ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411886 · 2017-02-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:886 Uppmärksammad dom från Patent- och marknadsöverdomstolen av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) kom en väldigt uppmärksammad dom från Patent- och marknadsöverdomstolen, där det slogs fast att Bredbandsbolaget har medverkat till upphovsrättsbrott genom att tillhandahålla internet till sina kunder, det vill säga hela deras affärsidé. Domen kräver att de ska begränsa leveransen så att vissa sidor inte är tillgängliga för den som är kund hos internetleverantören. Jag är naturligtvis ingen expert på vare sig juridiken eller det tekniska i hur internetleverantörerna bygger sina tjänster. Men jag blir ändå rejält oroad av det jag kunnat läsa mig till av domen. Hur långt kan internetlevernatörerna egentligen hållas ansvariga för vad enskilda användare gör via deras tjänster? För mig ter det sig lite som att hålla ägaren av ett parkeringshus ansvarig för ett rån i parkeringshuset, eller hotellägaren ansvarig för prostitution på hotellrummet. Jag kan se en del eventuellt positivt med domen. Till exempel blir det kanske möjligt att kräva blockering av sidor som erbjuder narkotika eller andra illegala varor över nätet. Men frågan kvarstår om vilket ansvar internetleverantören kan tänkas ha i brott som privatpersoner begår över internet, och jag är ytterst tveksam till om det här är en bra väg att gå. Vi riskerar att få leverantörer som blockerar oskyldiga forum, såsom Facebook, därför att eventuella brott kan begås där. Dessutom kommer ju kostnaderna att skjuta i höjden om leverantörerna måste kontrollera alla möjliga sajter som kan riskera att sätta dem i problem. Det är knappast en önskvärd utveckling. Jag undrar hur ministern ser på den här utvecklingen i allmänhet och på domen i synnerhet. Hur säkrar vi upp att vi har ett öppet internet, där leverantörerna inte behöver vara oroliga för att anklagas för medhjälp till brott de knappast kan hållas ansvariga för? Mot den bakgrunden vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Tänker ministern ta några initiativ för att förändra lagstiftningen eller vidta några andra åtgärder med anledning av den beskrivna utvecklingen, särskilt den uppmärksammade domen från Patent- och marknadsöverdomstolen?
fr · H411887 · 2017-02-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:887 Det dyra bostadsbyggandet i av Nooshi Dadgostar (V) till Statsrådet (MP) DN kunde visa att har EU:s högsta byggpriser. Det leder till oerhört stora problem med ojämlikhet, och blir ett betydande hinder för allmännyttorna att bygga fler hyresrätter. Orsakerna till de höga priserna går inte att i första hand härleda till hög kvalitet, konstruktionsregler, särskilda materialval eller löner. Snarare finns det i bostadssektorn mycket starka intressegrupper som försöker pressa upp priserna och därmed sina vinstmarginaler – såsom byggbolag och banker. Bankerna tjänar mer pengar ju större bolånen är, medan byggbolagen just nu gör enorma utdelningar till sina aktieägare. byggs det för lite och för dyrt. Den fördyring av byggnation vi ser i är orimlig. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att komma till rätta med fördyringen av byggnation i ?
fr · H411888 · 2017-02-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:888 Kompetens i hela landet av (S) till Statsrådet (S) Vi i ser inte att vi får samma tillgång till utbildningar som tjänstepersoner i . Detta skapar en obalans mellan kommunerna och resulterar i att kompetensen i norr inte blir densamma som söderut. Det är våra organisationer och myndigheter jag pratar om. För att kunna delta i en utbildning i behöver våra tjänstepersoner, utöver utbildningsdagarna, för att ta sig dit och hem. Förutom tidsperspektivet betalar kommunerna en hel del i boende, resa och logi. Vi är medvetna om att det inte alltid är möjligt att lägga utbildningar, konferenser och seminarier i norra , men måste vi fortsätta att acceptera att dessa inte är tillgängliga via webben? Vi har ett fantastiskt bredband i inlandet, och regeringen via landsbygdministern satsar ännu mer på utveckling av bredband i landsbygden. Regeringen via bostads- och digitaliseringsministern vill ha ett som är bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Det känns dock inte som om myndigheterna har nått upp till samma digitala acceptans och ambitioner som regeringen har. Vi hoppas att ni tar denna vädjan på allvar och funderar på hur vi ska uppnå ett helt med samma möjligheter. Jag vill därför fråga statsrådet : På vilket sätt är statsrådet beredd att verka för att myndigheternas utbildningar antingen blir jämnt geografiskt spridda eller har en webblösning?
