ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H512416 · 2017-12-14 00:00:00 — Dnr Ju2017/09602/ Svar på fråga 2017/18:416 av (SD) Människohandel i har frågat mig om jag anser att regeringen agerat till-räckligt mot fenomenet tiggeri som kan kopplas till kriminella ligor som utnyttjar människor som redan befinner sig i en utsatt situation, och vilka ytterligare åtgärder regeringen avser att vidta för att få stopp på detta fenomen. Det är helt oacceptabelt att kriminella nätverk hänsynslöst utnyttjar redan utsatta personer i tiggeri. Det tillslag som gjorts i polisregion visar att de brottsbekämpande myndigheterna arbetar aktivt med att beivra sådan brottslighet. är det viktigt att framhålla att inte allt tiggeri är kopplad till organiserad brottslighet. Att bekämpa människohandel och kriminella nätverk med koppling till tiggeri är en högt prioriterad fråga för regeringen. Regeringen överläm-nade därför i går en remiss till Lagrådet med lagförslag för att förstärka det straffrättsliga skyddet mot människohandel och öka antalet lag-föringar. Förslagen innebär att straffbestämmelsen om människohandel ges en tydligare brottsbeskrivning, att barn får ett ännu starkare skydd och att minimistraffet för människohandel, mindre grovt brott, skärps till fängelse . I remissen föreslår regeringen dessutom att ett helt nytt gradindelat brott införs i , människoexploatering, som uttryckligen straffbelägger exploatering av personer i tiggeri. Regeringens förslag innebär ett starkare straffrättsligt skydd t.ex. för de fall där personer som lever under ekonomiskt svåra förhållanden otillbörligt förmås lämna ifrån sig vad de tiggt ihop eller betala för något som egentligen är gratis, såsom en plats att tigga på i det offentliga rummet. Skulle det handla om exploatering av barn blir det straffrättsliga skyddet särskilt starkt. Och om exploatering t.ex. sker inom ramen för ett organiserat nätverk eller under mycket kontrollerande former kan gärningsmannen dömas för grov människoexploatering och straffas med upp till fängelse. Regeringen föreslår också en ändring som möjliggör hemlig rumsavlyssning vid grov människoexploatering, vilket kan vara ett värdefullt verktyg i sådana brottsutredningar. När det gäller frågan om tiggeri i allmänhet har regeringen vidtagit ett antal åtgärder med det långsiktiga målet att ingen ska behöva tigga i . Lösningen finns i de utsatta EU-medborgarnas hem-länder, där ändringar måste till på strukturell nivå. Regeringen arbetar på flera parallella spår både i , på EU-nivå och i hemländerna. Regeringens åtgärder innebär en ökad samverkan med och , tydligare regler i och ett nära samarbete med civilsamhällesorganisationer.
frs · H512417 · 2017-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:417 av (V) Bristen på tillgång till kontanter har frågat mig om vad jag avser göra för att säkerställa att det finns en fungerande kontanthantering i hela landet. Regeringen har givit varje länsstyrelse i uppdrag att bedöma om samhällets behov av grundläggande betaltjänster är tillgodosett samt att utforma och genomföra regionala stöd- och utvecklingsinsatser för att trygga tillgången till dessa tjänster. i , och stödjer länsstyrelserna i detta arbete. Länsstyrelserna kan även finansiera betaltjänstombud på utsatta orter. Antalet länsstyrelsefinansierade betaltjänstombud var ca 36 stycken 2017, vilket är cirka en fördubbling jämfört med början av 2016. Kontanter har i stor utsträckning ersatts av olika former av elektroniska transaktioner. Dessutom minskar efterfrågan på kontanter. Det aktualiserar frågan om kontanternas roll. Den snabba utvecklingen skapar dock problem för en del grupper i samhället. Som ytterligare led i arbetet med att säkra kontanttillgången i hela landet har jag därför samlat aktörerna i kontanthanteringskedjan för att diskutera frågan och fört dialog med civilsamhället. Regeringen har även gett en parlamentarisk kommitté – – i uppdrag att bl.a. se över roll och ansvar för kontanttillgången i hela landet samt kostnaderna för denna. Kommittén ska lämna sitt betänkande . Jag emotser kommitténs förslag med stort intresse.
