ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H412567 · 2017-01-13 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:567 av (M) Förtroendet för rikspolischefen har frågat mig om jag fortfarande har förtroende för rikspolischefen . Ombildningen av svensk polis är en av de mest omfattande organisationsförändringarna inom staten . I Statskontorets första delrapport om ombildningen är den sammanfattande bedömningen att polisen har genomfört flera viktiga delar av omorganisationen men att många utmaningar återstår. Erfarenheter från tidigare myndighetsreformer visar att genomförandet ofta är mer komplext och tar än vad som har förutsetts. har skapat förutsättningar för att styra och leda polisen som en sammanhållen myndighet. Den operativa förmågan på nationell nivå har stärkts och resurserna kan användas mer flexibelt. har tagit flera initiativ som kommer att stärka kontakten med medborgarna, varav medborgarlöften är ett sådant. Samverkan med kommunerna har förstärkts genom införande av kommunpoliser och även områdespoliser har införts. Att leda största myndighet med över 28 000 anställda under en av de största myndighetsombildningarna är ett komplext uppdrag. Jag har fortsatt förtroende för rikspolischefens sätt att utföra denna svåra uppgift.
frs · H412568 · 2017-01-11 00:00:00 — Dnr S2016/07925/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2016/17:568 av (L) Beredningen av barns och ungas rätt vid tvångsvård (SOU 2015:71) har frågat mig när regeringen kommer att lägga fram förslag på ny LVU med utgångspunkt i förslagen i Barn och ungas rätt vid tvångsvård (SOU 2015:71). Regeringen har beslutat om flera viktiga förslag från Utredningen om tvångsvård för barn och unga. Det handlar bl.a. om införandet av stödboende som ny placeringsform, förtydligande av ansvar att stödja familjehemsvården och bidra till kvalitetsutveckling på området. Det handlar också om informationsinsatser för att stödja kommunerna i rekrytering av familjehem, tillståndsplikt för verksamheter med konsulentstöd till familjehem och jourhem, överenskommelser om samarbete mellan kommun och landsting om placerade barn samt hälsoundersökningar i anslutning till att samhälls-vården inleds. Övriga åtgärder som kan nämnas är ändringar i socialtjänstförordningen om en skyldighet att inhämta uppgifter från misstanke- och belastningsregistret avseende tilltänkta familjehems- och jourhemsföräldrar innan beslut om en placering, om ökad uppsikt då ett familjehem eller jourhem tar emot många barn, samt en bestämmelse om ordningsregler på hem för vård eller boenden i syfte att skapa trygghet och säkerhet för alla som vistas i hemmet. Regeringen bereder de resterande förslagen i slut-betänkandet Barn och ungas rätt vid tvångsvård i sin helhet. På frågan om när regeringen kommer att lägga fram förslag på ny LVU får jag återkomma till längre fram.
frs · H412569 · 2017-01-12 00:00:00 — Dnr N2016/08099/TIF Svar på fråga 2016/17:569 av (M) Hot mot Vänersjöfarten har frågat mig om jag avser att på något sätt arbeta för att slussarna i ska planeras och byggas ut under infrastrukturpropositionens planperiod, 2018–2029. I samband med att den dåvarande regeringen fastställde gällande trafiklagsövergripande plan pekades /ut som en brist i transportsystemet som borde utredas vidare av . genomför en åtgärdsvalsstudie av stråket i ett tidigt planeringsskede. överlämnade regeringen propositionen Infrastruktur för framtiden – Innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling (prop. 2016/17:21) med förslag om ekonomiska ramar och inriktning för perioden –2029 till . Efter beslut om propositionen fortsätter arbetet med åtgärdsplanering, som ska leda fram till en ny nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet 2018–2029. I åtgärdsplaneringen identifieras de objekt som ska prioriteras. Regeringen avser att uppdra åt att lämna förslag till nästa nationella plan. Planen beräknas fastställas av regeringen . Jag kan inte föregripa detta planeringsarbete.