fr · H411889 · 2017-02-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:889 Statsminister av (M) till Statsminister (S) Statsminister besökte den 11–tillsammans med en företagsdelegation ledd av EU- och handelsminister . På regeringens hemsida står det följande: ”Statsministern hade bilaterala överläggningar med president , samt möten med den högste ledaren och talmannen . Vid de politiska mötena diskuterades framförallt den bilaterala relationen, regionala frågor med fokus på kriserna i , och , samt mänskliga rättigheter. Dessa frågor är särskilt viktiga att diskutera med nu när sitter i . Statsministern framförde tydliga budskap angående vikten av att bidrar till att uppnå politiska lösningar på regionens konflikter. Statsministern betonade djupa oro över situationen för mänskliga rättigheter i , inte minst användandet av dödsstraff, begränsningar av yttrande- och pressfrihet och diskriminering av kvinnor och minoriteter.” Innan resan uttalade sig statsminister i medier att statsministern ”på något sätt” skulle ta upp fallet om läkaren som är bosatt i med permanent uppehållstillstånd och som enligt en människorättsorganisation sitter fängslad i utan rättegång anklagad för spioneri. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsminister följande: På vilket sätt togs fallet Ahmadreza Djalali upp och i sådant fall vad diskuterades?
fr · H411890 · 2017-02-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:890 FMV:s ansvar för utrustning till de svenska soldaterna i av (M) till Försvarsminister (S) Enligt uppgifter i medierna så finns det brister vad gäller den personliga utrustning som tillhandahålls de svenska soldater som tjänstgör i FN-insatsen i . Inte minst har det framkommit klagomål på de stridsvästar som tillhandahålls. Den stridsväst som används anses inte fungera optimalt i det varma ökenklimat där insatsen utförs. Denna är närmast att betrakta som en nödlösning då den stridsväst som FMV tidigare levererat till insatsen inte visade sig vara säker att använda utan blev återkallad. Försvarsmakten säger själva att situationen inte är optimal. meddelas att en korrigerad, säker, stridsväst av den från början avsedda modellen kan levereras från FMV tidigast eller . Det är inte acceptabelt att FMV har haft så dålig framförhållning när det gäller att leverera en stridsväst som är anpassad för insatsen i . Det är en av viktigaste internationella insatser någonsin och borde prioriteras därefter. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för att FMV på ett mer tillfredsställande sätt ska kunna leverera den utrustning som behövs för våra svenska soldater i ?
fr · H411891 · 2017-02-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:891 deltagande på Natos nästa toppmöte av (M) till Försvarsminister (S) Det senaste Natotoppmötet hölls i . Där fick en framskjuten plats i egenskap av vårt medlemskap i det speciella partnersamarbetet Enhanced Opportunities Program (EOP) – ett Natosamarbete som fick tillgång till under alliansregeringen . Statsminister , försvarsminister och utrikesminister fick under Warszawatoppmötet bland annat delta i flera viktiga högnivåmöten. Det är positivt att av Nato anses vara ett värdefullt partnerland som organisationen vill fördjupa samarbetet med. har det dock kommit oroande signaler som indikerar att relation med Nato är på väg åt motsatt håll. fick till exempel ingen inbjudan till mötet med Natos försvarsministrar och den nya amerikanska försvarsministern i . Den nya amerikanska administrationen har dessutom varit tydlig med att de tycker att bör ta ett större ansvar för sin egen säkerhet än vad som är fallet . Denna nya, mer kravställande, linje från gäller de länder som redan är medlemmar. Det finns all anledning att tro att den nya amerikanska linjen också kommer att betyda att Nato ytterligare kommer att betona skillnaden mellan att faktiskt vara medlem i Nato och att som bara vara ett partnerland till organisationen. Nästa Natotoppmöte beräknas att hållas i den 24–. Med tanke på det försämrade omvärldsläge vi nu befinner oss i är det av största vikt att fortsatt fördjupar relationen med Nato och får en framskjuten plats även på nästa toppmöte. Jag skulle med anledning av detta vilja ställa följande fråga till försvarsminister : Hur avser försvarsministern att agera för att även på Natotoppmötet i ska få en prioriterad plats och kunna fortsätta att fördjupa samarbetet med Nato?
fr · H411892 · 2017-02-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:892 Regeringens feministiska utrikespolitik av Boriana (M) till Utrikesminister (S) När delar av regeringen besökte bar de kvinnliga deltagarna slöja vid möten med representanter för den iranska staten. Iransk lag kräver att kvinnor bär slöja i offentliga sammanhang. Jag anser dock att det är märkligt att representanter för ”feministiska regering” samt dess kvinnliga statsråd i förhandlingar mellan jämbördiga parter bär ett plagg som av många anses representera förtryck och kvinnlig underkastelse. Detta särskilt med tanke på den hårda kritik mot den iranska statens diskriminering av kvinnor som regeringen framfört på hemmaplan. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Anser ministern att bärande av ett klädesplagg som för många är en stark symbol för kvinnoförtryck är förenligt med regeringens ”feministiska utrikespolitik”?
