ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H4111079 · 2017-03-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:1079 Stora regionala skillnader i fråga om överbeläggningar och effektivitet av (M) till Statsrådet (S) Regeringen och ansvarigt statsråd har beslutat att återigen ge i uppdrag att utreda hur brister i kompetensförsörjning och bemanning påverkar förekomsten av vårdskador. Utredningen ska även lägga särskild vikt vid kompetensförsörjningen av läkare, sjuksköterskor och barnmorskor. Statsrådet motiverar detta med att ”det finns en massa anekdotisk bevisföring och berättelser om hur personalbristen lett till vårdskador. Vad vi behöver är hårda fakta”. Det finns ingen anledning att invända mot att får i uppdrag att genomföra ytterligare genomlysningar av hur verkligheten ser ut i vården gällande vårdskador. Det är emellertid oroande att regeringen och statsrådet inte vidtar några konkreta åtgärder och lägger reformförslag utifrån de hårda fakta som redan finns tillgängliga, såsom Öppna jämförelser, myndigheten för vård och omsorgs tillsynsrapporter och Myndigheten för vård- och omsorgsanalys fördjupande analyser, för att nämna några. nya aktuella rapport jämförelser 2016 – En god vård? visar bland annat att det finns stora regionala skillnader som påverkar patienterna i vården när det gäller överbeläggningar och ineffektivitet avseende tillgängliga vårdplatser. De landsting/regioner som har bäst utfall och därmed lägst andel överbeläggningar per 100 tillgängliga vårdplatser är , följt av , , , och . Sämst utfall och därmed flest överbeläggningar av patienter har , följt av , , , och . Därtill är dessa skillnader betydande avseende överbeläggningar av patienter per 100 tillgängliga vårdplatser. I är det 1,17 överbeläggningar per 100 vårdplatser medan man i har motsvarande 9,48 överbeläggningar. Den skillnaden i effektivitet är helt oacceptabel. Detta påverkar patienternas tillgänglighet till vård och patientsäkerheten på ett negativt sett. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga ansvarigt statsråd : Vilken analys gör statsrådet och regeringen av redan framlagda gedigna rapporter och fördjupningsstudier och vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta nu för att vända utvecklingen gällande de stora regionala skillnaderna av överbeläggningar och ineffektivitet avseende vårdplatser som inverkar negativt på patientsäkerheten?
fr · H4111080 · 2017-03-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:1080 Kostnaderna för Ostlänken av (M) till Statsrådet (S) På bara har kostnaderna för järnvägsprojektet , mellan och , stigit markant och är nu uppe i . Eftersom sträckan endast är är kostnaden per mil järnväg mer än . Det är mer än så mycket som exempelvis kostade per mil. Kostnadsutvecklingen för Ostlänken är oroväckande. I takt med att prislappen stiger försämras också den samhällsekonomiska kalkylen. Kostnaderna överstiger nyttorna. Mycket tyder på att kostnaderna för Ostlänken skulle minska med flera miljarder om stationslägen förändrades eller slopades, hastigheten sänktes samt om dragningen förändrades något. Eftersom den faktiska byggstarten för Ostlänken är ett flertal år framåt i tiden är det inte säkert att datumet för en trafikstart behöver påverkas nämnvärt av ovanstående förändringar. På uppdrag av regeringen eller Sverigeförhandlingen skulle dessutom kunna utreda detta relativt snabbt för att räta ut alla frågetecken. När kostnaderna för ett infrastrukturprojekt stiger med tiotals miljarder utan att någon förklaring till detta ges är det politikens ansvar att granska och ställa frågor. Skattebetalarnas pengar ska användas varsamt. Ingen önskar bygga fast i en ny . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Ämnar statsrådet ta några initiativ till att djupare analysera anledningarna till de stora kostnadsökningarna för Ostlänken?
