ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H511331 · 2017-11-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:331 Konsekvenser av privatleasing av (M) till Statsrådet (MP) Privatleasing där du hyr en bil är ett mycket populärt sätt att finansiera sitt bilägande . Det rullar enligt över 100 000 privatleasade bilar i . Som konsument får man ett upplevt fast pris på en bil , där service, däck och annat ingår. När avtalet är slut lämnar du tillbaka bilen. Varken konsumentköplagen, konsumenttjänstlagen eller konsumentkreditlagen gäller dock vid leasing, utan det är det skrivna avtalet som gäller. Många konsumenter har vänt sig till , då villkoren har upplevts som oklara. kan exempelvis en familjesituation förändras, och kan man då inte lämna avtalet kan det få omfattande privatekonomiska konsekvenser. Med anledning av att det är många privatpersoner som använder privatleasing – av alla bilförsäljningar – är frågan om det nu är dags för politiken att föra in privatleasing i någon av de befintliga lagarna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder eller göra några insatser för att följa upp hur konsumenterna påverkas när allt fler väljer att privatleasa sin bil?
fr · H511332 · 2017-11-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:332 Uppehållstillstånd för japanska studenter av Boriana (M) till Statsrådet (S) Många japanska studenter är intresserade av det svenska utbildningssystemet och studier i . Eftersom utbytesplatserna vid våra universitet är begränsade väljer många att söka sig till svenska folkhögskolor. , biträdande professor vid , berättar för () att utbytet har fungerat väl . kommer rapporter om att ett flertal japanska studenter har fått avslag från på sin ansökan om uppehållstillstånd. Bland annat har ifrågasatt varför vissa studenter väljer att läsa på lägre nivå än vad de gör i . En annan nekades uppehållstillstånd eftersom inte ansåg att studierna i skulle ge honom nytta för framtiden. Jag har full förståelse för att alla ansökningar om uppehållstillstånd för studier fattas individuellt av . påpekar många att denna problematik inte har funnits tidigare. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att japanska studenter fortsatt ska få uppehållstillstånd i med anledning av studier?
fr · H511333 · 2017-11-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:333 Akademiska förbindelser med av Boriana (M) till Statsrådet (S) Många japanska studenter är intresserade av det svenska utbildningssystemet och studier i . Eftersom utbytesplatserna vid våra universitet är begränsade väljer många att söka sig till svenska folkhögskolor. , biträdande professor vid , berättar för () att utbytet har fungerat väl . kommer rapporter om att ett flertal japanska studenter har fått avslag från på sin ansökan om uppehållstillstånd. Bland annat har ifrågasatt varför vissa studenter väljer att läsa på lägre nivå än vad de gör i . Dessa studenter är självförsörjande och belastar därför inte det svenska samhället. Framför allt riskerar detta att påverka våra goda akademiska förbindelser med negativt. Vi lider av stor kompetensbrist inom många yrken i , och det är därför viktigt att utländska studenter, bland annat från , får en bra bild av . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att upprätthålla goda akademiska förbindelser med ?
fr · H511334 · 2017-11-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:334 Överlåtelse av väghållaransvar av (M) till Statsrådet (S) I väghållaransvar (2013:043) betonas att väghållaransvaret mellan stat, kommun och enskilda behöver förtydligas. Projektrapporten framhåller bland annat att följande principer bör gälla: 1. Staten bör ha ansvar för allmänna vägar på landsbygd och för ett övergripande vägnät i tätort. Kommunerna bör ha huvudansvar för väghållningen i tätort med undantag för det övergripande statliga vägnätet. Enskilda väghållare bör ha ansvar för vägar på landsbygd som främst är till nytta för enskilda. Runt om i landet finns exempel på att har frångått ovannämnda principer och i stället har lagt över ansvaret för länsvägar av stor betydelse för landsbygden på enskilda vägföreningar och kommuner. Dessa vägföreningar upplever att övertagandet är oskäligt och att det sker under tvång. Om statlig ersättning utgår vid övertagandet kan det enligt uppgift hända att förutom att ställa krav på allmänt underhåll, såsom underhåll av vägbeläggning, snöröjning, bekämpning av halka etcetera, dessutom ställer krav på att renovering av vägen ska ske . Ofta utan att självt har levt upp till denna nivå tidigare. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att statliga vägar av betydelse för landsbygdens företagande och levnadsvillkor ska kunna bibehålla en skälig vägstandard, och hur avser statsrådet att följa upp att överlåtelser av väghållaransvar till enskilda sker med rimliga förutsättningar?
