ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H4121558 · 2017-06-21 00:00:00 — Dnr Ju2017/05171/ Svar på fråga 2016/17:1558 av (MP) Säkerhetssituationen i har frågat mig vad jag anser att det förändrade säkerhetsläget har för påverkan på avvisningarna till . Vare sig enskilda statsråd, eller regeringen, får ingripa eller uttala sig i de enskilda ärenden som myndigheter eller domstolar handlägger. Det är ansvariga svenska myndigheter, som ska bedöma i vilken utsträckning säkerhetssituationen påverkar avvisningarna till . Det är inte en bedömning som jag eller regeringen får göra. Jag vill dock framhålla att jag är väl medveten om den svåra situation som råder i och delar oro i detta avseende. Allmänt kan sägas att en avvisning eller utvisning av en person förutsätter enligt utlänningslagen att personen i fråga inte är i behov av skydd och inte heller har några andra skäl att beviljas uppehållstillstånd i . Återvändande till hemlandet ska således alltid föregås av en individuell prövning av det eventuella skyddsbehovet. I den prövningen ingår en bedömning av säkerhetssituationen i hemlandet. Jag utgår ifrån att svenska myndigheter och domstolar gör nämnda prövningar i överensstämmelse med utlänningslagen.
frs · H4121559 · 2017-06-21 00:00:00 — Dnr S2017/03500/FS Svar på fråga 2016/17:1559 av (M) om Kvalitet för patienten (M) har frågat mig vilken analys jag gör av möjligheterna att styra, följa upp och redovisa kvalitet i vården, och vilka nya konkreta åtgärder jag avser att vidta för att utveckla uppföljningen av kvalitet och se till att informationen når ut till patienterna. Uppföljning är en förutsättning för att utveckla och förbättra kvaliteten i hälso- och sjukvården, såväl på regional och nationell nivå som för enskilda vårdinrättningar. Ett flertal myndigheter, bl.a. , , och Inspektionen för vård och omsorg har uppdrag som bidrar till att följa upp och styra hälso- och sjukvården baserat på bästa tillgängliga kunskap. Dessa myndigheter ingår även i Rådet för styrning med kunskap, vars arbete syftar till att på strategisk nivå samlat behandla frågor som är viktiga för att öka kvaliteten i vård och omsorg. Vad avser kvalitetsmätningar inom hälso- och sjukvården används en mängd olika kvalitetsmått och indikatorbaserade jämförelser inom vård och omsorg. Syftet med dessa är att utveckla verksamheterna för att uppnå bättre kvalitet eller effektivitet. Inget av dessa kvalitetsmått kan dock representera vårdens kvalitet som helhet. Även om det därmed finns möjligheter att följa upp vissa aspekter av kvalitet inom hälso- och sjukvården är det betydligt svårare att på basis av enstaka mått skapa en helhetsbild av kvaliteten. Fler och mer detaljerade kvalitetsmått riskerar vidare att inskränka handlingsutrymmet för professionen utan att kunna garantera att målen nås. En av regeringens åtgärder som bl.a. syftar till att öka kvaliteten är att stärka patienternas ställning i hälso- och sjukvården. Regeringen kommer därför i höstens budgetproposition att föreslå en patientmiljard som består av skärpt vårdgaranti i primärvården och patientkontrakt. I flertalet av regeringens befintliga satsningar finns patienten i fokus, exempelvis i överenskommelsen med Kommuner och Landsting (SKL) om att förbättra vården för personer med kroniska sjukdomar. I den överenskommelsen ingår att främja patientcentrerade arbetssätt och metoder samt uppföljning av patientresultat i primärvården. Utöver den utredning och rapport som berör i sin fråga finns även många andra underlag, bl.a. betänkande Kunskapsbaserad och jämlik vård (SOU 2017:48) vars betänkande överlämnades . I betänkandet lyfts förslag om en utvecklad styrning för kunskapsbaserad och jämlik vård samt förstärkt nationell uppföljning. Syftet är bl.a. att stimulera till förbättring i vården. Utredningens förslag kommer att remitteras och därefter beredas vidare inom .