fr · H4111081 · 2017-03-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:1081 Viltförvaltningsdelegationerna av (M) till Miljöminister (MP) Med anledning av miljöminister svar på min skriftliga fråga 2016/17:1019 om viltförvaltningsdelegationernas sammansättning skulle jag vilja ställa en uppföljande fråga. Miljöministern är nöjd med hur delegationerna har arbetat så här långt, och efter möten med de intresseorganisationer som ingår i delegationerna har regeringen tagit beslutet att minska brukarnas intressen och i stället öka naturvårdsintresset och den lokala turismsektorns representation. Ett av syftena med detta skulle vara att öka den lokala förankringen. För mig och många fler tycks det märkligt att den lokala förankringen skulle stärkas när möjligheten att påverka besluten flyttas längre och längre bort från dem som äger och brukar mark. Ministern nämner även i sitt svar att ”delegationerna till stor del fyller sin funktion”. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : I vilka delar anser ministern och regeringen att viltförvaltningsdelegationerna inte uppfyller sin funktion ?
fr · H4111082 · 2017-03-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:1082 Ambulanssjukvårdares arbetsmiljö av (M) till Statsrådet (S) Hot, våld och attacker mot blåljuspersonal ökar. Tyvärr har utvecklingen eskalerat så mycket att det för exempelvis ambulanssjukvården i Västerort i är vardag. Detta är helt orimligt och fullständigt oacceptabelt. Polisen har i en rapport beskrivit 53 områden runt om i landet med särskilt stora sociala problem och allvarlig kriminalitet. och polisens arbetsvillkor i dessa områden är mycket besvärlig. Mönsteranalyser ger vid handen att hot, våld och attacker mot ambulanssjukvården i huvudsak handlar om tre generella typer av händelser. Det handlar ofta om hot och våld där patient och anhörig är inblandade och som ambulanspersonal hamnar mitt i inom patientens hem, därtill om händelser som sker i samhället på gatan eller ett torg eller i ett köpcentrum där hot och våld ofta sker under påverkan av droger. Därutöver den sociala oro som stegvis medfört att fler och fler attacker mot blåljuspersonal äger rum. Ordföranden för har uttalat att patienter i flera brottsdrabbade områden får vänta på vård eftersom ambulanssjukvårdare måste och ska invänta poliseskort innan de tar sig fram till och in i patientens hem. för ambulanssjuksköterskor kräver att ambulanssjuksköterskor får ta del av aktuell information som polisen har tillgång till i samband med utryckningar till personer som bedöms vara farliga och våldsbenägna. Det finns givetvis gränsdragningsproblem och utmaningar kring den personliga integriteten för patienten och ambulanspersonalens rätt att ta del av information som kan uppfattas kränka patientens rätt till integritet. Men uppfattas situationen ha urartat avseende de hot som ambulanspersonalen tvingas att utstå. I alla lägen måste personalen inom ambulanssjukvården kunna känna sig så trygg det bara är möjligt. Rättsstaten får inte fortsätta att stå så handfallen som den gör . De konkreta åtgärderna måste vara tydliga. I utformandet av ny lagstiftning måste all räddningspersonals personliga säkerhet väga tungt i avvägningen mellan behov av information å ena sidan och personlig integritet å andra sidan. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga ansvarigt statsråd : Vilken analys gör statsrådet av att hot och våld mot ambulanssjukvårdare ökar och vilka konkreta åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta nu för att stärka ambulanssjukvårdarnas trygghet i deras arbetsmiljö?