fr · H411893 · 2017-02-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:893 Jämställdhetsintegrering i handelspolitiken av Boriana (M) till Statsrådet (S) När statsrådet besökte valde hon att bära slöja vid möten med representanter för den iranska staten. Iransk lag kräver att kvinnor bär slöja i offentliga sammanhang. Jag anser dock att det är märkligt att representanter för "feministiska regering" samt dess kvinnliga statsråd i förhandlingar mellan jämbördiga parter bär ett plagg som av många anses representera förtryck och kvinnlig underkastelse. Detta särskilt med tanke på den hårda kritik mot den iranska statens diskriminering av kvinnor som regeringen framfört på hemmaplan. I regeringsförklaringen sa : "Jämställdhetsintegrering sker i hela politiken. Kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Världens första feministiska regering genomför nu en politik som ökar jämställdheten mellan män och kvinnor." Frågan är om statsrådet, genom att bära ett klädesplagg som av många anses vara en symbol för kvinnoförtryck, har bidragit till en jämställdhetsintegrering i handelspolitiken och en ökad jämställdhet mellan män och kvinnor. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka överväganden låg till grund för statsrådets beslut att bära slöja i , och är det statsrådets ställningstagande att detta agerande har bidragit till en jämställdhetsintegrering i handelspolitiken och en ökad jämställdhet mellan män och kvinnor?
fr · H411894 · 2017-02-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:894 Ekologisk odling och faktabaserade beslut av (M) till Statsrådet (S) presenterade regeringen en handlingsplan för hur den ska förverkliga målen i den presenterade livsmedelsstrategin. Handlingsplanen är relativt sparsmakad då det gäller att redovisa konkreta förslag, utom då det gäller produktion och offentlig konsumtion av ekologiska livsmedel. Där sätts höga mål som innebär att produktionen och konsumtionen ska uppgå till . Allt oftare talas det i samhällsdebatten om vikten av faktabaserade beslut. Med tanke på de bristande vetenskapliga evidens som finns då det gäller den ekologiska odlingens effekter på miljö, klimat och hälsa vore det intressant att veta vilka fakta som regeringen grundar sitt beslut på. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilken forskning har statsrådet och regeringen baserat sitt beslut om att öka andelen ekologiskt odlade livsmedel?
fr · H411895 · 2017-02-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:895 En svensk rymdstrategi av (M) till Statsrådet (S) ska debattera den europeiska rymdstrategi som har utarbetats. Rymdstrategin är en intressant och viktig plan som spänner över flera områden, till exempel klimat, säkerhetspolitik och möjlighet att omvandla rymdteknik i kommersialiserbara innovationer. Alliansregeringen tillsatte en utredning för att utarbeta en svensk rymdstrategi. Utredningen presenterades och har sedermera remissbehandlats. Emellertid har regeringen inte återkommit till med en proposition på området och någon sådan finns inte heller upptagen i den propositionsförteckning som har redovisats för perioden . Som svar på en skriftlig fråga från undertecknad skrev statsrådet : ”Regeringen avser sedan återkomma i särskild ordning till frågan om en eventuell nationell rymdstrategi.” Med hänvisning till ovan vill jag fråga statsrådet : Om och i så fall när har statsrådet och regeringen för avsikt att presentera ett förslag till en svensk rymdstrategi?
fr · H411896 · 2017-02-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:896 Öppna nätbaserade kurser (MOOC) i svensk högskola av (M) till Statsrådet (S) tillsatte alliansregeringen en utredning som bland annat skulle analysera möjligheter och hinder med ett införande av en öppen nätbaserad utbildning i svensk högskola samt vilka konsekvenser ett införande skulle få. Regeringen upphävde sedermera detta direktiv i utredningen och gav i stället () ett motsvarande uppdrag . UKÄ:s rapport har därefter varit ute på remiss men regeringen har inte återkommit till med en proposition på området och en sådan finns inte heller upptagen i den propositionsförteckning som har redovisats för perioden . Med tanke på , som bland annat föreslår en ökad fysisk regionalisering av universitet och högskolor, är det mycket intressant att veta vad regeringen har för avsikt och tankar då det gäller öppna nätbaserade kurser (MOOC) i svensk högskola. Med hänvisning till detta vill jag fråga statsrådet följande: När kommer statsrådet och regeringen att presentera sina tankegångar då det gäller öppna nätbaserade kurser (MOOC) i svensk högskola?