frs · H412570 · 2017-01-16 00:00:00 — Dnr A2016/02503/ARM Svar på fråga 2016/17:570 av (S) Begränsning av övertidsarbetet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska övertidsarbetet i . Regeringens arbetsmiljöpolitik ska bidra till en arbetsmiljö som förebygger ohälsa, olycksfall och motverkar att människor utestängs från arbetslivet. Den nya arbetsmiljöstrategin 2016-2020 utgår från det moderna arbetslivets utmaningar och möjligheter och pekar ut en riktning för arbetet . Regeringen har kraftsamlat för bättre arbetsmiljö och ökat resurserna inom arbetsmiljöområdet med . För att bidra till att arbetsgivare följer arbetsmiljölagstiftningen tillförs ytterligare . Arbetsgivaren har ansvar för arbetsmiljön. Förbättringar i arbetsmiljön är också en fråga för staten och arbetsmarknadens parter. Regeringen värnar den svenska modellen där arbetstagares arbetstid till stor del regleras av de överenskommelser som arbetsmarknadens parter träffar genom kollektivavtal. De grundläggande kraven på arbetsgivarens ansvar regleras i arbetstidslagen, för vilken utöva tillsyn. I tillägg till lagstiftningen har arbetsmarknadens parter viktiga funktioner genom att bevaka efterlevnaden av kollektivavtalen. Naturligtvis är övertid tänkt att användas vid tillfälliga arbetstoppar och inte sättas i system. Utgångspunkten är heltidsarbete med fokus på en god arbetsmiljö så ingen riskerar att skadas eller bli sjuk på grund av sitt arbete och på så sätt slås ut . Regeringen lämnade i samband med arbetsmiljöstrategin en rad uppdrag till . fick bland annat i uppdrag att i samråd med arbetsmarknadens parter ta fram en vägledning om arbetsmiljöutmaningar i anknytning till ett gränslöst arbetsliv. Vidare lämnade regeringen ett uppdrag om utökad tillsyn av arbetstid och arbetstidsrelaterad arbetsmiljöproblematik samt att genomföra särskilda informationsinsatser med inriktning på arbetstid och psykosocial arbetsmiljö. Detta i samband med ikraftträdandet av föreskrifterna om organisatorisk och social arbetsmiljö. har även tagit fram en vägledning till föreskriften samt en broschyr där arbetsgivare får handledning i arbetet med att förebygga stress i arbetslivet. Regeringen bedömer att det hos arbetsmarknadens aktörer finns en vilja och ett engagemang att ta sig an de utmaningar som finns inom arbetsmiljöområdet.
frs · H412571 · 2017-01-05 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:571 av (KD) Den kubanska regimens gripande av har frågat mig vilka åtgärder regeringen tänker vidta för att sätta press på den kubanska regimen i fallet , nationell samordnare för MCL (Movimiento ), som greps . har vi kunnat se en försiktig öppning i gentemot omvärlden. Vissa begränsade reformer har genomförts, som ger nya möjligheter för kubaner i sin vardag och sitt liv. är det tydligt att alltjämt har stora utmaningar kring demokrati och mänskliga rättigheter. Vi följer noggrant den senaste tidens utveckling, som tyder på minskat manöverutrymme för aktivister och oliktänkande, till exempel genom en ökning av antalet korta frihetsberövanden. har tillgång till flera nya plattformar som gör det möjligt att föra en närmare dialog med . Det handlar dels om vår avsikts-förklaring för samarbete och politisk dialog med som även inkluderar mänskliga rättigheter, dels om det nya avtal för politisk dialog och samarbete mellan och som skrevs under i . utgör en möjlighet för EU att åter tala med en gemensam röst i förhållande till och föra en dialog där demokrati och mänskliga rättigheter utgör en viktig del. I våra löpande kontakter med kubanska företrädare är vi tydliga med att framhålla vikten av respekt för mänskliga rättigheter och demokrati samt vilken utveckling vi skulle vilja se i . Den svenska ambassaden i håller sig informerad om händelseutvecklingen och lyfter dessa frågor i såväl bilaterala samtal som inom ramen för EU-arbetet.
