ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H511364 · 2017-11-30 00:00:00 — Fråga 2017/18:364 Skatteregler vid försäljning av bostadsrätt av (M) till Finansminister (S) Skattereglerna vid försäljning av bostadsrätt upplevs av många som otydliga, vilket bland annat visar sig genom att antalet förfrågningar om rådgivning har ökat . gör allt oftare tolkningen att det rör sig om spekulation. För att skattesatsen på av reavinsten ska gälla krävs att man har bott i eller har för avsikt att bosätta sig i bostaden man säljer, annars kan göra tolkningen att det rör sig om näringsverksamhet och att bostaden då utgör en lagertillgång. Skattesatsen kan då hamna på 40–. Det finns en möjlighet att skattesatsen blir när säljaren inte har bott i bostaden, men denna regel används inte särskilt ofta. har i massmedierna meddelat att myndigheten avser att tillämpa den högre skattesatsen på 40–vid försäljningar där säljaren inte har bott i bostaden. finns det få vägledande domstolsbeslut, vilket medför att gränsdragningen inte är tillräckligt tydlig. Det finns exempel på att människor drabbats av en högre skattesats och efterkrav på grund av en orimlig tolkning. De har tvingats att överklaga och får då ofta rätt. Det visar att en större tydlighet i skattereglerna är högst önskvärd. Med anledning av det ovanstående vill jag fråga finansministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att tydliggöra gällande lagstiftning, inklusive reglerna för skattesatser, vid försäljning av bostäder?
fr · H511365 · 2017-11-30 00:00:00 — Fråga 2017/18:365 Åtgärder mot kusingifte av (SD) till Statsrådet (S) I har det blivit vanligare med äktenskap mellan kusiner. Någon egentlig statistik saknas dock, och endast undersökningar finns som grund för påståendet att det ökar. Trots det är det ett känt problem, som tyvärr många unga med invandrarbakgrund kan vittna om. Kusinäktenskap är ofta arrangerade av släkten, och det är inte helt ovanligt att de används för att få uppehållstillstånd. Tvångsäktenskap är förbjudet enligt lag, men det är svårt att komma åt släkters press på unga att gifta sig med en särskild person, när det anses vara en del av kulturen i hemlandet att släkten är inblandad i valet av partner. Det stora problemet med kusinäktenskap är att de normalt får anses vara påtvingade, med några få undantag. Bland människor som själva anser att de fritt kan välja partner och som inte upplever att deras släkt påverkar deras val är kusingifte ytterst sällan förekommande. Det är knappast troligt att unga invandrare hade valt att gifta sig med kusiner från hemlandet i så stor utsträckning som verkar ske om de hade haft möjligheten att helt fritt välja partner. I det enskilda fallet kan det dock vara svårt att avgöra vilka av dessa kusingiftermål som ingås av helt fri vilja och vilka som inte gör det. Dock bör man kunna konstatera att kusingiftermål sker för ofta inom vissa grupper för att alla ska vara baserade på kärlek och individens fria vilja. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet och regeringen att agera för att förhindra påtvingade kusinäktenskap?
fr · H511366 · 2017-11-30 00:00:00 — Fråga 2017/18:366 Förtroendet för rikspolischefen av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) , , gjorde den dåvarande inrikesministern (S) en rad uttalanden i bland annat angående förtroendet för rikspolischefen . Flera av dem rörde att regeringen vill se bättre resultat från polisledningen och att om man inte såg en förbättring skulle regeringen tvingas agera. Exempel på förbättringar var att ”polisen ska bli mer synlig”, ”fler poliser som skapar trygghet” och ”en förbättrad genomströmning av utredningar”. Det kan tyckas märkligt att regeringen ställer ultimatum till en myndighetschef genom medierna, men det är en separat diskussion. Här är i stället frågan om regeringen är nöjd med den fallande uppklarningsprocenten och de pågående avhoppen från polisyrket. Med anledning av det ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Harministern, trots de uttalanden den förre inrikesministern gjorde för helaregeringen, fortsatt förtroende för rikspolischefen?