fr · H411897 · 2017-02-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:897 Undvikbara vårdskador och patienternas säkerhet av (M) till Statsrådet (S) Hälso- och sjukvården i har bland allra längsta väntetider. Ännu en helt ny rapport från , Öppna jämförelser 2016 – Säker vård, har lagts fram. Den förstärker bilden av en utveckling med växande regionala skillnader mellan landsting/regioner avseende undvikbara vårdskador och patienternas säkerhet i stort. Rapporten visar att andelen patienter med trycksår (undvikbar vårdskada) har minskat från 2016 inom sluten vård. Det är ett steg i rätt riktning. Emellertid visar sammanställning att detta inte alls gäller alla landsting/regioner. Tvärtom har de regionala skillnaderna avseende trycksår som drabbar patienter ökat och är mycket stora. En stor andel av trycksåren går att undvika med förebyggande åtgärder. Det handlar exempelvis om att bedriva ett långsiktigt systematiskt arbete, samverka mellan olika professioner för att anpassa åtgärder efter den enskilde individen samt att använda sig av snabb återkoppling av resultat av vidtagna åtgärder. De län som har bäst utveckling gällande andel av patienter som drabbas av trycksår i sluten vård är följt av , , och . Sämst utveckling och därtill en negativ utveckling har följande landsting/regioner: , som är allra sämst, följt av , , och . uppföljning av vårdens resultat borde sända en kraftfull signal till regering och ansvarigt statsråd. Det är inte rimligt att statsrådet väljer att passivt titta på medan vårdköerna kraftigt växer och patientsäkerheten hotas. Därtill att försöka skylla problem på andra – landstingen. Det krävs nationellt politiskt ledarskap. Tyvärr är regeringens propositionslista gällande patientsäkerhet och undvikbara vårdskador fortfarande tom. Det duger inte. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilken analys gör statsrådet av att jämförelser 2016 – Säker vård nu visar att de regionala skillnaderna är mycket omfattande avseende andelen patienter som drabbas av undvikbara vårdskador såsom trycksår och att utvecklingen går åt skilda håll beroende på vilket landsting som utvärderas, och vilka nya konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta nu för att vända denna utveckling?
fr · H411898 · 2017-02-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:898 Det nya polishuset i av (M) till Statsrådet (S) har varit utan polishus sedan det gamla evakuerades . Tanken var att det nya polishuset skulle stå klart och då inrymma ett större antal poliser än tidigare – uppemot 240 anställda har omnämnts av bland annat statsrådet . Därmed skulle polisens kapacitet och förmåga att klara upp brott samt brottsförebyggandet i området förbättras. framkom att polishuset försenades och att planerad inflyttning tidigast skulle kunna ske . har det framkommit att polishuset blir ytterligare försenat. Enligt kan en återflytt till ske tidigast , vilket betyder att ett av landets mest brottsutsatta områden då varit utan polishus . Chefen för lokalpolisområdet har uttryckt att förseningen försvårar arbetet för polisen på Järva. Det är allvarligt. På Järva behövs en kontinuerlig och stark polisiär närvaro för att komma till rätta med de problem som finns i området. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Tänker statsrådet vidta några åtgärder för att – om möjligt – skynda på processen för byggandet av det nya polishuset och kan han nu garantera att det inte blir några ytterligare förseningar i planerandet och uppförandet av polishuset?
fr · H411899 · 2017-02-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:899 Läkemedelsförsörjning ur ett civilförsvarsperspektiv av (M) till Statsrådet (S) Livsmedelsförsörjningen är något som diskuterats ur ett civilförsvarsperspektiv med anledning av att vi har en relativt låg självförsörjningsgrad i Det som däremot saknas är den viktiga debatten om läkemedelsförsörjning som i många avseenden, inte minst ur ett civilförsvarsperspektiv, är väl så viktig. MSB konstaterar att läkemedelsförsörjningen är ett område där det finns brister och att vi är beroende av import. inhemska produktion av läkemedel är liten och produktion av vacciner saknas helt. Lagerhållningen är låg såväl hos apotek som på sjukhus och hos grossister, som på andra områden, är det ”just in time” som gäller. Även Försvarsmakten saknar lagerhållning av läkemedel och förlitar sig på kommersiella aktörer. I en situation där skulle befinna sig i en kris, konflikt eller i värsta fall krig så skulle bristen på läkemedel snabbt orsaka stora problem. MSB bedömer att det på nationell nivå behöver tas fram en gemensam grund för uthållighet i läkemedelsförsörjning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Håller statsrådet med MSB om att det behövs bättre uthållighet för läkemedel i och om så är fallet hur avser statsrådet att agera?
