ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H4121453 · 2017-05-31 00:00:00 — Dnr A2017/01142/A Svar på fråga 2016/17:1453 av (C) Poäng för högskolestudier har frågat statsrådet om Arbetsförmedlingen ska få upphandla och erbjuda utbildningar på högskolan som inte ger några högskolepoäng. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringens initiativ om snabbspår syftar till att snabba på etableringen på arbetsmarknaden för nyanlända med utbildning eller erfarenhet av yrken där det råder brist på arbetskraft på den svenska arbetsmarknaden. Vad gäller denna fråga handlar det om snabbspår för nyanlända samhällsvetare, inklusive ekonomer och jurister med minst treårig högskoleutbildning. Snabbspåren planeras gemensamt mellan arbetsmarknaders parter, Arbetsförmedlingen samt andra berörda myndigheter och utbildningsanordnare. Snabbspåren är en kedja av insatser för att säkerställa kompetensförsörjning av bristyrken genom att korta tiden till jobb för nyanlända individer med relevanta kompetenser. Dialogerna om snabbspår har utmynnat i skriftliga överenskommelser mellan parterna. Snabbspåren utvecklas och förbättras fortlöpande i dialog mellan Arbetsförmedlingen och arbetsmarknadens parter. Den uppdragsutbildning som här tas som exempel var en första pilot mellan Arbetsförmedlingen och . Det är upp till det enskilda lärosätet att bedöma om en uppdragsutbildning uppfyller kraven för att kunna ge högskolepoäng. Arbetsförmedlingen har lämnat en nulägesbedömning av snabbspåren. Där pekar myndigheten på ett antal områden som den kommer att fokusera sitt arbete på framöver, exempelvis kommer Arbetsförmedlingen att se över om det går att justera upplägget för utbildningen för att på så sätt öka möjligheten för fler deltagare att klara av studierna. Snabbspåren utgör ett nytt arbetssätt inom arbetsmarknadspolitiken. Det är tydligt matchningsinriktat och sker i nära dialog med arbetsmarknadens parter. Regeringen är mån om att fortsätta utveckla snabbspåren och följer arbetet med dem nogsamt.
frs · H4121454 · 2017-05-31 00:00:00 — Dnr Ju2017/04456/ Svar på fråga 2016/17:1454 av (L) Bagateller som ligger till grund för utvisning har frågat mig om jag och regeringen avser att ta initiativ till lagändringar som gör att människor inte längre utvisas på grund av mindre fel som exempelvis en tidigare arbetsgivare har gjort. Jag vill börja med att erinra om att det gällande regelverket togs fram av den förra borgerliga regeringen. Det är ett regelverk där det är arbetstagaren som får ta den största smällen, även om det är arbetsgivaren som gjort fel. Precis som påtalar så hjälper det inte heller om arbetsgivaren rättar felet. Det vill regeringen ändra på. fattade därför regeringen beslut om en lagrådsremiss avseende just en möjlighet att avstå från återkallelse av uppehållstillstånd för arbete när arbetsgivaren självmant avhjälpt brister i arbetsvillkoren. Förslaget om en sådan ordning lämnades av utredningen ställning för arbetskraftsinvandrare på arbetsmarknaden (SOU 2016:91). Utredaren föreslog bland annat en möjlighet för arbetsgivare, som inte uppfyllt villkoren som legat till grund för ett tidigare utfärdat arbetstillstånd, att korrigera sådana brister innan kontrollerar ärendet. menar regeringen att även seriösa arbetsgivare ibland blir medvetna om att villkoren inte varit uppfyllda först efter erinran från . I andra fall kan det vara en tidigare arbetsgivare som begått mindre misstag. Några sådana förslag lämnades inte av utredningen, varför regeringen nu även går vidare för att utreda en möjlighet att rätta mindre, icke uppsåtliga, misstag efter det att påpekat brister i villkoren, även då bristerna uppstått under en tidigare arbetsgivare. Det är uppenbart att regelverket måste förändras. Regeringen vidtar därför nu dessa åtgärder för att komma tillrätta med de problem som uppstått.