fr · H511335 · 2017-11-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:335 om migrationspolitiska beslut av (M) till Statsrådet (S) har presenterat sin granskningsrapport inför migrationspolitiska beslut. I rapporten har granskat de konsekvensanalyser som regeringen låtit kommittéväsendet och ta fram inför 26 migrationspolitiska propositioner . Granskningen visar på brister i underlagen som sedan återspeglas i propositionerna. Enligt granskning uppfylls kraven endast undantagsvis på heltäckande långsiktiga ekonomiska analyser. Det fåtal bedömningar som gjorts är huvudsakligen så svagt underbyggda eller kortfattat redovisade att deras tillförlitlighet inte går att bedöma. Bristerna som påpekas av är allvarliga. Noggranna konsekvensanalyser måste föregå migrationspolitiska ställningstaganden precis som ställningstaganden som rör exempelvis sjukvård och utbildning. Det är även i sammanhanget värt att nämna betydelsen av beslut som man inte har fattat. Ett beslut att inte genomföra eller gå vidare med en åtgärd eller ett initiativ är också ett beslut. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder eller initiativ planerar statsrådet för att säkerställa att ställningstaganden rörande migration, oavsett om de resulterar i åtgärder eller inte resulterar i åtgärder, baseras på noggranna konsekvensanalyser?
fr · H511336 · 2017-11-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:336 Åtgärder för svenska åkerier av Per Klarberg (SD) till Statsrådet (S) Situationen för svenska åkerier är alltjämt kritisk, trots regeringens utlovade åtgärder för att få bukt med det – ofta organiserade – fusket, främst från utländska åkare. En viktig pusselbit i kampen mot oseriösa utländska aktörer som missbrukar cabotagereglerna är klampning, något som efterlyst och som tillämpas i . Det nuvarande regelverket tillåter dock enbart klampning , vilket visat sig inte vara tillräckligt avskräckande för de åkare som konkurrerar med svältlöner, då dessa utan problem kan vänta tills polisen tvingas ta bort klampningen. Vi är inte ensamma om att tycka att nuvarande regelverk är för tandlöst skrivet för att få bukt med ovan nämnda problematik; har riktat ett antal tillkännagivanden till regeringen i ämnet: tillkännagav för regeringen att klampning behövs som ett komplement till böter och övriga sanktioner. tillkännagav för regeringen att regeringen ska utreda möjligheten till klampning längre än . tillkännagav för regeringen att regeringen ska återkomma med förslag som möjliggör klampning längre än . Trots en samsyn i och ett antal tillkännagivanden har oroväckande lite hänt ifrån regeringens sida. Min fråga till statsrådet är: Vad kommer statsrådet i närtid att göra för att se till att verkställa tillkännagivanden och säkerställa en sund konkurrens på svenska vägar?
fr · H511337 · 2017-11-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:337 Regeringens inställning till en flexibel rovdjurspolitik av (C) till Miljöminister (MP) beslutade om en mer flexibel rovdjursförvaltning. I praktiken innebär det att EU:s naturvårdslagstiftning inte kan rödlista arter som uppnått gynnsam bevarandestatus, bland annat den svenska vargen. Något som öppnar upp för att vargen ska ingå i den normala viltvårdsförvaltningen. har parlamentet uppmanat kommissionen att ändra skyddsstatusen på arter som uppnått gynnsam bevarandestatus, till exempel vargen. Parlamentet har, utöver uppmaningen till kommissionen, vädjat till medlemsstaterna att vidta konkreta åtgärder för en mer flexibel rovdjurspolitik, för att människor ska kunna leva och verka i landsbygdsområden. Med anledning av detta är min fråga till miljöminister : Hur ställer sig ministern till uppmaning om att medlemsstaterna ska vidta konkreta åtgärder för att ändra skyddsstatusen på arter som uppnått gynnsam bevarandestatus för att inte äventyra den hållbara utvecklingen i landsbygdsområden?