fr · H511367 · 2017-11-30 00:00:00 — Fråga 2017/18:367 problem med uppkörningstider av (SD) till Statsrådet (S) Den som försöker ta körkort i till exempel kan få vänta på att få köra upp. Detta som varnar för en utbredd svarthandel med de attraktiva uppkörningstiderna. Min fråga till statsrådet är: Hur tänker man komma till rätta med de problem har med uppkörningstider samt problemen med svarthandeln inom körkortsbranschen?
fr · H511368 · 2017-11-30 00:00:00 — Fråga 2017/18:368 #Metoo och Försvarsmakten av (C) till Försvarsminister (S) Inom ramen för det virala uppropet #metoo har det offentliggjorts vittnesmål om sexuella övergrepp och trakasserier inom Försvarsmakten. Vittnesmålen är många och skildrar grova och oacceptabla övergrepp och beteenden. Det stora antalet undertecknare pekar på att detta är utbrett och att det än finns en kultur inom Försvarsmakten som försvårar arbetet mot sexuella övergrepp och trakasserier. I förlängningen riskerar en oförmåga att komma till rätta med detta att färre kvinnor söker sig till Försvarsmakten. Det som har framkommit är fullständigt oacceptabelt. Mot denna bakgrund vill jag fråga försvarsminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta, och kommer förslag på åtgärder att återspeglas i regleringsbrevet till Försvarsmakten inför ?
fr · H511369 · 2017-11-30 00:00:00 — Fråga 2017/18:369 Stort antal oavslutade förundersökningar i av Boriana (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Tidningen rapporterade att når en toppnotering i antal häktade och anhållna. Det stora antalet frihetsberövanden gör att polisen inte hinner med att utreda andra grova brott, eftersom polisen prioriterar de brott där misstänkta sitter frihetsberövade. Enligt statistik finns det nu mer än så många öppna förundersökningar i som påbörjades för men ännu inte avslutats som i både och . Detta är ytterst allvarligt, inte minst för de personer som har blivit utsatta för allvarliga brott. inrikesministern utlovade en ”balanskommission”, vilket skulle vara en särskild grupp av poliser som ska fokusera på att utreda gamla brott och avsluta ärenden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder kommer ministern och regeringen att vidta för att infria tidigare statsrådet löfte om en ”balanskommission”, och när planeras kommissionen att vara på plats?
fr · H511370 · 2017-11-29 00:00:00 — Fråga 2017/18:370 Medicinsk åldersbedömning av ensamkommande av (SD) till Statsrådet (S) har påpekat tveksamheten kring unga asylanters ålder och uppsåt , men det var inte förrän som detta faktum fick ett officiellt erkännande. Följande konstaterades då i en tidningsartikel: ”En överväldigande del av de 581 unga asylsökande som genomgått medicinska åldersbedömningar är . Nya resultat från indikerar att de inte talar sanning om sin ålder.” Även om var sent ute med att erkänna detta nu obestridliga faktum har det i andra europeiska länder varit klarlagt . I uppdagades ett asylbedrägeri av enorma mått, där 634 av 700 asylsökande ljugit om nationalitet och identitet, vilket fick till konsekvens att samtliga inblandade fick avslag på asylansökan och utvisades. I gav regeringen emellertid () beskedet att de som kommit hit och som sökt uppehållstillstånd ska få stanna. Det här berör de allra flesta av de så kallade ensamkommande som antas ha blivit myndiga under asylprövningen. Med anledning av den internationella empirin och resultaten från å ena sidan och regeringens aviserade flyktingamnesti å andra sidan vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder vidtar statsrådet för att de som fått uppehållstillstånd på felaktiga grunder ska utvisas ?
fr · H511371 · 2017-11-30 00:00:00 — Fråga 2017/18:371 Antalet häktade i av Boriana (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Tidningen rapporterade att når en toppnotering i antal häktade och anhållna. En stor majoritet rör grova brott. När artikeln skrevs var lika många häktade i som i och tillsammans. Det stora antalet frihetsberövanden gör att polisen inte hinner med att utreda andra grova brott, eftersom polisen prioriterar de brott där misstänkta sitter frihetsberövade. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta så att vid fördelning av resurser tar hänsyn till att det i finns lika många misstänkta brottslingar frihetsberövade som i och tillsammans?