frs · H4121455 · 2017-05-31 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1455 av (V) Bistånd till hbtq-organisationer har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att stödet till hbtq-organisationer kan förstärkas och göras mer flexibelt. Frågan om hbtq-personers åtnjutande av de mänskliga rättigheterna är en för mig och regeringen mycket viktig fråga. Precis som mycket riktigt påpekar utsätts hbtq-personer för kränkningar av de mänskliga rättigheterna i alla delar av världen, bland annat genom diskriminering, hot om våld och våld. Vi ser även en oroande trend i länder där civilsamhället och demokratins utrymme krymper. Jag och regeringen menar att graden av hbtq-personers åtnjutande av mänskliga rättigheter i vissa fall kan ses som en varningsklocka för i vilken utsträckning en stat respekterar de mänskliga rättigheterna. Regeringen anger därför i skrivelsen 2016/2017:62 mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i svensk utrikespolitik vikten av att fortsatt vara en stark röst och aktör för hbtq-personers fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. På den internationella dagen mot homofobi, transfobi och bifobi (International day against homophobia, transphobia and bifobia – /IDAHOT) lanserade regeringen en e-utbildning i hbtq-frågor. Utbildningen har tagits fram av UD i samarbete med RFSL. Målet är att de som arbetar inom utrikesförvaltningen har relevant kompetens så att i sitt arbete runt om i världen stödjer hbtq-frågorna på det sätt som ger bäst genomslag. Regeringens förhoppning är att initiativet även kan leda till större relevans och flexibilitet gällande arbetet med hbtq-organisationer. Utvecklingssamarbetet är ett viktigt verktyg i det samlade svenska engagemanget för hbtq-personers åtnjutande av mänskliga rättigheter i utrikespolitiken. Det svenska stödet för denna grupp har ökat väsentligt. är en viktig aktör i det internationella utvecklingssamarbetet för hbtq-personers rättigheter och verkar såväl globalt och regionalt som lokalt. stöder ett antal partner som arbetar med att stärka hbtq-personers åtnjutande av de mänskliga rättigheterna genom påverkansarbete, kapacitetsbyggnad av organisationer och rörelser, stöd och skydd till diskriminerade och personer vars rättigheter kränkts, dokumentering av överträdelser av de mänskliga rättigheterna och samarbete mellan rörelser, organisationer och länder. kom Sidas skrivelse ”Utnyttjande av utvecklingssamarbetet för att motverka det krympande utrymmet för civilsamhället”. Häri finns en rad idéer för att utveckla arbetet till organisationer inom civilsamhället, ofta med små och knappa resurser. Regeringen har även gett Sida i uppdrag att ta fram ett underlag för en ny strategi för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. En del i uppdraget är att redovisa en bedömning och rekommendation av den nuvarande strategins verksamhet som fortsatt är relevant och vilka nya element som bör beaktas vid framtagande av en ny strategi.
frs · H4121456 · 2017-05-31 00:00:00 — Dnr N2017/03731/DL Svar på fråga 2016/17:1456 av (M) Vilseledande information om livsmedels ursprung har frågat mig vilka konkreta åtgärder regeringen och jag avser att vidta för att säkerställa konsumenters tillgång till lättillgänglig information och förenkla medvetna val av livsmedel. Jag håller med om att det är viktigt att konsumenterna ska kunna göra välinformerade val. Reglerna om livsmedelsinformation är tydliga. Oavsett om informationen ges skriftligt, muntligt eller på annat sätt ska informationen vara korrekt och den får inte vara vilseledande. Efter att resultaten från den undersökning om kycklingspettens ursprung, som hänvisar till, publicerats träffade jag och konsumentminister representanter för handeln. Dessa berättade att de hade inlett ett arbete med att se över sina rutiner för att säkerställa att konsumenterna får korrekt information. Sedan ett drygt år tillbaka finns också symbolen ”Från ”/”Kött från ” som gör det enklare för konsumenterna att göra medvetna val. Symbolen har blivit mycket populär. Ett antal konkreta åtgärder har således redan vidtagits. Jag följer frågan noga men avser inte att vidta några ytterligare åtgärder .