fr · H511338 · 2017-11-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:338 handläggningstider av (C) till Statsrådet (S) långa handläggningstider för att förlägga ledning i väg- och banområde har länge varit en stor utmaning för bredbandsbyggande aktörer. En viktig åtgärd för att fler ska få tillgång till bredband är att handläggningstider ses över och kortas. är frågan akut för bolagen som försöker bygga bredband till sina kunder men hindras att göra det, i väntan på tillstånd från . Antalet ärenden ökar och är nu enligt närmare 2 500 stycken. Dagens tillståndsprocesser upplevs som komplicerade och tidskrävande, vilket kan påverka investeringsvilja och utbyggnadstakt i negativ riktning, och hantering utgör en flaskhals i bredbandsutbyggnaden. Trots att åtgärder vidtagits, som snabbspår för kompletta ansökningar och ett utpekat uppdrag i regleringsbrev att ska korta handläggningstiden för ledningsrättsärenden, är situationen alltjämt akut. konstaterade branschen att handläggningstider dessvärre inte har förkortats alls . Enligt It- & telekomföretagen riskerar minst 15 000 hushåll att inte få sina utlovade leveranser om inte håller en handläggningstid , vilket de ska enligt lag, . är handläggningstiden uppåt i vissa fall. Min fråga till statsrådet är med anledning av detta: Vilka ytterligare åtgärder kommer statsrådet att vidta för att åtgärda delånga handläggningstiderna för tillstånd att förlägga ledning i väg- ochbanområde?
fr · H511339 · 2017-11-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:339 Hela och exemplet av (M) till Statsrådet (S) har föreslagit att i ska föras över i enskild regi. Skälet som har angetts vid samrådsförfarande är att myndigheten måste spara pengar och att vägsträckan är lågt trafikerad. Då det sistnämnda ifrågasattes visade det sig dock att det inte stämmer. Tvärtom visar egna mätningar att länsvägen är klassad som högtrafikerad. Detta är mer än märkligt. Det är också märkligt att en statlig myndighet anger att väghållningen ska lämnas över i enskild regi för att myndigheten i sig måste spara pengar. Detta trots att kommunen anför att är en viktig led för transporter mellan de västra och östra kommundelarna och att det förutom enskilda hushåll finns såväl ett fabriksområde som 59 stycken företag som alla är beroende av den vägsträckan. Ovanstående är ett exempel på hur statliga verk agerar i ett land där åtskilliga regeringar har framhållit vikten av att ”hela ska leva”. På regeringens hemsida, och landsbygdsminister utgiftsområde, går till exempel att läsa: ”I BP18 gör regeringen en hela Sverige-satsning som innehåller åtgärder för sammanlagt för fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet. Satsningar görs på flera områden av betydelse för landsbygder; service och goda levnadsvillkor, gröna jobb, företagande och utbildning och infrastruktur.” Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder ämnar statsrådet vidta, inom sitt ansvarsområde, för att standarden på statlig infrastruktur ”av betydelse för landsbygder” ska bevaras och utvecklas, och hur avser statsrådet att följa upp föreslagna åtgärder?
fr · H511340 · 2017-11-27 00:00:00 — Fråga 2017/18:340 Statliga myndigheter som konkurrerar med privata aktörer av (M) till Statsrådet (S) upphandlar den offentliga sektorn varor och tjänster för . I den nationella upphandlingsstrategin lyfts bland annat målet om mångfald av leverantörer och en väl fungerande konkurrens. Vidare skriver regeringen ”att nationella upphandlingsstrategin ska underlätta och stimulera upphandlande myndigheter och enheter att använda upphandlingen som ett strategiskt verktyg i sin verksamhet. Det kan till exempel handla om att främja en sund konkurrens på marknaden.” Det framgår tydligt att sund konkurrens ska råda, till exempel vid upphandling av tvättverksamheter. Statliga myndigheter och offentlig sektor ska följa konkurrenslagstiftningen. Det finns dock skillnader mellan myndigheters och privata aktörers villkor och möjligheter när det gäller prissättning av varor och tjänster, till exempel i fråga om fördelning av fasta kostnader. Vidare gäller att offentlig sektor ska hantera skattebetalares medel varsamt. Detta gäller till exempel Kriminalvårdens produktionsverksamhet Krimprod som offentlig aktör, som vid upphandlingar konkurrerar med lokala, mindre aktörer och företag. I Statskontorets utredningsrapport som kommersiell aktör – omfattning och konkurrenseffekter presenteras bland annat följande: Flertalet undersökta myndigheter och statliga bolag bedriver konkurrensutsatt verksamhet i någon form. Närmare hälften av dessa gör det dessutom i märkbar omfattning. Det finns ett stort och brett utbud av statliga kommersiella och konkurrensutsatta tjänster. Av dessa är det endast en del som kan sägas naturligen höra samman med myndigheternas kärnverksamhet. Påfallande ofta saknas ett externt motiv för att myndigheten alls ska bedriva verksamheten. Att man ändå gör det grundas snarare på för myndigheten rent interna motiv. Ungefär en fjärdedel av undersökta myndigheter och bolag uppfyller kriterier för när den konkurrensutsatta verksamheten har en märkbar och sannolikt negativ inverkan på marknadens funktionssätt. Regeringen har ansvaret för myndigheter och deras sätt att upphandla och konkurrera med näringslivet. En lokal tvättfirma kan lätt uppfattas som överkörd i en upphandling av till exempel Kriminalvårdens verksamheter. Med anledning av det ovan beskrivna vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt kommer statsrådet att agera så att statliga myndigheter och offentlig sektor följer ordinarie konkurrenslagstiftning och likvärdiga villkor när man aktivt väljer att delta i upphandlingar där man tävlar med näringslivet om att tillhandahålla olika tjänster och varor?