fr · H511372 · 2017-11-30 00:00:00 — Fråga 2017/18:372 En svensk-norsk polisstation i av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Det nordiska polisiära samarbetet har fördjupats genom att biföll propositionen Nya möjligheter till operativt polissamarbete med andra stater. Den nya lagen som trädde i kraft skapar förutsättningar för att nordisk polis – under svensk polis ledning – ska kunna bedriva tjänsteutövning i . Detta beslut är speciellt viktigt för den brottsbekämpande verksamheten i län som har en gemensam gräns med och . En aspekt som inte berördes i propositionen är förutsättningarna för samgruppering på gränsen i form av exempelvis gemensamma polisstationer. Gemensamma polisstationer kan underlätta det operativa samarbetet, främja informationsutbyte och förenkla möjligheterna för bland annat sampatrullering. kommun i västra och Eidskogs kommun i Hedmarks fylke har i ett brev gemensamt erbjudit svensk och norsk polis lokaler för att etablera en gemensam polisstation vid i . En sådan samgruppering kan främja, effektivisera och underlätta det dagliga polisiära arbetet. Jag förväntar mig inte att justitie- och inrikesministern har synpunkter på var enskilda polisstationer ska etableras, men med anledning av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitie- och inrikesminister : Kommer ministern att vidta några åtgärder för att samgruppering av polisstationer med norsk eller finsk polis i gränsområdena ska bli möjlig ?
fr · H511373 · 2017-11-30 00:00:00 — Fråga 2017/18:373 Åtgärder inom hälso- och sjukvården för transpersoners levnadsvillkor av (S) till Socialminister (S) Flera rapporter har vittnat om att transpersoner i har sämre levnadsvillkor än övriga befolkningen. Förutom att man i vardagen ofta möts av kränkande och dåligt bemötande har transpersoner också sämre hälsa, vilket bland annat beror på dåligt mottagande från sjukvården som framför allt grundar sig i okunskap. Denna okunskap inom hälso- och sjukvården innebär bland annat att transpersoner har extra långa väntetider, att utredningar plötsligt avbryts eller pausas utan att patienterna informeras om varför, att man inte får det stöd som rekommenderar och att läkare inom primärvården inte remitterar vidare till specialister. lämnades utredningsbetänkandet Transpersoner i – Förslag för stärkt ställning och bättre levnadsvillkor över till regeringen. I betänkandet lämnas flera förslag på åtgärder i syfte att stärka transpersoners ställning. Självklart pekar utredningen bland annat ut åtgärder inom just hälso- och sjukvården som nödvändiga för att förbättra transpersoners levnadsvillkor. Man fokuserar bland annat på bemötandet, social omsorg och den könsbekräftande vården. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Hur kommer ministern och regeringen att jobba vidare med de åtgärder inom just hälso- och sjukvården som utredningen pekar ut som viktiga för att förbättra transpersoner levnadsvillkor?
