecklingen är naturligtvis allvarlig och angelägen att bryta. Minskad smittspridning kan inte endast ske genom nationella åtgärder utan det behövs också internationellt samarbete, liksom samarbete mellan EU-länderna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att öka det internationella samarbetet i syfte att färre människor ska smittas av hiv?
fr · H411876 · 2017-02-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:876 Organtransplantationer i av (M) till Statsrådet (S) Den officiella kinesiska siffran över antalet organtransplantationer som utförs i landet är ca 10 000. Den verkliga siffran är med största säkerhet avsevärt högre. Enligt rapporten utförs 60 000–100 000 organtransplantationer i . Differensen i antal utgörs enligt rapporten av organ från samvetsfångar som hållits i arbetsläger för att sedan avrättats. Det rör sig bland annat om personer från religiösa och etniska minoriteter. I rapporten presenteras förslag på åtgärder för att minska eller rent av möjliggöra ett stopp för denna inhumana organhandel. Det finns troligtvis också svenska medborgare som reser till för att genomgå en organtransplantation. handlar det om personer som väntar på en organdonation i , ofta , och vars allmäntillstånd successivt försämras. En transplantation kan vara skillnaden mellan liv och död. För att minska antalet svenskar som reser till för organtransplantationer handlar det dels om att öka tillgången på organ i , dels om att öka kunskapen om illegala organhantering. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet villig att vidta för att minska antalet svenskar som reser till för en organtransplantation?
fr · H411878 · 2017-02-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:878 Tjänstepension vid gränspendling av (S) till Socialförsäkringsminister (S) besökte jag Grensetjänsten vid den svensk-norska gränsen. Grensetjänsten arbetar med att hjälpa privatpersoner och företag som har någon form av gränsöverskridande sysselsättning. De har också ett myndighetsnätverk som kan lämna information till dem som har frågor som rör gränsöverskridande sysselsättning för både privatpersoner och företag. gränspendlar omkring 50 000 personer mellan de nordiska länderna för arbete och näringsverksamhet. Till detta kommer de som valt att bosätta sig i ett annat nordiskt land. Rörligheten är viktig för våra länder och det är angeläget att arbeta för att reducera gränshinder. Många gränshinder är lösta, men flera återstår. När jag besökte Grensetjänsten fick jag information om ett problem som rör norrmän som arbetat i , men gått i pension. I flera fall har svenska försäkringsbolag inte betalat ut tjänstepension som intjänats i . Det handlar om försäkringsbolag som, enligt Grensetjänsten, ursäktat sig med att de saknat de norska pensionärernas bostadsadresser. Hur många personer som är drabbade är svårt att veta. Mot den bakgrunden vill jag ställa följande fråga till socialförsäkringsminister : Hur tänker statsrådet komma till rätta med försäkringsbolagens skyldighet att betala ut tjänstepension till pensionärer bosatta i ett annat nordiskt land?
fr · H411879 · 2017-02-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:879 icke-utnyttjade boendeplatser på asylboenden av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) fick snabbt upphandla boenden för att klara av att ge tak över huvudet till alla asylsökande. ska myndigheten avveckla flera av boendena men det går inte från till en annan eftersom myndigheten är bunden av ingångna avtal. Det kan därför finnas tomma boenden som ska avveckla men som myndigheten på grund av kontraktstiden fortfarande måste betala för. försöker landets kommuner hitta bostäder till alla nyanlända som ska kommunplaceras. Det uppstår därför en märklig situation där en del av det offentliga () betalar för ett boende där det inte bor någon som en annan del av det offentliga (kommunerna) kämpar för att kunna ordna fram boendeplatser till nyanlända. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att agera för att ska överlåta eller genom andrahandsuthyrning underlätta för kommuner som är i desperat behov av boenden till nyanlända?