fr · H511342 · 2017-11-27 00:00:00 — Fråga 2017/18:342 Sänkta antagningskrav till polisutbildningen av (L) till Justitie- och inrikesminister (S) beslutade regeringen att uppdra till polisen att återkomma med förslag på hur platserna ska kunna fyllas vid de befintliga lärosäten som bedriver polisprogrammet. Parallellt med de 400 tomma platserna sker stora avhopp från polisyrket; har nästan 900 poliser slutat. Detta är mycket bekymmersamt och något Liberalerna uppmärksammat . Polisen har tidigare sänkt kraven för att antas till polisutbildningen genom att begåvningskraven sänktes. Man har också gjort ett antal ändringar, varav vissa är motiverade men har mer fokus på det administrativa. Trots detta står alltför många stolar tomma. Regeringens uppdrag till polisen har resulterat i ett nytt pm med en lista på åtgärder för att ändra antagningsprocessen. Några av förslagen är direkt av den karaktären att de innebär sänkta krav vid antagningen, att oberoende av om man klarar momentet får man fortsätta. Polisutbildningen är en attraktiv utbildning med nuvarande upplägg. Tusentals söker de platser som finns. Lösningen är inte sänkta krav och en urholkning av polisyrkets kvalitet. Mot bakgrund av polisens återrapporterade förslag, beställda av regeringen, vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka av dessa förslag kommer ministern och regeringen att gå vidare med, och kommer ministern och regeringen att ytterligare sänka kraven för att bli polis?
fr · H511343 · 2017-11-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:343 Svensk fiskenäring av (S) till Statsrådet (S) Ett upprop för det lokala fisket har, på initiativ av , tagits fram av 19 svenska kustkommuner. Trots att det råder stora skillnader mellan kommunerna i fråga om fiskets och beredningens typ och omfattning har de samma syn på fisket: att tillgången till färsk fisk höjer livskvaliteten i kommunerna, att fisket är centralt för kommunernas identitet och varumärke och att fisket skapar viktiga arbetstillfällen och stärker besöksnäringen. Uppropet presenterades vid den årliga fiskekonferens som anordnades av Marint Centrum i . Enligt uppgifter som framfördes i samband med konferensen har uppropet väckt ett ”slumrande” engagemang till liv och skapat en insikt om situationens allvar. Uppropet kan ses som en grund för dialog med myndigheterna och för att skapa förändring. Många hoppas att fiskarkåren också ska uppleva uppropet som ett tecken på att kommunerna nu sluter upp bakom sina fiskare, manifesterar sitt stöd för näringen och öppet förklarar vilken betydelse fisket har för kustkommunerna. Nyrekryteringen och föryngringen av kåren är också frågor som tas upp i uppropet. Kommunerna efterfrågar politiska initiativ som kan hjälpa till att skala upp värdet av det lokala fisket. Fler svenskar ska helt enkelt uppmuntras att välja svenskfångad fisk. I uppropet framhålls att fiskets yrkeskunskap och engagemang är nödvändiga för att säkerställa ett ekologiskt hållbart fiske. Yrkesfiskarna är också tidiga med att se förändringar i miljön/biologin, vilket bör tas tillvara i samverkan med forskningen. Kommunerna har enats om att förvandla uppropet till ett långsiktigt samarbete. På detta sätt hoppas man kunna skapa bättre förutsättningar för fisket lokalt, men också bli en starkare röst på nationell nivå och i EU-sammanhang. Fler kommuner välkomnas till samarbetet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ avser statsrådet att vidta för att stärka den lokala fiskerinäringen?