frs · H4121457 · 2017-05-31 00:00:00 — Dnr N2017/ 03732/JM Svar på fråga 2016/17:1457 av (M) Regeringens förenklingsarbete enligt livsmedelsstrategin har frågat mig om jag och regeringen kommer att pröva kommande propositioner mot regeringens egenhändigt uppsatta mål i livsmedelsstrategin. Regeringen har kommit överens med de borgerliga partierna och om det övergripande målet och tre mål för strategiska områden inom ramen för den nationella livsmedelsstrategin. kommer att ta ställning till målen som föreslås gälla . Partierna är överens om att sträva efter en ökad livsmedelsproduktion genom ökad lönsamhet och stärkt konkurrenskraft i hela livsmedelskedjan. Här utgör förenkling av regelverk en av flera viktiga delar. Inför all regelgivning ska en konsekvensutredning genomföras som bland annat innebär att kostnaderna för företagen uppskattas och att olika alternativ till regelutformning undersöks. Regeringen har intensifierat arbetet med att höja konsekvensutredningarnas kvalitet genom ett utökat stöd och genom utbildning till regelgivarna. En väl utförd konsekvensutredning leder i förlängningen till mer ändamålsenliga regler och därigenom till ökad konkurrenskraft och tillväxt. När det gäller propositionen Ändringar i fiskelagen (prop. 2016/17:183) så innehåller den dels förslag som är nödvändiga för att ska uppfylla krav som ställer på medlemsstaterna, dels förslag som krävs för att komma till rätta med tillämpningsproblem och oklarheter i det nationella regelverket. Propositionen innehåller varken något förslag om krav på fångstjournal eller att fiskare ska tvingas väga om sin fångst. Beträffande kontrollvägning av fångst finns det myndighetsföreskrifter enligt vilka en befälhavare som har valt att väga fångsten ombord kan åläggas att väga ett stickprov under närvaro av behörig kontrollant i samband med landning. Propositionens förslag om ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om sanktionsavgift för överträdelser av myndighetsföreskrifter om spårbarhet syftar till att möjliggöra att samtliga aktörer som gör sig skyldiga till sådana överträdelser ska kunna åläggas samma typ av sanktion oavsett om de omfattas av fiskelagen (1993:787) eller lag (1994:1709) om EU:s förordningar om den gemensamma fiskeripolitiken. Förslagen i propositionen utgör inte någon regelskärpning i förhållande till utan utgör nödvändiga kompletteringar. Förslagen är mot den bakgrunden förenliga med de mål som har satts upp inom ramen för livsmedelsstrategin.
frs · H4121458 · 2017-05-31 00:00:00 — Dnr Ju2017/04476/ Svar på fråga 2016/17:1458 av (S) SOS Alarms avtal med har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att SOS Alarms avtal med ska fortsätta att gälla utan höga betalningskrav. Jag vill inledningsvis framhålla att fyller en viktig funktion i samhällets beredskap för att rädda liv till sjöss. SOS Alarm ska enligt alarmeringsavtalet mellan staten och bolaget samordna samhällets alarmeringsfunktioner och möjliggöra snabba och effektiva hjälpinsatser. Det innebär att SOS Alarm ska ansvara för en väl fungerande 112-tjänst i hela landet. Den tjänsten ska bl.a. kunna användas för alarmering av hjälporgan i fråga om sjöräddningstjänst. SOS Alarm ska enligt avtalet erbjuda alla kommuner, landsting och statliga räddningsorgan att träffa avtal för anslutning till 112-tjänsten. finns det sådana avtal med nästan samtliga kommuner och landsting. Därutöver har SOS Alarm ingått avtal med andra relevanta aktörer på räddningstjänstområdet, däribland . Villkoren för de olika hjälpaktörernas anslutning till 112-tjänsten och eventuella andra tjänster bygger på det som avtalsparterna kommer överens om. Jag och regeringen ser ett behov av en bättre samordnad alarmeringstjänst som kan ge goda förutsättningar för ett effektivt utnyttjande av samhällets samlade hjälpresurser, vilket också inbegriper . Den pågående 112-utredningen, som ska redovisas vid utgången av 2017, kommer brett att analysera och föreslå hur framtidens alarmeringstjänst bör vara utformad och finansierad. är det inte lämpligt att ta initiativ till förändringar av den nuvarande ordningen på området.