frs · H4121560 · 2017-06-21 00:00:00 — Dnr M2017/01528/Nm Svar på fråga 2016/17:1560 av (M) Den svartmunnade smörbulten har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att komma till rätta med utbredningen av den invasiva svartmunnade smörbulten. Inledningsvis vill jag säga att jag delar den oro som ger uttryck för när det gäller utbredningen av den invasiva främmande arten svartmunnad smörbult i svenska vatten. Denna fisk har sannolikt kommit in som rom eller yngel via sjöfarten och sedan etablerat sig i . Havs- och vattenmyndigheten informerar att arten har spridit sig till svenska vatten i en ökande takt . Eftersom arten har sitt naturliga utbredningsområde inom EU:s territorium, bland annat i , så uppfyller den inte kriterierna för att föras upp på EU:s förteckning över invasiva främmande arter av unionsbetydelse. EU-förordningen om invasiva främmande arter ger dock möjligheter att göra nationella prioriteringar och att samarbeta med andra medlemsstater för att hantera t.ex. svartmunnad smörbult. Havs- och vattenmyndigheten och är behöriga myndighet enligt EU-förordningen och har dessutom regeringens uppdrag att föreslå prioriterade åtgärder för att motverka att invasiva främmande arter som bedöms utgöra ett nationellt hot förs in i och sprids här. Havs- och vattenmyndigheten har ett särskilt ansvar för vattenmiljöerna och har redan ett informationsutbyte med myndigheter i länder i vilka svartmunnad smörbult har införts. Ett nationellt hanteringsprogram om den svartmunnade smörbulten är under utarbetande vid Havs- och vattenmyndigheten. Vid sidan av EU:s interna arbete samt nationella åtgärder för att förebygga introduktion och spridning av invasiva främmande arter så vill jag även framhålla betydelsen av att Barlastkonventionen under FN:s internationella sjöfartsorgan IMO träder i kraft . ratificerade konventionen och regeringen ser nu möjligheten att Barlastkonventionen kan bli ytterligare ett viktigt verktyg för att förebygga introduktion och spridning av invasiva främmande arter via fartygens barlastvatten.
frs · H4121561 · 2017-06-20 00:00:00 — Dnr N2017/04109/FF Svar på fråga 2016/17:1561 av (SD) Nordiskt turistsamarbete har frågat utrikesministern om den avser verka för att vidareutveckla och ytterligare lyfta upp det nordiska turistsamarbetet i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara den frågan. I sin fråga hänvisar till beslut att verka för att det nordiska turismsamarbetet ska prioriteras och att ökad turism är positiv för sysselsättningen, samt att gemensam nordisk marknads-föring blir lättare då länder runt om i världen ofta ser som en enda destination. Regeringen beslutade tillsammans med övriga nordiska länder att skapa en gemensam marknadsföringsstrategi för . Strategin lanserades 2015 och utifrån denna genomförs löpande internationella marknadsföringsinsatser som stärker som varumärke och region och som genererar positiva mervärden för den nordiska och svenska besöksnäringen. Exempelvis pågår den nordiska på i , vilket ger ovärderlig uppmärksamhet för det rika kulturlivet i hela , samt främjar svensk och nordisk besöksnäring. Besöksnäringen är en av snabbast växande näringar och besöks-näringen skapar jobb i hela . var 169 000 personer syssel-satta inom besöksnäringen, vilket är en ökning med jämfört med året innan. Vi ser att branschen har en fortsatt klar tillväxt-potential och att det finns nordiskt mervärde i ett fördjupat samarbete inom turism. Därför enades de nordiska näringsministrarna om att ytterligare fördjupa samarbetet inom turism och beslutade att en gemen-sam plan för det Nordiska turismsamarbetet ska tas fram. Planen ska ge svar på hur turismsamarbetet i bäst ska utformas , vilka områden det lönar sig att samarbeta närmare på och på vilka om-råden det lönar sig att satsa nationellt. Arbetet med att ta fram planen har redan påbörjats och en arbetsgrupp med experter från alla nordiska länderna är under formering. Besöksnäringen är en framtidsbransch. Regeringen har därför tillkallat en särskild utredare för att stärka besöksnäringen som export- och jobbmotor. Utredningen ska bland annat kartlägga vilka hinder och svårigheter som näringen möter och föreslå konkreta åtgärder som kan främja dess utveckling. Vidare ska utredaren lämna förslag på en sammanhållen politik som bidrar till att aktörerna gemensamt kan kraft-samla. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Regeringen kommer att fortsätta att verka för att stärka den positiva utveckling som besöksnäringen har i form av ökad turistkonsumtion i , ökad omsättning, ökad sysselsättning och ökad export.