fr · H511344 · 2017-11-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:344 Slavhandel i av (KD) till Utrikesminister (S) har ett antal rapporter från bland annat FN och IOM publicerats om situationen i . Av dessa framkommer att flyktingar, som för tillfället befinner sig i för att ta sig vidare norrut mot , lever under förhållanden som närmast kan beskrivas som misär. Av rapporterna, bland annat en rapport från säkerhetsrådet (S/2017/466), framkommer att de som faktiskt lyckats fly från det libyska fastlandet inte bara står inför ett som riskerar att ta deras liv, utan också en kustbevakning som använder högst tvivelaktiga metoder. Av rapporten framgår att beskjutit migranters båtar. Det är förståeligt att EU velat stödja för att stoppa skrupellösa människosmugglare och undermåliga båtar, men det är inte acceptabelt om EU stöder en kustbevakning som inte respekterar mänskliga rättigheter. Bland dem som inte haft tillräckliga medel för att betala människosmugglarna har en slavmarknad utvecklats. Åtskilliga exempel har uppdagats där människor på slavauktioner under de mest kränkande former sålts till högstbjudande för att arbeta som exempelvis grävare eller jordbruksarbetare. Ofta för att ”betala av skulden” till människosmugglarna som inte anser sig ha fått betalt. Denna fruktansvärda behandling av människor i stor utsatthet måste adresseras av både och EU. Jag vill därför fråga utrikesminister : Hur försäkrar sig ministern om att stödet till går till insatser där mänskliga rättigheter värnas, och hur säkerställs skydd av utsatta människor så att de inte säljs som slavar?
fr · H511346 · 2017-11-28 00:00:00 — Fråga 2017/18:346 Elever som nekas reseersättning av (C) till Utbildningsminister (MP) Alla oavsett politisk tillhörighet anser att utbildning är en viktig förutsättning för att komma in på arbetsmarknaden. Ungdomar uppmuntras också till att skaffa utbildning och får på olika sätt stöd för att kunna studera. sätter Förvaltningsrätten stopp för att elever ska erhålla reseersättning för att komma till och från skolan. Man måste vara fyllda och få reseersättning efter det att man fyllt . Detta innebär att ungdomar som fyller år inte har samma förutsättningar som de som fyller år . Ungdomar som fyller kan med andra ord inte fullfölja skolan eller börja på gymnasiet, av ekonomiska skäl. I motiveringen från Förvaltningsrätten är det laglighetsprövningen som avgör rättens beslut, vilket innebär att om kommunen betalar ut reseersättning begår man ett lagbrott, eftersom det strider mot lagen. Detta är något som har uppmärksammats bland annat i kommun. I vårt land har vi via lagstiftning möjliggjort för ungdomar att utbilda sig tack vare bland annat förlängt barnbidrag, studiebidrag och studielån. I vårt land är taxorna för pendling med allmänna kommunikationer mycket varierande, och på många ställen är det inte ens möjligt, utan det fordras skjuts med bil. Oavsett var man bor ska man ha rätt att ta sig till skolan till lägsta priset. Men utgiften kan vara högre än vad föräldrar i vissa inkomstklasser klarar av. Det är dags att undanröja hindret så att kommunen kan betala reseersättning och ungdomar kan delta i utbildning på lika villkor. Med hänvisning till ovanstående är min fråga till utbildningsminister : Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att möjliggöra för kommunerna att betala ut reseersättning till ungdomar som fyllt ?
fr · H511347 · 2017-11-29 00:00:00 — Fråga 2017/18:347 medfinansiering av av (M) till Statsrådet (S) har arbetet för att säkra en långsiktigt hållbar transportlösning över Kvarkensundet mellan och i pågått på gränsöverskridande regional nivå. Färjetrafiken över Kvarken mellan och innebär besparingar av såväl restid som utsläpp. I stället för att åka runt hela för att ta sig till kan invånarna i ta färjan över Kvarken. Färjetrafiken skapar en naturlig kontakt mellan och , vilket möjliggör ekonomisk och kulturell integration mellan våra länder. På båda sidor om Sundet har beslut fattats om medfinansiering av den infrastruktur som krävs vid upprättandet av färjetrafik. I har regeringen uttalat sitt stöd för projektet och meddelat att den kommer att tillskjuta motsvarande till projektet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : När avser regeringen att ta ställning till, och besluta om, den ansökan om medfinansiering av den infrastruktur som krävs för en fungerande färjetrafik, som kommun ansökt om ?