fr · H511374 · 2017-11-30 00:00:00 — Fråga 2017/18:374 Arbetskraftsinvandring av (M) till Statsrådet (S) Det ska vara lätt att jobba och göra rätt för sig i . Arbetskraftsinvandringen har ett stort värde för kompetensförsörjning och ekonomi. bidrar arbetskraftsinvandringen till med ungefär 10 miljarder i ökad produktion och drygt 4 miljarder i skatteintäkter. Vi vill därför att förutsättningarna för arbetskraftinvandring förbättras. Missbruk måste motverkas, men dagens tillämpning har lett till helt orimliga konsekvenser. Det är helt orimligt att arbetskraftsinvandrare utvisas härifrån enbart på grund av att arbetsgivaren utan uppsåt har begått mindre eller smärre fel enligt villkoren för arbetstillstånd. Samma sak gäller om vederbörande har haft sjukfrånvaro och blivit utan inkomst på grund av att personen inte varit berättigad till svensk sjukförsäkring . Det torde inte ligga i proportionaliteten att detta är något som ligger den sökande i fatet vid framtida individuella bedömningar. Individuella prövningar vid arbetstillstånd är ett koduttryck men torde även kräva proportionalitet. Tyvärr tycks regeringen hysa ovilja och vara senfärdig, vilket leder till allvarliga konsekvenser såväl för enskilda som för arbetskraftsinvandringen till i stort. har fortsatt stora behov av arbetskraftsinvandring. Såväl offentliga aktörer, såsom Arbetsförmedlingen, regioner, landsting och kommuner, som privata arbetar aktivt med att attrahera fler att jobba i de bristyrken har, i och utanför gränser. Det är till och med så att behoven av arbetskraft är så stora att man använder skattemedel för att finansiera kampanjer i andra länder för att locka hit nya medarbetare till bristyrken. För att inte smärre misstag, fel, avbrott eller kortare tids sjukdom ska ligga sökande till last bör proportionalitetsprincipen bli generell och inte bara handla om eventuella fel arbetsgivaren har begått. Är man inte berättigad till svenska välfärdssystem och det uppfattas som avbrott ska man använda proprotionalitetsprincipen om rimlighet vid bedömning. Enligt beslut ska regeringen senast återkomma till med förslag om proportionalitetsprincipen. Utskottet skrev följande: ”Utskottet vill därför åter understryka att det är ytterst angeläget att regeringen skyndsamt återkommer med ett förslag som kan träda i kraft , dock , och som stärker proportionaliteten och säkerställer att en arbetskraftsinvandrare inte ska utvisas på grund av att arbetsgivaren utan uppsåt begått mindre eller obetydliga fel i fråga om villkoren för arbetstillstånd, även om felet upptäcks efter det att tillståndstiden löpt ut eller om uppmärksammat det. Det anförda föreslår utskottet att ska tillkännage för regeringen.” Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder anser statsrådet och regeringen är nödvändiga att vidta för att stärka proportionalitetsprincipen generellt, så att inte bara smärre fel som arbetsgivaren själv har rättat till inte ska ligga arbetskraftsinvandrare i fatet?
fr · H511375 · 2017-11-30 00:00:00 — Fråga 2017/18:375 Regeringens syn på ett svenskt medlemskap i bankunionen av (SD) till Statsrådet (MP) Vid en debatt i finansutskottet om en fördjupad ekonomisk och monetär union ställde jag en fråga till Socialdemokraterna om regeringens syn på bankunionen. I finansutskottets utlåtande hade utskottsmajoriteten, i vilken SD ej ingick, framhållit att man avser att tillsätta en utredning i syfte att utreda vad det skulle betyda för att ansluta sig till bankunionen. I mitt anförande argumenterade jag för att en utredning signalerar att det finns ett scenario där man är beredd att diskutera ett medlemskap; annars vore det över huvud taget inte intressant att lägga tid och skattemedel på att låta utreda frågan. Dessvärre fick jag ingen reaktion och inget svar på min fråga gällande regeringens ståndpunkt i saken. Jag skulle därför vilja fråga statsrådet : Om utredningen landar i den slutsatsen, finns det ett scenario där regeringen är beredd att arbeta för ett svenskt medlemskap i bankunionen?
fr · H511376 · 2017-11-30 00:00:00 — Fråga 2017/18:376 Klimateffektiv politik av (SD) till Miljöminister (MP) Regeringen drev i höstens budgetproposition igenom att beskattningen av drivmedel görs om så att låginblandat biodrivmedel och fossila drivmedel har samma skattesats per liter. I stället för skattebefrielse åläggs drivmedelsförsäljarna att uppfylla en viss reduktion av växthusgasutsläpp, vilket regeringen översätter i en andel förnybart drivmedel på som ska blandas in i fossil diesel från . Dock är utsläppen av växthusgaser enligt flera forskningsrapporter, om även indirekta utsläpp inkluderas, högre för flera av de biodrivmedel som regeringen anvisar än för deras fossila motsvarighet. Resultatet av regeringens ändring blir därmed att utsläppen av växthusgaser ökar. Min fråga till miljöminister är följande: Hur säkerställer ministern och regeringen att de biodrivmedel som används för svensk vägtransport har tillräckligt god klimatprestanda, med hänsyn till den internationella forskning som redovisats?