frs · H412572 · 2017-01-13 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:572 av (M) Illegala vapen har frågat mig vad jag avser att göra för att minska antalet illegala skjutvapen i . och har ett gemensamt ansvar för att motverka illegal införsel av skjutvapen. För att ge och större möjligheter att bekämpa smuggling av bl.a. vapen från beslutade regeringen att ingå avtal med respektive om samarbete för att bekämpa grov brottslighet. Avtalen innebär i korthet att behöriga brottsbekämpande myndigheter får begära och överlämna uppgifter som behövs för att upptäcka och utreda grova brott. presenterade regeringen en samlad satsning som syftar till att både bekämpa och förebygga organiserad brottslighet. Satsningen innefattar bland annat uppdrag till och elva andra myndigheter om att utveckla former för lokal samverkan mot organiserad brottslighet. Regeringen har dessutom gett i uppdrag att skapa förutsättningar för att ytterligare motverka förekomsten av illegala vapen och explosiva varor. Regeringen avser också att genomföra en ny tidsbegränsad vapenamnesti – . Resultatet av tidigare vapenamnestier har varit mycket goda och har väsentligt minskat antalet illegala vapen i samhället. Regeringen har på flera sätt agerat i frågor som rör det grova våldet kopplat till såväl skjutningar som vapenlagstiftning, organiserad brottslighet, problematik i utsatta områden och inte minst det brottsförebyggande arbetet. Jag har därför inte för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder .
frs · H412575 · 2017-01-11 00:00:00 — Dnr Fi2016/04690/S1 Svar på fråga 2016/17:575 av (M) Ändrade beskattningsregler för ökad privatbostadsuthyrning har frågat mig om jag inom ramen för mitt ansvarsområde i regeringen kommer att se över beskattningsreglerna för att på så sätt få till stånd en ökad privatbostadsuthyrning och i så fall när. Regeringen tog i början av initiativ till breda bostadspolitiska samtal. parti och de övriga borgerliga partierna valde att lämna de samtalen. Regeringen har därefter presenterat ett bostadspolitiskt åtgärdsprogram med 22 steg för fler bostäder. En av åtgärderna är att skapa ett tryggare och mer rättssäkert system för den som önskar hyra ut sin bostad såväl för den som önskar hyra i andra hand. Några förändringar av skattereglerna vid uthyrning av privatbostad är inte aktuella .
frs · H412576 · 2017-01-10 00:00:00 — Dnr N2016/08096/PBB Svar på fråga 2016/17:576 av (M) Stopp för kommunala särkrav vid bebyggelse har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att lagen mot kommunala särkrav efterlevs och att kommuner därmed inte fortsätter att ställa egna krav som går utanför lagen. Som nämner får kommuner inte ställa andra tekniska egenskapskrav på byggnadsverk än de som gäller enligt 8 kap. 4 § (2010:900), PBL. Om sådana krav ställs ändå är de utan verkan. Detta tydliggjordes genom den lagändring som trädde i kraft . Regeln är formulerad så att en kommun som huvudregel inte ska kunna kräva andra tekniska egenskaper i ett avtal om genomförande av en detaljplan, oavsett om det är frågan om ett exploateringsavtal eller ett markanvisningsavtal. Kommunen agerar i dessa situationer som planmyndighet, vilket innebär att förbudet omfattar dessa situationer. Kommunen kan dock fortfarande ställa krav på särskilda tekniska egenskaper i de fall då kommunen inte handlar som myndighet, utan istället agerar i rollen som byggherre, upphandlare eller fastighetsägare. Av den rapport som hänvisar till framgår att 68 av de kommuner som svarat uppger att de använder främjandeåtgärder för energieffektivt byggande, vilket i sig inte behöver betyda egna tekniska egenskapskrav i strid mot PBL. Det finns många lagliga sätt för kommuner att främja ett sådant byggande, vilket i grunden är positivt då ett hållbart byggande är ett viktigt mål för regeringen. Det är inte primärt regeringens uppgift att se till att lagar efterföljs. har regeringens uppdrag att följa och analysera tillämpningen av plan- och bygglagstiftningen. Om denna fortlöpande uppföljning visar att det finns brister i tillämpningen av PBL i detta avseende får regeringen överväga om särskilda åtgärder behövs. Regeringen har också gett i uppdrag att genomföra kompetensinsatser för att främja en mer enhetlig och effektiv tillämpning av PBL. Uppdraget omfattar bland annat PBL-utbildning för anställda i kommuner och på länsstyrelser samt övriga berörda aktörer, vidareutveckling av nätverk för PBL-experter samt utveckling av ytterligare vägledningar om hur PBL-systemet bör tillämpas. Uppdraget pågår till 2020 och Regeringen avser att avsätta för genomförandet av uppdraget.