fr · H411900 · 2017-02-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:900 Det digitala utbildningsprotokollet av Boriana (M) till Statsrådet (S) förarutbildningssystem och människors väg till ett körkort har stor betydelse, både för enskilda och för samhället i stort. Vi vet att ett körkort ökar möjligheterna att få ett arbete, men det finns stora problem med systemet som det fungerar . Allt fler underkänns vid körkortsproven, med ökade kostnader och köer som följd. Problemen med illegal trafikskoleverksamhet, så kallade svarta körskolor, eskalerar. De lagliga och godkända trafikskolorna får allt större problem att klara konkurrensen från de illegala trafikskolorna och många människor luras att betala stora summor för körlektioner av outbildade handledare. Sammantaget kan man konstatera att en analys och översyn av det svenska förarutbildningssystemet behövs skyndsamt. pågår ett utvecklingsarbete med det som kallas för det digitala utbildningsprotokollet, DUP. Syftet med DUP är att tydliggöra kunskapsmålen, underlätta handledarens arbete, främja samarbetet mellan handledare och trafikskola, öka andelen godkända förarprov och försvåra för svart verksamhet. Föresatsen är att verktyget ska vara lätt att använda, både för trafikskolorna och för de privata handledarna och ställa krav på Bank-id och spårbarhet till samtliga aktörer som finns runt en körkortsaspirant. DUP är ett verktyg som både myndigheter och branschen hoppas kan ge förbättrad kunskapsinhämtning som det ökar trafiksäkerheten och minskar den illegala trafikskoleverksamheten. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Fortskrider arbetet med att utveckla det digitala utbildningsprotokollet som planerat och ser statsrådet detta arbete som ett sätt att höja kunskapsnivån hos elever som det kan bli ett arbetsverktyg för att stävja den illegala körskoleverksamheten?
fr · H411901 · 2017-02-21 00:00:00 — Fråga 2016/17:901 Resursfördelningssystemet av (C) till Statsrådet (S) har ett system för att fördela resurserna till högskolor och universitet som inte främjar kvalitet och koppling till arbetsmarknaden. Regeringen valde även att ta bort den inriktning mot fördelning av anslag efter kvalitet som och Alliansen tidigare baserat delar av fördelningen på. Nuvarande resursfördelningssystem bygger på två delar. Dels får lärosäten ersättning per helårsstudent, det vill säga antal studenter som antas på utbildningarna. Dels får lärosätena ersättning per helårsprestation, det vill säga antalet godkända studenter. Det nuvarande systemet styr därmed inte tillräckligt tydligt mot ökad kvalitet, samverkan eller koppling till arbetsmarknaden. vill i stället ha ett resursfördelningssystem där kvalitet, arbetslivsanknytning och regional samverkan premieras. Den högre utbildningen behöver vara nära kopplad till arbetsmarknaden, med exempelvis praktik, samverkansprojekt och arbetsgivares delaktighet i utbildningens utformning. Det finns även ett behov av en större översyn av resursfördelningssystemet, vilket varit mer eller mindre orört sedan det infördes i och med högskolereform. Exempelvis behöver resursfördelningen per område ses över för att skapa en bättre och jämnare kvalitet på landets alla utbildningar. Resursfördelningssystemet borde även kunna vara en del i att belöna mer relevanta sommarkurser, till exempel genom att fördjupningskurser premieras. Studenter skulle därmed tidigare kunna avsluta sina studier och fortare komma i arbete. tycker även att det är viktigt att stärka samverkan med det omgivande samhället inom forskningen. En liten del av forskningen som sker i leder till innovationer och samhällsnytta jämfört med andra länder. Vi behöver därför se över ekonomiska incitament för lärosäten att bidra till nyttogörande av forskning och innovation. Ett av de främsta verktygen för att styra den högre utbildningen är fördelningen av resurser. Vi välkomnar därför regeringens tillsättning av en utredning om resursfördelningssystemet för högre utbildning och forskning. Utöver ett behov av att utredningen tillsätts och att aspekter för att premiera kvalitet, arbetslivsanknytning, genomströmning och regional samverkan blir bärande i utredningen är det viktigt att ett nytt resursfördelningssystem blir långsiktigt hållbart genom bred politisk förankring. Min fråga till statsrådet är därför: Hur tänker statsrådet och regeringen skapa förutsättningar för att ett nytt resursfördelningssystem för högre utbildning och forskning i ska bli långsiktigt hållbart?