fr · H511377 · 2017-11-30 00:00:00 — Fråga 2017/18:377 Sysselsättningsgapet av (SD) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) När man pratar om integration kan det betyda olika saker beroende på vem man frågar. De allra flesta partier är överens om att man är del av det svenska samhället när man jobbar . Till det räknas också om man är en del i diverse subventionerade arbetsmarknadsåtgärder. delar inte denna uppfattning; vi tycker att det är en väldigt generös definition. Om man emellertid mäter graden av integration i sysselsättningsgrad ser det ändå inte bra ut. Genom sysselsättningsgapet synliggörs skillnaden i sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda. Lägger man till ytterligare en variabel – kön – ser verkligheten än mer problematisk ut. Sysselsättningsgraden för hela befolkningen ligger på , medan motsvarande siffra bland invandrarkvinnor ligger på , enligt . Denna grupp är också unik på så vis att det är den enda gruppen där arbetslösheten faktiskt ökar, trots en fördelaktig åldersprofil och trots en högkonjunktur. Med andra ord pekar ingenting på att sysselsättningsgapet minskar eller kommer att minska . Det föranleder frågeställningen om vad som händer när nästa lågkonjunktur slår till. Vi kan också konstatera att integrationsanslagen i budgeten inte har gett önskad effekt. Jag vill därför fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Avser minstern och regeringen att komma med nya förslag på åtgärder för att bryta utvecklingen specifikt bland gruppen invandrakvinnor?
fr · H511378 · 2017-11-30 00:00:00 — Fråga 2017/18:378 förmåga att bistå i humanitära katastrofer av (SD) till Statsrådet (MP) I ljuset av de senaste årens invandringspolitik har strömmarna av människor till ökat kraftigt. Det frikostiga utgivandet av uppehållstillstånd till individer med oklara asylskäl har varit en pull factor som gjort att människor sökt sig hit. ser vi hur humanitära katastrofer breder ut sig på olika håll i världen. Det tydligaste exemplet är det regimsanktionerade våldet mot och fördrivningen av rohingya i . Uppemot tusentals män har mördats som fler än 600 000 kvinnor och barn har fått sina hem nedbrända och är fördrivna till flyktingläger i – som är helt beroende av internationella hjälporganisationer. Det är uppenbart att svenskt bistånd behövs i allra högsta grad för att hjälpa de fattiga och förföljda människor som inte kan ta sig till . Jag vill därför fråga statsrådet : Vilken är den faktiska summa, under den här mandatperioden, som regeringen har tagit från biståndsbudgeten för att finansiera invandringen till ?
fr · H511379 · 2017-11-30 00:00:00 — Fråga 2017/18:379 Definitionen av synnerligen grovt vapenbrott av Boriana (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Som svar på min skriftliga fråga om definitionen av synnerligen grovt vapenbrott (2017/18:277) skrev : ”En skärpt syn på allvarliga vapenbrott kan återspeglas i vapenbrottets struktur och straffskala. Regeringen har lagt fram förslag till om att höja minimistraffet för grovt vapenbrott från till och för synnerligen grovt vapenbrott från till . Höjningen innebär en skärpt syn på de allvarligaste vapenbrotten och att personer som grips med skarpladdade vapen i princip alltid kommer att häktas i avvaktan på rättegång. Dessutom möjliggör straffskärpningen att hemliga tvångsmedel, t.ex. hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation, kommer att kunna användas i större utsträckning.” Den problematik som jag beskrev i min skriftliga fråga till justitieministern rörde de tre unga män som hade fem helautomatiska automatkarbiner på allmän plats, med fem magasin och över 350 skarpa patroner, som inte dömdes för synnerligen grovt vapenbrott i . I justitieministerns svar framgår det inte om den skärpta synen på grova vapenbrott, som regeringen har lagt fram förslag till om, innebär att det innehav som jag beskriver i min skriftliga fråga kommer att klassas som synnerligen grovt vapenbrott. Med anledning av ovanstående vill jag återigen fråga justitie- och inrikesminister : Syftar de lagförslag rörande vapenbrott som regeringen har lagt fram för till att denna typ av vapenbrott normalt ska betraktas som synnerligen grova?