frs · H412577 · 2017-01-11 00:00:00 — Dnr S2016/07928/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2016/17:577 av (S) Lättillgängligt stöd har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att möjliggöra för de kommuner som vill att fortsatt kunna ge stöd och service tillgängligt. Som jag svarade är frågan prioriterad för mig och regeringen. Ett initiativ som regeringen har tagit är beslutet om att ge en särskild utredare i uppdrag att ta fram förslag till en nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen. I uppdraget ingår att se över och, om det bedöms lämpligt, lämna förslag på ett enklare och mer flexibelt sätt för kommuner att fatta beslut om omsorg och annan service till äldre. En förutsättning är att rättssäkerheten för den enskilde inte ska försämras. Utredaren ska lämna sitt betänkande . Regeringen bereder frågan om en översyn av socialtjänstlagen. I vad mån frågan om lättillgängligt stöd och förenklad biståndsbedömning kan komma att ingå i en sådan översyn får jag återkomma till längre fram.
frs · H412578 · 2017-01-04 00:00:00 — Dnr Fö2016/01686/MFI Svar på fråga 2016/17:578 av (KD) Om situationen för radarsystemet ArtE 740 har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder för att hindra nedläggningen av radarsystemet ArtE 740 nu när Försvarsmakten ånyo har infört ett kustrobotsystem i krigsorganisationen. Det enskilt viktigaste är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Det är och regeringen som beslutar om försvarsmaktsorganisationens övergripande utformning. Med detta som grund bestämmer Försvarsmakten den närmare utformningen av krigsförbanden. Försvarsmakten beslutade att åter förbandssätta ett kustrobotsystem. Det är också Försvarsmaktens ansvar att bedöma vilka eventuella andra åtgärder som behöver vidtas med anledning av detta beslut.
frs · H412580 · 2017-01-11 00:00:00 — Dnr Fi2016/04691/TOT Svar på fråga 2016/17:580 av (M) Myndigheternas budgetramar har frågat civilministern om regeringen anser att det är rimligt att skjuta till nya pengar till de myndigheter och verk som inte klarar av att hålla sin budget och om statsrådet är beredd att vidta någon åtgärd med anledning av detta. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. En viktig utgångspunkt är att alla myndigheter ska genomföra sin verksamhet inom de anslagsramar som och regeringen har beslutat för verksamheten. Regeringen följer löpande upp myndigheternas verksamhet genom t.ex. myndighetsdialoger och prognoser. Det förekommer dock att förutsättningarna för en myndighets verksamhet förändras under ett budgetår, vilket kan föranleda behov av ytterligare anslagsmedel. Ett sådant behov bör i första hand hanteras genom att myndigheten använder en anslagskredit, som efter beslut av regeringen får uppgå till högst . En utnyttjad anslagskredit ska i normalfallet återbetalas det efterföljande året. Myndigheten måste därför anpassa sin verksamhet utifrån detta . Om en myndighet har behov av ytterligare medel, utöver anslagskrediten, kan regeringen lämna förslag till om att öka det aktuella anslaget. Regeringen måste motivera sitt förslag. tar sedan ställning till om ytterligare medel ska avsättas för verksamheten.