fr · H411880 · 2017-02-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:880 Åldersbedömning av ensamkommande barn och unga av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) Det har blivit tydligt att dagens system med åldersbedömningar inte är rättssäkert och inte fungerar för alla som behöver sådan bedömning. Eftersom det är den asylsökande som ska kunna bevisa sin ålder och många saknar identitetshandlingar har i praktiken den medicinska bedömningen blivit rådande. Det är positivt att regeringen gett i uppdrag att upprätta ett rättssäkert system för detta men i väntan på att det nya systemet är på plats är frågan vad som egentligen ska gälla för den enskilde. anger att de informerar den enskilde om att en medicinsk ålderbedömning kan stärka den enskildes bevisning och att myndigheten också bekostar en sådan undersökning. I verkligheten har dock enskilda individer inte kunnat få en medicinsk åldersbedömning då det berörda anger att det helt enkelt inte utför medicinska åldersbedömningar. Detta har inneburit att åldern har skrivits upp i många fall. Det går inte att överklaga ett beslut om en åldersbedömning och den enskilda hamnar efter uppskrivning i en situation där man till exempel inte längre har tillgång till god man. För många resulterar dessa osäkra åldersbedömningar i oro och ångest med självskadebeteende och i värsta fall suicid till följd. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad avser ministern att göra för att i väntan på att nya åldersbedömningssystem är på plats se till att alla ensamkommande unga som vill också får genomgå en medicinska åldersbedömning oavsett i vilket landsting de är bosatta?
fr · H411881 · 2017-02-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:881 Framtiden för häktet i av (KD) till Statsrådet (S) kunde vi höra rapportera om att det pågår diskussioner på generaldirektörsnivå om huruvida häktet i ska finnas kvar eller inte. Häktets framtid har varit uppe för diskussion tidigare. Den gången ställde sig samtliga partier i bakom att det skulle finnas kvar. Ett första steg borde därför vara att säkerställa häktets fortlevnad och att ingen osäkerhet råder hos polisen i om vad som gäller. I ett andra steg bör häktet anpassas till dagens behov. är lokalerna inte ändamålsenliga utan alldeles för små. Häktet är byggt för 10 platser medan behovet i genomsnitt ligger på 20 platser, vilket visar på ett ökat behov – inte ett minskat. En nedläggning av ett häkte som är alldeles för litet för de behov som finns skulle få negativa konsekvenser ekonomiskt och organisatoriskt då det skulle innebära ökade transporter till förvaring i häkten på andra orter. Detta vore inte effektivt. Många onödiga timmar skulle behöva läggas på att transportera personer, i stället för att polisens resurser används för att motverka brott. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kan ministern och regeringen lugna medborgarna och de anställda inom polisen i genom att ge besked om att häktet i ska finnas kvar och dimensioneras för den omfattning av verksamheten som behövs?
fr · H411882 · 2017-02-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:882 Utrustning till soldater i utlandstjänstgöring av (C) till Försvarsminister (S) Försvarsmakten och svenska soldater bidrar till deltagande i FN-insatsen Minusma i . Uppdraget går bland annat ut på att stödja den maliska regeringens och de väpnade gruppernas implementering av fredsavtalet, att verka för dialog, försoning och minskade spänningar mellan olika grupperingar samt att skydda civila mot olika hot – ett viktigt uppdrag och en av få FN-ledda insatser som genom det militära försvaret bidrar till. Att svenska officerare och soldater deltar i internationella insatser är mycket hedervärt och ska mötas med full respekt. Det är därför bekymmersamt när det framkommer uppgifter om att dessa inte får de bästa förutsättningar som krävs för att kunna göra ett bra jobb i en mycket krävande miljö, som dessutom är farlig. Det är naturligtvis oacceptabelt att det finns soldater som känner sig tvungna att för egna pengar köpa in utrustning som de känner är anpassad för den heta miljön i . Än värre ändå är att de inte känner sig säkra med den utrustning som det svenska försvaret tillhandahåller i form av stridsväst 2000. Något som förresten inte är nytt för denna insats utan också var fallet i . Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Tänker ministern vidta någon åtgärd med anledning av uppgifterna om att svenska soldater köper sin egen utrustning för att kunna känna sig säkra?