frs · H4121562 · 2017-06-21 00:00:00 — Dnr Fi2017/02613/E2 Svar på fråga 2016/17:1562 av (M) Åtgärder för realistisk bedömning av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att ta fram en så realistisk bedömning som möjligt för att avgöra den svenska finanspolitikens långsiktiga hållbarhet. Enligt budgetlagen ska en bedömning av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet göras . Det är också en obligatorisk del av uppdaterade konvergensprogram. Denna typ av bedömningar har gjorts på ett likaratad sätt . Syftet med bedömningen är dock inte att göra en prognos över den mest sannolika framtida utvecklingen. Det är så gott som omöjligt eftersom beräkningarna med nödvändighet sträcker sig långt in , och därmed blir mycket osäkra. I stället görs flera scenarier med olika antaganden om ett antal nyckelvariabler. Dessa scenarier är s.k. betingade prognoser – givet att vi får en utveckling i linje med de antaganden som görs kommer det offentliga sparandet sannolikt att utvecklas som i scenariot. Genom att göra fler scenarier baserade på olika antaganden skapas ett underlag för en övergripande bedömning av om finanspolitiken är långsiktigt hållbar, och för att beskriva vad som är viktigt respektive mindre viktigt för att öka hållbarheten. Syftet är också att bedöma om dagens finanspolitik är långsiktigt hållbar, dvs. de regler som styr de offentliga inkomsternas och utgifternas storlek. Det innebär att referensscenariot inte innehåller ett antagande om att det skattefinansierade tjänsteutbudet kommer att göras mer generöst , även om det har varit fallet . En sådan utveckling, där reglerna ändras så att antalet tjänster per person ökar, analyseras dock i ett alternativt scenario. Däremot antas att löner och andra kostnader för att producera dessa tjänster ökar i tidigare observerad takt, även i referensscenariot. Det finns ingen allmänt accepterad metod för att översätta den demografiska utvecklingen till offentliga utgifter. har ett annat sätt än regeringen att beräkna hur de demografiska förändringarna påverkar dagens utgiftssystem, och bedömer därför att kostnaderna för den offentliga konsumtionen ökar något snabbare. Det beror också på att kommissionen utgår från prognos för befolkning, medan regeringen använder SCB:s prognos. Det beror dock inte på att antar framtida ambitionshöjningar. Även de analyserar effekten av dagens regelverk, och finner som anger att risken för en ohållbar utveckling är liten i . Bedömningen av hur den demografiska utvecklingen och andra faktorer påverkar de offentliga inkomsterna och utgifterna utvecklas ständigt, och det bör alltid finnas en beredskap att ompröva tidigare beräkningsmetoder och antaganden. Ett sådant arbete pågår löpande. Jag har dock för närvarandet inga avsikter att genomföra några större förändringar av det sätt som de långsiktiga hållbarhetsberäkningarna genomförs på.