frs · H4121459 · 2017-05-31 00:00:00 — Dnr S2017/03156/FS Svar på fråga 2016/17:1459 av (M) om har frågat mig om det finns någon ytterligare risk, utöver ökade kostnader, med omlokaliseringen av . Beslutet att lokalisera delar av till är ett led i regeringens arbete för att öka den statliga närvaron i hela landet. Regeringen framhåller i beslutet att lokaliseringen till ska ske på ett sådant sätt att verksamheten kan fungera effektivt med bibehållen kvalitet på både kort och lång sikt. Av beslutet framgår också att myndigheten har närmare på sig att lokalisera angivna delar av verksamheten och därmed förutsättningar för att planera för flytten. Myndighetens ledning ansvarar för att genomföra alla nödvändiga åtgärder som följer av regeringens uppdrag till myndigheten. Regeringen kan dock vid behov ta ställning till olika former av åtgärder för att säkerställa att flytten kan genomföras så effektivt som möjligt. I syfte att ge förutsättningar att genomföra omlokaliseringen på ett ändamålsenligt sätt har regeringen i budgetpropositionen respektive vårändringsbudgeten föreslagit att myndighetens anslag ökas med och med . ska föra en löpande dialog med () om hur arbetet med uppdraget fortskrider. Myndighetens övriga verksamhet har under omlokaliseringen kunnat bedrivas till fyllest och patientsäkerheten har upprätthållits. Regeringen bedömer därför att det inte finns några ytterligare risker med omlokaliseringen.
frs · H4121460 · 2017-05-31 00:00:00 — Dnr N2017/03744/SUBT Svar på fråga 2016/17:1460 av (M) Leveranstiden för nya registreringsskyltar har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av att Transportstyrelsen nu överväger att förlänga leveranstiden för registreringsskyltar. Enligt uppgifter inhämtade från Transportstyrelsen är leveranstiden för en ny registreringsskylt . Det är kortast möjliga leveranstid, vilket innebär att skylten efter tillverkningen skickas med A-post till beställaren. Denna leveranstid har gällt . Transportstyrelsen förbereder upphandling av ett leverantörsavtal som ska gälla . Jag förutsätter att Transportstyrelsen i upphandlingen kommer att ställa krav som är väl avvägda mellan olika hänsyn och ser inget skäl att vidta några åtgärder med anledning av det anför.
frs · H4121461 · 2017-05-31 00:00:00 — Dnr M2017/01327/Ee Svar på fråga 2016/17:1461 av (C) Framtiden för svensk biogasproduktion har frågat miljöministern om hur ministern kommer att agera för att hantera situationen och värna den svenska biogasproduktionen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringens vilja är självklart att fortsätta främja utvecklingen av förnybar energi, inklusive biogas. Precis som annan förnybar energi har biogasen också en viktig roll för att ska nå målet om inga nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären . Jag uppfattar att vi är eniga om att det krävs styrmedel som är kostnadseffektiva och som uppmuntrar olika aktörer att investera. Den situation som vi upplever är en direkt konsekvens av att länder valt olika typer av stödsystem och därtill olika stödnivåer. Direkt när vi fick kännedom om utvecklingen på marknaden inledde en analys av situationen och bakomliggande legala förutsättningar. Regeringen tar situationen på allvar och gör nu tre saker parallellt. Det första är att vi ska inleda en dialog med och se om vi genom den kan hitta en lösning som passar bra för båda parter. Det andra är att vi inom ramen för det analysarbete som sker på tittar på kortsiktiga lösningar. Utmaningen är att hitta kostnadseffektiva lösningar inom de legala ramarna i och EU. Det tredje är att titta på de långsiktiga förutsättningarna för biogasproduktion. Branschen behöver långsiktiga spelregler och det är regeringens ambition att leverera det.