fr · H4111083 · 2017-03-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:1083 Veterandagen som allmän flaggdag av (M) till Försvarsminister (S) I har vi varit förskonade från krig under en mycket lång följd av år. Detta har sannolikt varit en bidragande faktor till att vi inte har en lång tradition av att hedra våra veteraner som återvänt från väpnad tjänst för . har vi som land deltagit i internationella väpnade insatser där svenska soldater har befunnit sig i livsfara, skadats och i vissa fall även stupat. Det psykiska lidandet för de som upplevt hemska saker är också något som sätter spår i våra veteraner utöver det eventuella fysiska lidande som kan uppstå. Våra veteraner har offrat mycket och ofta varit villiga att offra ännu mer för sitt land och för de insatser som de deltagit i. har en stor hemläxa att göra när det kommer till att visa respekt för detta osjälviska och rakryggade arbete som veteranerna har gjort. Att högtidlighålla våra veteraner är en viktig del i detta, och försvarsministern har tidigare uttryckt en positiv inställning till att göra veterandagen till en nationell flaggdag. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Vad avser ministern och regeringen att vidta för åtgärder för att göra veterandagen till en nationell flaggdag?
fr · H4111084 · 2017-03-21 00:00:00 — Fråga 2016/17:1084 Miljösmarta hastighetsbeslut av (M) till Miljöminister (MP) Att kunna färdas över landsbygden innebär för unga människor en ökad frihet. Det är inte alltid kollektivtrafiken räcker till utanför tätorter. Därför är ungas tillgång till komplement till dessa färdmedel avgörande för deras möjligheter att förverkliga sina drömmar, utveckla fritidsintressen och jobba extra utöver studier, såsom på sportlov, påsklov och sommarlov. ska nya besiktningskrav för A-traktorer börja gälla . har A-traktorer inte behövt besiktigas efter den registreringsbesiktning som görs när fordonen ska tas i bruk första gången, men från det att de nya kraven börjar gälla ska A-traktorer besiktigas , med undantag efter det att fordonet registreringsbesiktigats första gången. De nya kraven på kontinuerlig besiktning är ur trafiksäkerhetshänseende och i fråga om säkerhet för de unga en förbättring. Men borde regeringen även göra det möjligt att komplettera dessa ökade trafiksäkerhetskrav med ökade tillåtna hastigheter. Alltför länge har till exempel A-traktorer och epatraktorer inte kunnat framföras mer än i . är det däremot tillåtet att framföra ekipage med lantbrukstraktor på upp till i . till trafiksäkerhet för föraren blir det därtill svårmotiverat att en betydligt mer krockkänslig mopedbil eller EU-moped får framföras i , när A-traktorer och epatraktorer är mycket längre. I samband med tillämpningen av de nya besiktningsreglerna bör man även se över reglerna för hur A-traktorerna ska strypas. För att värna om miljön och maskinerna måste en lösning finnas som medför att man inte behöver köra på fullt varvtal för att uppnå den tillåtna maxhastigheten. Nuvarande lösning med höga varvtal för låg effekt sliter onödigt mycket på motorer, medför ljudföroreningar, drar mer bränsle än nödvändigt och påverkar på så vis miljön på ett sätt som går att undvika. har stor betydelse för många unga och kan vara det transportmedel man tar till skola, jobb eller fritidssysselsättning. Genom att endast skärpa kraven och inte komma med förslag för att väga upp dessa skärpningar begränsar regeringen landets unga, inte minst på landsbygden. Dagens fulla varvtal sliter onödigt på motorer, medför ljudföroreningar, drar mer bränsle och påverkar miljön på ett sätt som skulle kunna undvikas. Sammanfattningsvis finns här utrymme för mer klimatsmarta miljöbeslut för de unga på landsbygden som både värnar miljö och som använder sig av fordon som A- eller EPA-traktorer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Vilka initiativ är ministern beredd att ta inom sitt ansvarsområde i regeringen för att de unga på landsbygden, som både värnar miljön och som använder sig av fordon som A- eller EPA-traktorer, ska kunna bli en generation som bidrar till en bättre miljö och klimat?