frs · H4121564 · 2017-06-20 00:00:00 — Dnr N2017/04066/PBB Svar på fråga 2016/17:1564 av (M) Bostadsbristen för nyanlända har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att lösa svårigheterna för alla nyanlända som är i behov av en egen bostad, och i så fall när. Jag delar oro över bostadssituationen för nyanlända. Det är kommunernas uppgift att förse medborgarna med bostäder. Regeringen har dock vidtagit flera åtgärder för att stötta kommunerna i deras arbete med att underlätta för nyanlända på bostadsmarknaden. Ett exempel är statsbidraget till kommuner för ett ökat bostadsbyggande, där av dessa medel är avsatta för bostäder som motsvarar bostadsbehovet hos nyanlända. tog 111 kommuner del av stödet och totalt utbetalades till kommuner som byggt bostäder. har regeringen avsatt för samma ändamål. Glädjande nog är bostadsbyggandet rekordhögt och bedömer att det påbörjas 72 000 bostäder . bedömer att byggandet av hyresrätter ökar kraftigt och förväntas uppgå till över 55 000. Ett viktigt instrument för att stimulera byggandet av hyresrätter med rimliga hyror är investeringsstödet. Sammanlagt har regeringen avsatt och fram för ändamålet. Tack vare investeringsstödet byggs fler hyresrätter med rimliga hyror så att de blir överkomliga för fler hushåll att efterfråga. Det ökar dessutom rörligheten i det befintliga beståndet. beslutade att anta regeringens proposition om tidsbegränsade bygglov för byggnader för bostadsändamål. Syftet är att möjliggöra användandet av tillfälliga bostäder som ett komplement till permanent byggnation där bostadsbehovet inte fullt ut kan tillgodoses genom ordinarie plan- och byggprocesser. Ett ökat bostadsbyggande är dock inte tillräckligt. För att öka användandet av det befintliga beståndet har regeringen gett Statskontoret i uppdrag att se över hur privatuthyrningen kan stimuleras. Dessutom har fått i uppdrag att se över vilka krav som ställs på blivande hyresgäster och vid behov lämna förslag på hur inträdet på bostadsmarknaden kan underlättas. ska även utreda möjligheten för fastighetsägare att tillämpa partiella hyreskontrakt, dvs. hyreskontrakt med besittningsskydd för en del av en bostad, för såväl nyproducerade som för befintliga bostäder. Regeringen har även gjort förstärkningar inom bostadsbidraget, vilket är positivt för nyanlända som redan har en bostad och som uppfyller förutsättningarna för att ha rätt till socialförsäkringsförmåner. höjdes inkomstgränsen, som är en av flera faktorer som påverkar storleken på bidraget, för barnfamiljer.
frs · H4121565 · 2017-06-21 00:00:00 — Dnr S2017/03507/FS Svar på fråga 2016/17:1565 av (M) som försöksregion för gårdsförsäljning av alkohol har frågat mig om jag och regeringen kommer att vidta några åtgärder för att låta bli en försöksregion för gårdsförsäljning av alkohol, och i så fall när. Eftersom gårdsförsäljning inte är tillåtet i saknas de lagliga förutsättningarna för att låta blir en försöksregion för gårdsförsäljning av alkoholdrycker. hänvisar till att gårdsförsäljning är tillåten ibland annat . I är gårdsförsäljning tillåten under vissa villkor, bland annat att dryckerna baseras på bär, frukter eller andra växtdelar från en växtzon som ligger norr om den sextionde nordliga breddgraden. Den finska lagstiftningen har dock ifrågasatts av kommissionen. Den utredning som haft i uppdrag att analysera förutsättningarna för gårdsförsäljning i , konstaterade att en EU-rättsligt legitim reglering av sådan försäljning kräver att även utländska tillverkare ges tillträde till den svenska marknaden, liksom att försäljning inte bara kan tillåtas på landsbygden. Med andra ord så handlar frågan om gårdsförsäljning inte bara om begränsad försäljning av alkoholdrycker tillverkade på svenska gårdar, utan om en verksamhet som kan omfatta såväl landsbygd som storstad och såväl svenska som utländska aktörer. Jag menar därför att frågan om gårdsförsäljning behöver ses i ett större alkoholpolitiskt sammanhang. Den svenska alkoholpolitiken har som främsta syfte att skydda folkhälsan. Desintresseringsprincipen är en mycket viktig princip för att uppnå detta syfte. Den innebär att det i inte ska finnas några ekonomiska intressen i detaljhandelsled som kan bidra till ökad försäljning och därmed ökad alkoholkonsumtion. Det är alltså denna princip som det svenska detaljhandelsmonopolet vilar på. har också erkänt desintresseringsprincipens betydelse för att värna de intressen som ligger till grund för ett detaljhandelsmonopol. Att tillåta gårdsförsäljning skulle innebära ett avsteg från denna princip och därmed riskera legitimiteten för det svenska detaljhandelsmonopolet och trovärdigheten i den svenska alkoholpolitiken.