frs · H412581 · 2017-01-16 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:581 Jämställdhet på svensk arbetsmarknad av (M) har frågat mig vilka insatser jag avser att vidta för att öka jämställdheten bland utrikes födda kvinnor på svensk arbetsmarknad. Sysselsättningen är lägre för kvinnor än för män, såväl bland utrikes födda som bland inrikes födda. Att öka sysselsättningen bland kvinnor, oavsett var de är födda, är en jämställdhetsutmaning. Utrikes födda kvinnors sysselsättningsgrad är fortsatt oacceptabelt låg. Flera åtgärder har vidtagits för att öka utrikes födda kvinnors sysselsättning. Sedan regeringen tillträdde har 120 000 fler personer ett jobb. Fler än hälften av dessa är kvinnor och närmare tre av fyra är utrikes födda. Sysselsättningen ökar och arbetslösheten minskar. Regeringen har gett 59 myndigheter och en organisation ett särskilt regeringsuppdrag att integrera ett jämställdhetsperspektiv i all sin verksamhet, en av dessa myndigheter är Arbetsförmedlingen. bedrivs ett intensifierat arbete med att jämställdhetsintegrera centrala beslutsprocesser vid alla departement. Regeringen avser även att inrätta en jämställdhetsmyndighet. Myndigheten ska bidra till ett effektivt genomförande av jämställdhetspolitiken. En särskild utredare fick i uppdrag att se över föräldraförsäkringen och föreslå åtgärder för att försäkringen i högre grad än ska bidra till jämställdhet på arbetsmarknaden och ett jämställt föräldraskap. Regeringen har också tillsatt utredningen om en modern föräldraförsäkring. lämnade utredningen förslag om begränsning av rätten till föräldrapenning för föräldrar som kommer till med barn som är . Möjligheten för kommuner att bevilja nya vårdnadsbidrag upphörde . Andelen som går till arbete eller utbildning efter avslutad etableringsplan har ökat, men är fortfarande på för låg nivå. Regeringen vill förenkla och effektivisera etableringsuppdraget. En departementskrivelse har remitterats med förslag på reformer i etableringsuppdraget. Regeringen har också i budgetpropositionen aviserat flera insatser för bland annat personer med kort utbildning.
frs · H412582 · 2017-01-11 00:00:00 — Dnr M2016/03066/Nm Svar på fråga 2016/17:582 av (S) Vattenbrist och nationell säkerhet har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att förbättra och säkra vattenförsörjningen för hela . Jag vill inleda med att tacka för att han lyfter fram en fråga som i någon mån varit förbisedd ur ett svenskt perspektiv och som behöver mer uppmärksamhet. Frågan om vattenbrist har i allra högsta grad kopplingar till nationell säkerhet. Vatten är avgörande för långsiktigt hållbara ekosystem och för dricksvattenförsörjningen och därmed också för välstånd. Vattenbrist och torka är en utmaning som kräver en ansvarsfull och integrerad förvaltning där många olika intressen berörs och där alla behöver ta ansvar. När det gäller dricksvattenförsörjningen i så är det i första hand ett kommunalt ansvar, och de åtgärder som behöver vidtas är en fråga för berörda kommuner. Den förra regeringen tillsatte 2013 den så kallade med syfte att identifiera nuvarande och poten-tiella utmaningar för en säker dricksvattenförsörjning, både på kort och på lång sikt. Utredningen har överlämnat sitt slutbetänkande till reger-ingen. Betänkandet har fram till varit ute på remiss och bereds nu i . Regeringen har även tillsatt utredningen anpassning till ett för-ändrat klimat. Utredningen tittar på frågor om ansvarsfördelning, finansiering och lagstiftning kring anpassningsåtgärder. Uppdraget ska redovisas . har vidare åtagit sig att leva upp till de krav som följer av EU:s ramdirektiv för vatten. I vattendirektivet ställs krav både vad gäller kvalitet och kvantitet. avlutade regeringen sin prövning av vattenmyndigheternas förslag till åtgärdsprogram för vatten. Vattenmyndigheterna har därefter fastställt programmen. Åtgärds-programmen för vatten och genomförandet av dem är av stor betydelse för att nå flera av våra svenska miljökvalitetsmål och för att nå målen i EU:s ramdirektiv för vatten. antog rådsslutsatser om Hållbar vatten-användning som bl.a. slår fast vikten av att minska vattenförbrukningen i EU och uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att kunna uppnå en hållbar och effektiv vattenanvändning. deltog aktivt i arbetet med att ta fram rådsslutsatserna. På den globala skalan arbetar med vatten och sanitetsfrågor inom Agenda 2030, framför allt inom mål nr 6 som handlar om att Säkerställa tillgång till och hållbar vatten- och sanitetsförvaltning för alla. arbetar också aktivt för ett stärkt genomförande av . Inom har världens parter tagit fram klimatplaner för hur man avser att minska sin klimatpåverkan men också hur man ska anpassa sig till ett förändrat klimat, inte sällan med betoning på vattentillgång.