fr · H4111085 · 2017-03-21 00:00:00 — Fråga 2016/17:1085 Regionala undantag från nationell flygskatt av (M) till Statsrådet (S) Trots kritik från åtta av tio remissinstanser går den rödgröna regeringen vidare med förslaget om en ny nationell flygskatt. Flera experter pekar på att en nationell skatt på flygresor är hämmande för både tillväxt och tillgänglighet. Dessutom ingår flyget i utsläppshandelssystemet. För på innebär flygskatten att fullt fungerande flyglinjer kan tvingas lägga ned. Ett av de bolag som trafikerar linjen mellan och har redan aviserat att flera avgångar kan försvinna – och i förlängningen att hela trafiken till är hotad. Det skulle kraftigt försämra tillgängligheten för , eftersom alternativet järnväg inte finns. Eftersom så entydigt förlorar konkurrenskraft och utvecklingsmöjligheter finns skäl att se över om regionen kan undantas från den nationella flygskatten eller kompenseras på andra sätt. En sådan prövning bör inte minst ske med tyngdpunkt på kompatibilitet med Europeiska unionens statsstödsregler. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att verka för att får ett undantag från flygskatten eller kompenseras på annat sätt?
fr · H4111086 · 2017-03-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:1086 Reduktionsplikt i stället för flygskatt av (M) till Statsrådet (MP) Regeringen har aviserat att man avser att införa ett system med så kallad reduktionsplikt för bensin och diesel. Det är bra att regeringen äntligen avser att lägga fram ett sådant förslag, och det av flera skäl. Reduktionsplikten fokuserar på att minska utsläppen av klimatgaser från transporterna utan att slå mot transporterna i sig, vilket är positivt. har regeringen klargjort att den avser att införa en flygskatt i kommande budget i syfte att minska flygets utsläpp. Ett (av flera) problem med förslaget till flygskatt är dock att den har en ytterst marginell effekt på klimatutsläppen men innebär stora kostnader, vilket kommer att slå mot transporterna i sig. Om det är utsläppsminskningen som är målet borde ett system med en successiv minskning av klimatutsläppen genom en kvotplikt/reduktionsplikt även för flyget vara att föredra, i stället för en flygskatt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur motiverar statsrådet att regeringen inte även för flyget föreslår ett system med reduktionsplikt i syfte att minska klimatutsläppen?
fr · H4111087 · 2017-03-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:1087 Förutsättningarna för reduktionsplikten av (M) till Statsrådet (MP) Regeringen har aviserat att man avser att införa ett system med så kallad reduktionsplikt för bensin och diesel. Det är bra att regeringen äntligen avser att lägga fram ett sådant förslag, och det av flera skäl. Reduktionsplikten fokuserar på att minska utsläppen av klimatgaser från transporterna utan att slå mot transporterna i sig, vilket är positivt. Det som har gjort det svårt att få fram ett system med kvotplikt eller reduktionsplikt har varit EU-regler avseende exempelvis statsstöd och att man inte får ha dubbla styrmedel. De nu gällande systemen har därför varit beroende av tidsbegränsade dispenser, vilket har omöjliggjort den långsiktighet som skulle behövas i frågan. När regeringen nu aviserar att ett system med reduktionsplikt ska införas måste det rimligen betyda att dessa problem är lösta. kan man konstatera, i regeringens promemoria, att de nu föreslagna reglerna ska gälla , men att systemet ändå anges vara avsett att gälla och i princip följa den utsläppsminskningskurva som tidigare skisserats i Miljömålsberedningen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt har statsrådet och regeringen säkerställt att accepterar dels den reduktionsplikt som avses införas och som ska gälla , dels systemet i sin helhet, det vill säga ?