frs · H4121463 · 2017-05-31 00:00:00 — Dnr Fi2017/02341/S2 Svar på fråga 2016/17:1463 av (M) Fordonsbeskattning har frågat mig mot vilken bakgrund förslaget till bonus–malus-system som har tagits fram inom har utformats som ett inkomstförslag till staten och inte med primärt fokus på minskning av fossila bränslen. Huvudmotivet för att införa ett bonus–malus-system är att öka andelen miljöanpassade fordon med lägre koldioxidutsläpp per kilometer. Bonus–malus-systemet kan därmed komplettera de mer generellt verkande drivmedelsskatterna och bidra till att minska transportsektorns oljeberoende och klimatpåverkan. Det är viktigt att ett bonus–malus-system som ska styra mot en fossiloberoende fordonsflotta och i förlängningen minskade koldioxidutsläpp från transportsektorn inte leder till en nettosubventionering av nybilsköp. Motivet till bonus-malus-systemet är inte att stärka statsfinanserna. Det finns dock uppenbara svårigheter att prognostisera hur mycket det föreslagna systemet stimulerar till köp av mer miljöanpassade fordon. Till exempel har anslagen till den nuvarande supermiljöbilsbonusen behövt höjas under innevarande budgetår för att efterfrågan på supermiljöbilar överträffat tidigare prognoser. Osäkerheten i bedömningen gör att systemet är utformat så att intäkterna från den förhöjda fordonsskatten (malus) initialt bedöms överstiga kostnaderna för bonusutbetalningar. För att åstadkomma ett långsiktigt hållbart styrmedel, som är offentligfinansiellt neutralt, bör en utvärdering genomföras i ett tidigt skede efter att bonus–malus-systemet har trätt ikraft.
frs · H4121469 · 2017-05-31 00:00:00 — Dnr N2017/03778/FÖF Svar på fråga 2016/17:1469 av (M) Etablering av batterifabrik i har frågat mig på vilket sätt jag kan arbeta för att etableringen av en batterifabrik ska ske i och i kommun. Som frågeställaren skriver pågår nu planering av en eventuell etablering av en batterifabrik, där flera orter i ser ut att ha goda förutsättningar. är en industrination och vi har en väl utvecklad fordonsindustri inom såväl lätta som tunga fordon. Utvecklingen av batterier är en konsekvens av omställningen till en fossilfri fordonsflotta som innebär goda möjligheter för att attrahera investeringar i utveckling och industriell tillverkning. För att skapa goda förutsättningar krävs en målinriktad industripolitik och ett aktivt investeringsfrämjande. Vad det gäller elektromobilitet specifikt så kommer forskningsinstitutet att utreda hur en gemensam forskningsmiljö inom elektromobilitet skulle kunna se ut och finansieras i . Men satsas inom ramen för programmet Fordonsstrategisk forskning och innovation på forsknings- och utvecklingsverksamhet inom transportsektorn varav de offentliga medlen utgör hälften. Därtill har vi mycket konkurrenskraftiga elpriser, god tillgång på förnybar el samt en långsiktig och blocköverskridande energiöverenskommelse. Tillsammans med regeringens ökade satsningar på 70 000 nya utbildningsplatser så är detta några av faktorerna som skapar goda förutsättningar för industriella investeringar i . Flera orter i ser ut att vara kandidater för en möjlig etablering. Regeringen förordar inte någon av orterna framför en annan, utan arbetar istället på bred front för att investeringar ska kunna ske i hela . Däremot så har det konstaterats att möjligheterna för olika typer av statligt stöd skiljer sig åt i olika delar av landet. Det är beroende på de regler för statligt stöd som finns. Sannolikt kommer dock andra faktorer än just statligt stöd att vara avgörande för var en möjlig etablering kan ske och jag tror att det är bra att har flera väl kvalificerade orter. I grunden är också samverkan en viktig faktor för att skapa förutsättningar för investeringar i . Det visar inte minst den investering i datacenter som aviserade där tre kommuner tillsammans nådde framgång i att säkra en mycket stor investering till . Regeringen fortsätter arbetet med att skapa bästa möjliga förutsättningar för fler investeringar i och vi har goda möjligheter att attrahera flera olika investeringar i närtid.