frs · H412584 · 2017-01-10 00:00:00 — Dnr N2016/08129/PBB Svar på fråga 2016/17:584 av (M) Regellättnader för modulbostäder har frågat mig om jag och regeringen avser att agera snabbt för att förslaget om regellättnader för modulbostäder ska kunna träda i kraft tidigare än , så att kommunernas arbete med att få fram bostäder underlättas. Frågan har ställts mot bakgrund av kommunernas bostadsbrist och svårigheter med att leva upp till den s.k. bosättningslagens krav. Jag konstaterar att har uppmärksammat att har remitterat en promemoria med förslag om regelförenklingar gällande tidsbegränsade bygglov för flyttbara bostäder. Promemorian har remitterats till ett antal domstolar, myndigheter, kommuner och organisationer. Remisstiden gick ut och arbetet med att ta hand om remissinstansernas synpunkter och utarbeta en lagrådsremiss bedrivs nu skyndsamt inom . Frågan om datum för ikraftträdande avgörs ytterst av , men min och regeringens ambition är att det ska ske .
frs · H412585 · 2017-01-12 00:00:00 — Dnr N2016/08130/TIF Svar på fråga 2016/17:585 av Per Klarberg (SD) Kostnader för ERTMS Per Klarberg har frågat mig om staten riskerar en extra kostnad på – utöver de redan beräknade 30 miljarderna – för de ställverk som måste bytas för att införa ERTMS eller ingår det i den tidigare summa som har publicerat. Kostnaden för byte av ställverk ingår i de kostnader kalkylerar med för införandet av det EU-gemensamma signalsystemet ().
frs · H412586 · 2017-01-11 00:00:00 — Dnr S2016/07973/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2016/17:586 av (M) Brister på HVB-hem har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att komma till bukt med de säkerhetsbrister som förekommer på HVB-hem. Jag och mina kollegor i regeringen tar frågan om hot och våld på arbetet på stort allvar. Det är viktigt att personalen kan känna sig trygg på sin arbetsplats. Arbetsgivaren ska förebygga risken för hot och våld så långt det är möjligt. föreskrifter om våld och hot i arbets-miljön (AFS 1993:2) gäller på alla arbetsplatser. har dessutom utarbetat nya föreskrifter och allmänna råd om hem för vård eller boende (HSLF-FS 2016:55), som trädde i kraft . Ett viktigt syfte med de nya föreskrifterna är att stödja verksamheterna i hur man kan komma tillrätta med uppmärksammade brister och förstärka kvaliteten och säkerheten i hemmen. Krav på säkerhetsrutiner är en viktig del i föreskrifterna. På varje HVB ska det finnas rutiner bl.a. för hur personalen ska förebygga och agera vid kränkningar, hot, våld och övergrepp. Därutöver har regeringen infört en bestämmelse i socialtjänst-förordningen om att det ska finnas ordningsregler på HVB-hemmen. Ordningsreglerna ska syfta till att skapa trygghet och säkerhet för alla som vistas på hemmet. Ändringen trädde i kraft . Det är också viktigt att personalen ges rätt förutsättningar. Av föreskrifter framgår att den som bedriver verksamhet i form av HVB ska se till att personalen får den introduktion, handledning och kompetensutveckling som de behöver för att kunna utföra sina arbetsuppgifter. Regeringen har också i regleringsbrev gett myndigheten i uppdrag att se över tillgången på utbildning för personal som arbetar med vård och behandling av barn och unga på HVB, utreda förutsättningarna för en eftergymnasial utbildning för personal på HVB och vilken annan utbildning som kan vara lämplig, samt ett uppdrag om kunskapsstöd och utbildning om gränssättande åtgärder inom .