fr · H511384 · 2017-11-29 00:00:00 — Fråga 2017/18:384 Skyddsjakt på varg av (SD) till Miljöminister (MP) Vargstammen i var vid senaste inventeringen nästan dubbelt så stor som beslutat. Ändå tycks det i det närmaste omöjligt för myndigheten att besluta om såväl skyddsjakt som beståndsreglerad licensjakt på varg. Min fråga till miljöminister är: Tänker ministern verka för att regeringen lämnar förslag om att underlätta och snabba på processerna kring såväl skyddsjakt som beståndsreglerad licensjakt på varg?
fr · H511385 · 2017-11-29 00:00:00 — Fråga 2017/18:385 Kontroll över svenskt bistånd av (SD) till Statsrådet (MP) Den palestinska administrationen får av svenska skattepengar i form av riktat bistånd, detta trots att demokratin inte fungerar, att samhället präglas av korruption samt att man inom den palestinska organisationen avlönar terrorister som sprider antisemitisk propaganda och uppmanar till våld. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att svenska biståndspengar till den palestinska myndigheten inte går till att finansiera terrorism och hatpropaganda?
frs · H512133 · 2017-11-08 00:00:00 — Dnr S2017/05754/FST Svar på fråga 2017/18:133 av (C) Omprövning av vårdbidrag har frågat mig om jag har för avsikt att ändra regelverket för vårdbidrag vid kroniska sjukdomar, såsom till exempel diabetes typ 1, så att inte rätten till vårdbidrag ska behöva omprövas . Behovet av vårdbidrag ska omprövas minst vart annat år, om det inte finns skäl för omprövning med längre mellanrum (22 kap. 7 § socialförsäkringsbalken). I takt med att barn växer och utvecklas förändras deras behov och ibland sker förändringen relativt snabbt. Det kan därför anses motiverat med en omprövning av rätten till vårdbidrag , om det inte finns skäl för omprövning med längre mellanrum. Det är alltså upp till att avgöra om det finns skäl att göra en omprövning mer sällan. Av vägledning Vårdbidrag(2012:1) framgår att en omprövning med längre mellanrum än kan vara aktuellt när myndigheten bedömer att ett barns tillsyns- och vårdbehov är mera varaktigt. I vägledningen anges vidare att ska inleda en omprövning av behovet av vårdbidrag genom att ta kontakt med föräldern. Utifrån de uppgifter som ligger till grund för det ursprungliga beslutet ska man ta ställning till om förhållandena är oförändrade eller inte. Om efterkontrollen visar att förhållandena i stort sett är oförändrade behöver inte ett nytt beslut fattas. Då planeras en ny efterkontroll in . Att medborgarna kan känna tillit till socialförsäkringen är centralt för regeringen. Det innebär att föräldrar med barn som har någon funktionsnedsättning på samma sätt som andra ska ha goda möjligheter att planera sin tillvaro och enkelt kan förstå och förutse rättigheter och skyldigheter när det gäller ersättningar eller bidrag. För regeringen är det vidare en central fråga med ett mer sammanhållet och ändamålsenligt system för ersättning för merkostnader för både barn och vuxna med funktionsnedsättning och för omvårdnad av barn med funktionsnedsättning. I departementspromemorian Reformerade stöd till barn och vuxna med funktionsnedsättning (Ds 2015:58) har en arbetsgrupp inom lämnat förslag för att anpassa nuvarande regelverk till mer moderna familjeförhållanden och de behov som barn med funktionsnedsättning har. Förslagen ska syfta till att förenkla och förtydliga reglerna så att de är lättare att förstå för enskilda och lättare att hantera för . Förslag och lämnade remissynpunkter bereds inom ().