fr · H4111088 · 2017-03-22 00:00:00 — Fråga 2016/17:1088 HPV-vaccin även till pojkar av (M) till Statsrådet (S) HPV är den vanligaste sexuellt överförda infektionen i och resten av världen. En majoritet av alla sexuellt aktiva män och kvinnor drabbas. Omkring 8 000 kvinnor behandlas mot cellförändringar, 450 kvinnor utvecklar livmoderhalscancer och cirka 150 dör i sjukdomen. ges HPV-vaccin i barnvaccinationsprogrammet till flickor som går i årskurs 5 eller 6. Kompletterande vaccination ska erbjudas flickor för att förebygga utveckling av cancer. Trots att vaccinet skyddar mot cancerformer som även män drabbas av erbjuds inte vaccinet till pojkar. har man motiverat att vaccinet getts till endast flickor med att heterosexuella män får ett indirekt skydd när flickorna vaccineras, men män som har sex med män får inte del av detta flockskydd. Bland de män som drabbas av analcancer är män som har sex med män eller som lever med hiv överrepresenterade. Med nuvarande vaccinationsprogram är pojkar alltså oskyddade mot HPV-relaterade sjukdomar som kondylom och cancer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Varför dröjer statsrådet och regeringen i stället för att påskynda processen för att kunna erbjuda alla barn, oavsett kön, vaccinet som kan rädda liv?
fr · H4111091 · 2017-03-22 00:00:00 — Fråga 2016/17:1091 Förvar av barn av (V) till Statsrådet (S) EU:s flyktingkommissionär uppmanade medlemsstaterna att göra mer för att deportera dem som fått avslag på asylansökan. Bland kommissionens uppmaningar finns en rekommendation om utökad användning av förvar. Kommissionen menar att medlemsstaterna bör anpassa sina lagstiftningar så att de möjliggör att hålla människor i förvar under initialt , vilket sedan kan förlängas . Vidare rekommenderar kommissionen staterna att i bedömningen av barnets bästa systematiskt beakta om återvändande till ursprungslandet kan vara i barnets bästa. Kommissionen uppmanar också medlemsstaterna att i sin lagstiftning möjliggöra för att sätta barn i förvar. UNHCR är tydliga med att barn inte bör hållas i förvar som konsekvens av att de har migrerat. Det kan aldrig vara förenligt med barnets bästa enligt UNHCR, som också har stöd av , och specialrapportör mot tortyr. publicerade studier visar att placering i förvar försämrar barns psykologiska och fysiska välbefinnande och skadar deras kognitiva utveckling. Barn i förvar riskerar att drabbas av ångest och depression samt uppvisar ofta tecken på posttraumatisk stress. Det finns heller inga belägg för att placerande av barn i förvar fungerar avskräckande för andra som planerar att migrera. har fått kritik för att barn placeras i förvar, bland annat av mot tortyr. Kommittén kritiserar för att ofta använda förvarstagande utan att pröva den lindrigare åtgärden anmälningsplikt och menar att förvarstagandet dessutom ofta är onödigt långvarigt. Kommittén kritiserar också att asylsökande placeras i polishäkten. Regeringen har att välja mellan att lyssna på flera FN-organ och respektera barnets bästa, eller att välja repressiva linje. Mot denna bakgrund vill jag fråga inrikesminister : Avser statsrådet att verka för att står upp för innebörden i principen om barnets bästa och motsätta sig förslag?
fr · H4111092 · 2017-03-22 00:00:00 — Fråga 2016/17:1092 Den svenska biogasens framtid av (MP) till Statsrådet (S) Många biogasproducenter har allvarliga lönsamhetsproblem. I har beslut om nedläggning redan fattats, och i utanför riskeras nedläggning om inte lönsamheten förbättras. Situationen är liknande på fler håll. Även om det finns flera faktorer som bidragit till problemet så pekar många experter och berörda på att det framför allt är den ojämna konkurrensen mellan svensk biogas och biogas importerad från länder med andra stödsystem än här som gjort situationen ohanterlig. I bland annat , och tillämpas ett ”inmatningsstöd” där biogasproducenter får ersättning för den volym biogas de producerar. När denna biogas sedan exporteras till subventioneras den även i konsumtionsledet genom skattenedsättningen. Följaktligen blir den billigare än den svenska. Konsekvenserna har föga förvånande blivit att många leverantörer av biogas väljer den importerade i stället för den svenska. Detta har gjort att de svenska producenterna har svårt att hitta efterfrågan på sin biogas. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att vidta åtgärder för att säkerställa att svensk biogas inte konkurreras ut av importerad biogas från länder med subvention i produktionsledet?