frs · H4121471 · 2017-05-31 00:00:00 — Dnr N2017/03798/TIF Svar på fråga 2016/17:1471 av (M) har frågat mig hur jag säkerställer att dialog sker mellan och kommunerna avseende planerade underhållsarbeten på en bro belägen på . Att genomföra underhållsåtgärder på vår infrastruktur är nödvändigt för att säkerställa framkomligheten . leder dessa åtgärder till störningar i varierande grad beroende på vilka åtgärder som behöver genomföras och hur förhållandena på platsen ser ut. För att minimera de olägenheter som dessa störningar kan medföra så behövs en god planering och att samverkan sker med berörda parter. I det exempel som tar upp, avseende en brorenovering på och att tidpunkten för genomförandet har förändrats med kort varsel, så har jag förståelse för att det kan medföra problem. Jag förutsätter att det finns goda skäl till varför har genomfört denna förändring samt att har en dialog med berörda parter för att finna den bästa tänkbara lösningen på den uppkomna situationen.
frs · H4121472 · 2017-05-31 00:00:00 — Dnr M2017/01354/Nm Svar på fråga 2016/17:1472 av (M) Översyn av artskyddsförordningen har frågat mig varför jag och regeringen inte vill genomföra det som ansvariga myndigheter och skogsägare efterfrågar, det vill säga en översyn av artskyddsförordningen, och vad krävs för att ministern ska ändra uppfattning och finna en översyn motiverad? Jag vill inleda med att den svenska skogspolitiken bygger på de två jämställda målen om produktion och miljö. Det är viktigt att skogsbruksåtgärder utförs på ett långsiktigt ekonomiskt, miljömässigt och socialt hållbart sätt. gäller parallellt med skogsvårdslagstiftningen, liksom de förordningar som är meddelade med stöd av , exempelvis artskyddsförordningen (2007:845). Bestämmelserna gäller även skogsbruksåtgärder. Det är verksamhetsutövarens ansvar att följa lagstiftningen och tillsynsmyndigheternas ansvar att följa upp att så sker. och har beslutat om gemensamma riktlinjer för handläggning av artskyddsärenden i skogsbruket. Riktlinjerna ska vara ett stöd till både och länsstyrelserna i handläggningen av ärenden där skogsbruksåtgärder berör fridlysta arter. I en skrivelse till regeringen har och bedömt att det finns behov av att utreda artskyddsförordningen för att säkerställa att den är tillämpbar, effektiv och rättssäker (M2016/01731/Nm). Myndigheterna konstaterar i skrivelsen att tillämpningen av artskyddsförordningen såvitt avser skogsbruket har dröjt. Regeringen anser att riktlinjerna är ett viktigt steg i arbetet för att skydda fridlysta arter i skogen. Frågan om huruvida en översyn av artskyddsförordningen ska genomföras bereds i . Med anledning av ovanstående avser jag inte att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · H4121473 · 2017-05-31 00:00:00 — Dnr M2017/01355/Nm Svar på fråga 2016/17:1473 av (M) Ersättning till markägare vid bildande av naturreservat har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att markägaren ska få betalt efter marknadsvärdet för sin mark när ett nytt naturreservat bildas. Inledningsvis vill jag framhålla att skydd av värdefulla naturområden är en viktig del i uppfyllandet av flera av miljömål. Skyddade naturområden är av mycket stor betydelse för att bibehålla landets biologiska mångfald och en mycket värdefull tillgång för friluftsliv och turism. Vid förhandlingar inför planerat skydd av ett nytt naturområde anlitar eller en kommun en fristående värderingskonsult. Konsulten gör en värdering av marknadsvärdet för en berörd fastighet och hur värdet påverkas av de begränsningar i pågående markanvändning som föreskrifterna för naturreservatet medför. Staten förhandlar sedan, oftast med hjälp av en extern, oberoende förhandlare, om att antingen ersätta fastighetsägaren för det intrång som reservatet innebär eller också köpa den del av marken som ska ingå i reservatet. Ersättningen ska motsvara ett bedömt marknadsvärde på marken plus , enligt expropriationslagen. Jag konstaterar alltså att en berörd markägare får en ersättning som överstiger det bedömda marknadsvärdet .