frs · H512418 · 2017-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:418 av (C) Jämställdhet i de gröna näringarna har frågat mig hur jag ämnar verka för att de gröna näringarna ska vara en sund, trygg och sjyst för både kvinnor och män att verka i. För att de gröna näringarna, liksom alla näringar, ska kunna vara sunda, trygga och sjysta för både kvinnor och män behövs ett jämställt samhälle. Kränkningar och förminskande av kvinnor, som har framkommit i #Metoo-uppropet, är helt oacceptabla. Regeringen har beslutat att ett jämställdhetsperspektiv ska ingå i all politik som påverkar människors villkor, så att alla kvinnor och män, flickor och pojkar kan leva jämställda liv. Strategin jämställdhetsintegrering innebär att ett jämställdhetsperspektiv finns med i all verksamhet och i alla steg i beslutsfattandet. Detta gäller också regeringens utformning av politiken som berör de gröna näringarna, t.ex. i utformningen av skogsprogrammet och den kommande propositionen för en sammanhållen landsbygdspolitik. Arbetsgivare har en skyldighet att arbeta förebyggande för att motverka diskriminering och verka för lika rättigheter och möjligheter enligt diskrimineringslagen. Sexuella trakasserier är också förbjuden enligt lagen. Vidare finns skyldigheter enligt arbetsmiljölagen att förebygga, trakasserier, hot och kränkningar på arbetsplatser. fick tillsammans med övriga lärosäten i uppdrag att ta fram en plan för hur man avser utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering. SLU har i sin plan särskilt identifierat två utvecklingsområden. För det första kantas de akademiska karriärvägarna av villkor som får skilda konsekvenser för kvinnor och män. För att hantera detta görs riktade insatser inom bl.a. rekrytering och resursfördelning. För det andra är könsfördelningen inom SLU:s utbildningar i många fall ojämn. De skogliga utbildningarna domineras av män och de djurrelaterade utbildningarna domineras av kvinnor. För denna del gör SLU riktade insatser inom bl.a. studentrekrytering. Regeringen avser att överlämna en proposition till med förslag på satsningar för en politik för landsbygder. Jämställda villkor för kvinnors och mäns företagande, entreprenörskap och företagsutveckling, inte minst för små företag, är en viktig förutsättning och därför en utgångspunkt i den kommande propositionen. Regeringen följer frågan om jämställda villkor i de gröna näringarna, bl.a. inom ramen för arbetet med det nationella skogsprogrammet och ser att skogssektorn har arbetat med frågan, till viss del med stor framgång. Arbetet behöver dock fortsätta för att uppnå såväl som regeringens mål för jämställdhetspolitiken och mål i den branschgemensamma strategin för att utveckla skogssektorns konkurrenskraft. Skogsägarföreningarna och skogsnäringen har ett stort ansvar för att möjliggöra att kvinnor och män har samma makt och likvärdiga villkor inom skogssektorn.
frs · H512419 · 2017-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:419 av (SD) Unga hushåll på bostadsmarknaden har frågat mig om vad regeringen gör för att underlätta för unga att ta sig in på bostadsmarknaden? Vi har sett bostadspriserna och hushållens skuldsättning stiga i en hög takt, en utveckling som innebär att makroekonomiska risker byggs upp och som kan bli skadliga för . Regeringen följer utvecklingen noga och har beslutat att lämna medgivande till förslag till förstärkt amorteringskrav. Ett förstärkt amorteringskrav innebär att vissa hushåll som tecknar nya bolån kommer att amortera mer än vad de annars skulle ha gjort. Ökade amorteringar minskar hushållens skulder och räntekostnader och stärker hushållens motståndskraft mot ekonomiska störningar. En åtgärd som bidrar till en mer långsiktigt hållbar prisutveckling på bostadsmarknaden är också gynnsam för hushållen, särskilt för förstagångsköpare. Byggandet av nya bostäder når mycket höga nivåer 2017. Regeringens politik för fler hyresrätter med lägre hyror ger också resultat. Över 10 000 lägenheter med rimliga hyror har beviljats investeringsstöd, varav 3 000 bostäder för studerande. För att upprätthålla en hög takt i bostadsbyggandet fortsätter regeringen , efter att det bostadspolitiska paketet har genomförts, med att genomföra det s.k. 22-punktsprogrammet. Det höga bostadsbyggandet kommer att underlätta för unga hushåll att ta sig in på bostadsmarknaden.