fr · H411883 · 2017-02-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:883 Statliga verksamheter och illojala konkurrensmetoder av (M) till Statsrådet (S) Inom den svenska veterinärbranschen är såväl statliga som privata veterinärer verksamma. Bland de privata veterinärerna finns det såväl större företag som enmansföretagare. Distriktsveterinärerna är statligt finansierade och kontrollerade. Deras uppdrag innefattar bland annat att ta hand om hälsan hos lantbrukets djur, garantera veterinärservice dygnet om i hela samt beredskap vid smittsamma sjukdomsutbrott hos djur. Sjuk- och hälsovård av sällskapsdjur sker hos de privata veterinärerna och endast när sådan vård saknas hos distriktsveterinärerna. förekommer det att distriktsveterinärerna tecknar avtal med försäkringsbolag som ger rabatt på självrisken under förutsättning att behandlingen sker hos just de statliga distriktsveterinärerna. Att statlig verksamhet erbjuder rabatt via försäkringsbolag sätter konkurrensen ur spel och försvårar för de mindre privata aktörerna att driva sin verksamhet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att inte statliga veterinärverksamheter ska använda sig av illojala konkurrensmetoder som försvårar för enskilda företagare att driva sin verksamhet vidare?
fr · H411884 · 2017-02-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:884 Alkoholskatt av (M) till Statsrådet (S) Grunden i den svenska alkoholpolitiken bygger på kontrollerad försäljning. Men leder de ständigt ökade skatterna till att incitamenten stärks för smugglare, kriminella, men också helt vanliga konsumenter, att åka över gränsen och helt lagligt köpa sin alkohol, enligt en färsk rapport, Så in i olika, som tagits fram på uppdrag av Bryggerier. Allt mindre av alkoholen säljs via svenska systembolag, och ungdomar långt ned i åldrarna kommer också över alkohol. Att försvara skattehöjningarna av folkhälsoskäl blir minst sagt orimligt. Vad är alkoholpolitiken värd, om det är så pass mycket alkohol som passerar vid sidan av? De flesta i är överens om att vi ska ha kontroll på försäljningen av alkohol. Med högre alkoholskatt får vi inte kontroll på försäljningen. omsätter den illegala handeln med alkohol enorma belopp. Staten förlorar enorma summor i skatteintäkter på privatimport och smuggling. Det behöver göras en hel del på det här området. Alkoholskatterna och alkohollagstiftningen i skiljer sig kraftigt åt. Trots de enorma prisskillnaderna väljer regeringen att höja ölskatten – senaste höjningen trädde i kraft första januari . Ju större gapet är gentemot våra grannländer, desto mer lukrativ blir den här verksamheten. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är det statsrådets ställningstagande att den svenska alkoholpolitiken gynnas av den högre skattenivåskillnaden, och vilka fakta och omständigheter grundar statsrådet i så fall den bedömningen på?
fr · H411885 · 2017-02-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:885 Utrustning för våra soldater av (M) till Försvarsminister (S) För att våra soldater ska kunna göra en bra insats under sin utlandsplacering i länder som är den personliga utrustningens kvalitet avgörande. Att kläder är funktionella på så vis att man lätt kan röra sig och att man på ett bra sätt ska kunna bära sin skyddsutrustning är av yttersta vikt. Det har framkommit uppgifter om att våra svenska soldater i inte har en funktionell utrustning. Kängorna kan vara anpassade mer efter svenska temperaturer och gjorda av material som inte andas. Detta i en miljö där dagstemperaturen ofta ligger . Utrustningen blir en säkerhetsfråga, på så sätt att man får svårt att koncentrera sig på uppdraget. Soldater har påtalat att icke funktionell utrustning gjort att man själv köpt kläder och annan personlig utrustning för för att kunna klara sitt uppdrag. Det kan inte vara rimligt att våra utlandsplacerade soldater ska behövaköpa sin egen utrustning för att klara sitt uppdrag. Min fråga till försvarsminister är: Avser ministern att vidta några åtgärder för att komma till rätta med problematiken?