fr · H4111093 · 2017-03-22 00:00:00 — Fråga 2016/17:1093 Krav på att omfattas av olika länders arbetslöshetsförsäkring utan avbrott av (S) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Olika hinder som skapar problem för människor som arbetar över gränserna i de nordiska länderna är ett prioriterat område både för och . Ett sådant gränshinder gäller arbetslöshetsförsäkringen. Arbetstagare som får ett glapp i medlemsperioden i svensk A-kassa riskerar som det nu är att inte få rätt till den inkomstrelaterade ersättningen utan enbart till den lägre grundersättningen. Detta kan till exempel uppstå när någon börjar arbeta i ett annat nordiskt land än , eller när en gränsarbetare återvänder till och söker ersättning. Ett hinder som hänger ihop med ovanstående är att gränsarbetare kan förlora rätten till ersättning om de ansöker om medlemskap i fel A-kassa. Detta borde enligt kunna avhjälpas genom riktig och lättillgänglig information. har tagit upp dessa frågor som prioriterade i sitt arbete, och i den senaste årsrapporten framgår det att det vid i pågår en intern översyn av arbetslöshetsförsäkringen, som omfattar bland annat ovan beskrivna gränshinder. Det framkommer också i rapporten att en nordisk expertgrupp slog fast att det behövs ett förtydligande i lagstiftningen och att den danska arbetslöshetsförsäkringens så kallade åttaveckorsregel här kan fungera som vägledning. Mot bakgrund av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : När kan de nordiska medborgarna förvänta sig att dessa gränshinder är lösta?
fr · H4111094 · 2017-03-21 00:00:00 — Fråga 2016/17:1094 Utvisningar till följd av annonsering på Linkedin av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) I tidningen rapporterades om en arkitekt som precis har utvisats från . Anledningen var att platsannonsen för den tjänst arkitekten hade i inte var annonserad på Arbetsförmedlingens platsbank. Annonsering hade däremot skett på jobbförmedlingssajten Linkedin. Fallet påminner om det fall som aktualiserades och rörde från . Även utvisades eftersom han fått sitt jobb via Linkedin och inte via Arbetsförmedlingens platsbank. Regeringen måste agera och åstadkomma en förändring av dagens orimliga situation. Den som jobbar i ska inte utvisas enbart på den grunden att han eller hon har fått sitt jobb via Linkedin och inte via Platsbanken. I finns ett krav på att en jobbansökan ska ha varit nåbar för EU:s medborgare innan den tillsätts av en tredjelandsmedborgare. ställer dock inte krav på att en viss rekryteringskanal ska användas. Att hänvisa till EU-regler är därför inte en hållbar argumentation från regeringen för att motivera utvisningar av nu aktuellt slag. Linkedin med sin räckvidd måste kunna vara en godtagbar rekryteringskanal lika med Platsbanken. Om EU-regler skulle sätta hinder i vägen – vilket min uppfattning alltså är att de inte gör – måste regeringen på EU-nivå driva på för en förändring. Då jag lyfte frågeställningen med justitie- och migrationsminister fick jag till svar att det inte är lämpligt att i lagstiftning slå fast vilka rekryteringssätt som uppfyller krav utan att detta är en fråga för tillämpande myndigheter. förhållningsätt innebär i praktiken att han godtar dagens situation, där människor med jobb utvisas till följd av annonsering på Linkedin i stället för på Platsbanken. I svaret till mig sade även att han följde utvecklingen på området. Jag utgår från att så också har skett. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att förhindra att människor utvisas enbart på den grunden att de har fått sina jobb via Linkedin i stället för Arbetsförmedlingens platsbank?