frs · H512420 · 2017-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:420 av (SD) till har frågat mig hur jag ser på att flytta från till västra för att markera min uppriktiga neutralitet och välvilja mot . beklagar djupt den amerikanska presidentens uttalande om . gavs en särskild rättslig och politisk status av FN, vilken säkerhetsrådet uppmanat världssamfundet att respektera. har, i resolutioner 476 och 478 (1980), klargjort att en ensidig förändring av status inte har någon rättsverkan. finns inga ambassader i och kommer inte att flytta sin ambassad i till . Det amerikanska uttalandet påverkar inte heller EU:s position rörande särskilda status. Som EU:s höga representant, uttryckt, kommer EU och dess medlemsstater även fortsatt respektera den internationella konsensus som råder kring , inklusive placeringen av respektive diplomatisk representation i . Regeringen stödjer en tvåstatslösning i fredsprocessen i , grundat på målet att och ska kunna leva sida vid sida i fred och säkerhet. EU är tydlig i sin syn på som en separat enhet, och som framtida huvudstad för två stater. EU:s utrikesministrar har gemensamt betonat att EU aldrig erkänt annektering av östra , samt att en varaktig fred kräver att status löses genom förhandlingar.
frs · H512421 · 2017-12-13 00:00:00 — Dnr Ju2017/09609/ Migrationsministern och biträdande justitieministern Svar på fråga 2017/18:421 av (SD) En human flyktingpolitik har frågat mig hur jag avser agera i syfte att minska pull-faktorerna och därmed reducera antalet dödsfall i . Målet för regeringens politik innefattar en jämnare fördelning av asylsökande inom EU där asylrätten, principen om non-refoulement, mänskliga rättigheter samt internationell rätt och efterlevs och respekteras. och EU kan inte och bör inte vägra att ta emot människor som söker asyl enligt gällande internationella konventioner. Eftersom EU:s medlemsstater har visat en oförmåga att hantera det stora antalet asylsökande och brist på solidariskt ansvarstagande har regeringen behövt vidta åtgärder för att tillfälligt anpassa den svenska lagstiftningen till EU:s miniminivå. driver att EU ska arbeta med migrationsfrågor utifrån ett helhetsperspektiv, värna asylrätten, bemöta den irreguljära migrationens grundorsaker, hitta lagliga vägar för att söka asyl och annan migration samt motverka människosmuggling. Vidarebosättning är en laglig väg som räddar liv för de mest utsatta. har ökat antalet vidarebosatta till 5000 personer . Vi driver på för att fler länder ska öka sin vidarebosättning såväl inom EU som globalt.
frs · H512422 · 2017-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:422 av (M) Polisresurser i har frågat mig hur jag avser att agera för att säkerställa en högre polisnärvaro i landets mest glesbefolkade delar, som kommun. Regeringens målsättning är att öka antalet polisanställda med 10 000 . För att kunna öka antalet polisanställda har regeringen föreslagit tillskott till på ca 9.8 miljarder –2020. Vi har också fördubblat antalet antagna på polisutbildningen. Satsningen kommer att ge effekt över hela landet.
frs · H512423 · 2017-12-13 00:00:00 — Dnr S2017/07086/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2017/18:423 av (L) Villkorade kommunala assistansbeslut har frågat mig hur jag arbetar för att resurser som skulle kunna användas till stöd till personer med funktionsnedsättning används effektivt och ändamålsenligt? Jag förstår att det kan vara påfrestande för människor och kommuner när förutsättningar förändras snabbt. Det är ny rättspraxis vid bedömning av rätten till den personliga assistansen som fått genomslag och framför allt . Regeringen väntar på att och att redovisa sina analyser över vilka konsekvenser dessa domar fått för brukare och för beviljandet av andra kommunala insatser. Men vi vet redan att ett antal personer har fått lämna assistansersättningen och att färre nybeviljas ersättning jämfört med . Regeringen har också tillsatt den s.k. med uppgift att ta ett samlat grepp om både LSS och assistansersättningen. Jag vill också peka på att regeringen kraftigt har stärkt kommunernas ekonomi 2017. har regeringen tillfört kommunerna i syfte att skapa långsiktiga förutsättningar för kommunerna att utveckla välfärden utifrån lokala behov. Utöver denna permanenta nivåhöjning av det generella statsbidraget har regeringen i budgetpropositionen aviserat ytterligare höjningar kommande år. För regeringen är det viktigt att den generella välfärden stärks och att det erbjuds en effektiv verksamhet av god kvalitet. För att skapa förutsägbarhet för brukare och ge kommunerna bättre förutsättningar att ta ansvar för de medborgare som inte längre har rätt till assistans från aviserade regeringen vissa lagändringar. Lagändringarna omfattar bl.a. att stoppa tvåårsomprövningarna i assistansersättningen. Lagändringarna förväntas träda i kraft . Regeringens avsikt med det tillfälliga stoppet av tvåårsomprövningar är att dämpa påverkan av den snabba praxisförändringen som sker på området i avvaktan på som är tillsatt för att skapa en långsiktigt hållbar utveckling med ändamålsenliga insatser som uppfyller lagens intentioner. Kommunerna berörs inte direkt av förslaget om att stoppa tvåårsomprövningarna. Det tillfälliga stoppet av tvåårsomprövningar som regeringen föreslår minskar dock inflödet av brukare från assistansersättningen till kommunerna och ger därmed kommunerna bättre förutsättningar att kunna ta sitt ansvar för de medborgare som inte längre har rätt till assistansersättning från . Detta förslag bedöms förbättra förutsättningarna för kommunerna att kunna ta fullt ansvar för medborgare med stora omsorgs behov.
frs · H512424 · 2017-12-13 00:00:00 — Dnr Ju2017/09621/ Migrationsministern och biträdande justitieministern Svar på fråga 2017/18:424 av (SD) Barnäktenskap har frågat mig om jag och regeringen delar utredarens prioriteringsordning, där europeiska konventioner framställs som viktigare än . Att stärka skyddet mot barnäktenskap och att motverka de negativa konsekvenser som äktenskap medför för barn är en mycket angelägen fråga för regeringen. Barn ska få vara barn och få leva i frihet från vuxenlivets ansvar. I får barn inte gifta sig. Det tycker vi är självklart. Men i många andra länder, även inom , finns det fortfarande möjlighet att ingå äktenskap . Det kan vi inte ändra på genom svenska regler. Däremot kan vi se till att barn i får det skydd de behöver mot barnäktenskap. Det var därför med stort intresse jag tog emot delbetänkandet från Utredningen om starkare skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv. Utredningen – som i genomförandet av sitt uppdrag har tagit internationella åtaganden på området i beaktande – har föreslagit att utländska barnäktenskap inte ska erkännas om någon av parterna var när någon av dem kom till . Utredningen har stannat för att undantagsbestämmelsen vid synnerliga skäl bör behållas, men bedömer att utrymmet för erkännande torde vara synnerligen begränsat. Betänkandet ska nu i vanlig ordning skickas på remiss och utredningens slutsatser och förslag kommer att beredas i .
frs · H512425 · 2017-12-13 00:00:00 — Dnr U2017/04870/F Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2017/18:425 av (M) Effekten för ESS har frågat mig vilka kommentarer jag har rörande medieuppgifter om effekten för ESS, och vilka åtgärder jag kommer att vidta för att anläggningen ska ha den världsledande position bland neutronacceleratorer som har utlovats. ESS är en tekniskt mycket avancerad anläggning som är under uppbyggnad. Under uppbyggnadsprocessen sker en kontinuerlig teknisk utveckling och förfining av designen. Ett resultat av denna utveckling är att ESS kommer att bli mer kraftfull än vad man beräknade från början. Det innebär att man kommer att kunna få önskad prestanda redan vid lägre effekt. Det är brukligt att tekniskt komplicerade forskningsanläggningar tas i drift stegvis, för att garantera säkerheten och funktionaliteten av anläggningen. ESS är inget undantag och kommer initialt att starta med en effekt på två megawatt för att därefter stegvis öka till högre effekt. Redan startnivån är högre än vid jämförbara anläggningar, tack vare den tekniska utvecklingen vid ESS, och motsvarar den prestanda som ESS skulle fått med fem megawatt i den ursprungliga designen. Det som diskuteras är därför inte en ambitionssänkning, utan handlar om i vilken takt ESS ska byggas ut. En gradvis höjning av effekten av ESS, i takt med att instrumenten och övrig utrustning trimmas in och forskarna förbereder sig för att använda och dra nytta av anläggningen, är det mest ansvarsfulla sättet att hantera projektet. En avgörande faktor för att ESS ska bli en världsunik anläggning är om den kan drivas på ett driftsäkert sätt och därmed bli attraktiv att använda för neutronforskare. Min inställning är att ESS ska utvecklas så att den kommer till störst nytta för de forskare som ska använda anläggningen. Jag och regeringen avser att följa utvecklingen.
frs · H512426 · 2017-12-13 00:00:00 — Dnr U2017/04871/S Svar på fråga 2017/18:426 av (S) Skolplikt har frågat mig hur regeringen kan stödja skolledningarna i hanterandet av och ansvaret för skolplikten i de fall eleverna med föräldrarnas godkännande inte närvarar i skolan men ändå är skrivna i kommunen? Skolplikten är en av hörnstenarna i det svenska utbildningssystemet. Barn som är bosatta i har skolplikt och huvudregeln är att en elev i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan ska delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, om eleven inte har giltigt skäl att utebli. Från och med gäller detta även elever i förskoleklass. Ansvaret för att eleven fullgör sin skolplikt vilar på flera parter. Hemkommunen ska se till att eleverna i deras skola fullgör sin skolgång och att skolpliktiga barn som inte går i dess skola får sin utbildning på något annat sätt. En huvudman för en fristående skola ska meddela hemkommunen när en elev utan giltig orsak är frånvarande i betydande utsträckning. Den som har vårdnaden om ett skolpliktigt barn ska se till att barnet fullgör sin skolplikt. Om en skolpliktig elev inte fullgör sin skolgång och detta beror på att elevens vårdnadshavare inte har gjort vad denne är skyldig att göra för att så ska ske, får hemkommunen förelägga elevens vårdnadshavare att fullgöra sina skyldigheter. Ett beslut om föreläggande får förenas med vite. Skolplikt gäller dock inte barn som varaktigt vistas utomlands (7 kap. 2 § skollagen). I rättspraxis har t.ex. en vistelse utomlands under två terminer ansetts så lång att eleven inte omfattats av skolplikt (Kammarrätten i dom , mål nr 3515-14). Långvarig eller ofta återkommande frånvaro, oavsett om eleven befinner sig utomlands eller i , innebär att elever inte får den utbildning som de har rätt till. Elever som är frånvarande från skolan löper inte bara stor risk att inte uppnå kunskapskraven. Frånvaron kan också vara en indikation på att skolan, i samverkan med andra aktörer, inte satt in det stöd som eleven behöver. Mot den bakgrunden beslutade regeringen (dir. 2015:119) att ge en särskild utredare i uppdrag att kartlägga elevers problematiska frånvaro i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Utredaren fick också i uppdrag att analysera orsakerna till frånvaro och föreslå hur skolans arbete med att främja närvaro och vidta åtgärder vid frånvaro kan förbättras. Utredningen har i betänkandet Saknad! Uppmärksamma elevers frånvaro och agera (SOU 2016:94) lämnat förslag som syftar till att skolorna ska uppmärksamma och agera på elevers frånvaro på ett tidigare stadium än vad som sker och att eleverna ska få den hjälp de behöver för att deras rätt till utbildning ska tillgodoses. Utredningens förslag syftar även till att ge hemkommunen bättre förutsättningar att aktivt agera vid problematisk frånvaro. Regeringen bedömer, i enlighet med förslagen i betänkandet att överföringen av information mellan skolenheter behöver förbättras för att underlätta elevers övergång mellan skolenheter och minska risken för frånvaro. I budgetpropositionen föreslår regeringen att medel tillförs för detta ändamål. Förslagen från betänkandet bereds nu inom .
frs · H512427 · 2017-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:427 av (M) Polisens tillgång till information från datalagring har frågat mig vilka slutsatser jag drar av den kritik som och Säkerhetspolisen framfört mot förslagen som Utredningen om datalagring och har lämnat, och vilka åtgärder som kommer att vidtas för att polisens tillgång till information från teleoperatörernas datalagring säkras. Tillgång till lagrade uppgifter om elektronisk kommunikation är av avgörande betydelse för de brottsbekämpande myndigheterna i deras arbete med att förebygga, förhindra och utreda brott. Digitala spår blir allt vanligare och sådana uppgifter är i många utredningar den första och enda ingången. Att uppgifter finns lagrade – och kan hämtas in – kan vara helt avgörande för att t.ex. utreda mord eller för att förhindra terroristattentat. Enligt står den befintliga svenska regleringen om datalagring inte fullt i överensstämmelse med . Utredningen om datalagring och har sett över hur vårt regelverk förhåller sig till domen och föreslagit vissa förändringar. Förslagen har remitterats och remisstiden går ut . Vi kommer säkert att få många värdefulla remissynpunkter för den fortsatta beredningen. Vi måste ha en ordning i som gör det möjligt att bekämpa grov brottslighet, och där vi kan förhindra terroristattentat och andra hot mot vårt land. Regeringen avser att åstadkomma nya regler om datalagring som tillgodoser såväl brottsbekämpningens intressen som skyddet för den personliga integriteten.