frs · H4121566 · 2017-06-21 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1566 av (M) Supportbedrägerier har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att förhindra att supportbedrägerier får fortgå. Bedrägeribrottsligheten är ett växande problem. Brottsområdet är i snabb utveckling, vilket gör både det förebyggande och det utredande arbetet komplicerat. Förutom att bedrägeribrottsligheten är heterogen och föränderlig når den ut i de flesta samhällssektorer och drabbar såväl privatpersoner som företag och myndigheter. De stora volymerna av bedrägerier, i kombination med bedrägeribrottslighetens ofta gränsöverskridande karaktär och att många delar av samhället påverkas, ställer mycket höga krav på rättsväsendet. har ägnat stora resurser åt utredningar av bedrägeribrottslighet . Brottsvolymen är emellertid så omfattande att ökade resurser har svårt att stå i proportion till inflödet. De mest angelägna insatserna för att minska bedrägeribrottsligheten är därför det förebyggande arbetet. En viktig utveckling på området har varit inrättandet av polisens Nationella bedrägericenter (NBC). De arbetar framgångsrikt med att förebygga, förhindra och samordna bedrägeriärenden och har aktiv samverkan med en mängd aktörer. Inte minst arbetar de med information till individer och grupper som riskerar att bli utsatta för bedrägerier. Ett syfte med supportbedrägerier är att komma åt skyddade uppgifter på någons dator. Det kan handla om uppgifter om någons identitet, företagsinformation, kontokortsuppgifter eller lösenord. Ett aktuellt område som har tydlig bäring på bedrägerier och där det finns ett behov av att öka säkerheten är krav och rutiner för svenska identitetshandingar. avser regeringen därför att tillsätta en utredning med uppdraget att föreslå åtgärder för att minska det ökande antalet bedrägerier som begås med förfalskade identitetshandlingar. Vidare har flera ändringar skett i den straffrättsliga lagstiftningen. Bl.a. har ett nytt brott, olovlig identitetsanvändning, införts i . införs vidare i samma balk ett nytt brott, grovt fordringsbedrägeri, för att komma till rätta med problemen med bedrägerier med s.k. bluffakturor. Ett annat aktuellt område är genomförandet av EU:s andra betaltjänstdirektiv enligt vilket leverantörer av betaltjänster bland annat kommer att behöva tillämpa stark kundautentisering, vilket kommer att leda till säkrare betalningstransaktioner framöver. arbetar med en lagrådsremiss för att kunna genomföra direktivet i svensk rätt. Likaså är införandet av det fjärde penningtvättsdirektivet ett område som kommer att underlätta arbetet med att identifiera konton som är resultatet av bedrägerier. Genomförandet av fjärde penningtvättsdirektivet föreslås av regeringen i prop. 2016/17:173 som lämnades till . Regeringen ser att problemet med bedrägerier är ett angeläget område och kommer även fortsättningsvis att arbeta med åtgärder som förhindrar och försvårar för de som har för avsikt att begå bedrägeribrott.
frs · H4121567 · 2017-06-21 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1567 av (M) Fler poliser i kommunerna har frågat mig om jag är beredd att stödja kommunerna i med statligt finansierade ordningsvakter som kan bidra till att skapa en ökad trygghet i . Det är som har huvudansvaret för att upprätthålla ordningen och säkerheten i samhället. Ordningsvakter och väktare har emellertid också viktiga uppgifter när det gäller att bidra till ökad trygghet. är ordningsvakternas uppdrag avgränsat och de har endast begränsade polisiära befogenheter på de platser som omfattas av ordningsvaktsförordnandet. Som utgångspunkt gäller att ordningsvakter bara bör förordnas om uppgiften kräver de särskilda befogenheter som en ordningsvakt normalt har, bör uppgiften inte vara så kvalificerad att den kräver polisutbildning. Ordningsvakter har lydnads- och rapporteringsplikt gentemot polisman och det är som utbildar, förordnar och har ansvaret för tillsynen av ordningsvakter. Normalt sett förordnas ordningsvakter för tjänstgöring endast på platser dit allmänheten har tillträde. Ordningsvakter kan t.ex. sköta ordningen vid gallerior och allmänna kommunikationsmedel. En av utgångspunkterna i den nya är en polis närmare medborgarna. Det innebär att det lokala arbetet ska vara basen i myndighetens verksamhet, med ökad närvaro och tillgänglighet som grundas på lokala förutsättningar och behov. omfattande uppdrag innebär dock ofta svåra avvägningar när det gäller resursfördelning mellan olika angelägna arbetsuppgifter och geografiska områden. Det är ansvar att fördela och organisera de resurser som finns inom myndigheten på det sätt som bedöms lämpligt. Det är naturligtvis angeläget att lever upp till sina åtaganden oavsett tidpunkt . En åtgärd från regeringens sida har varit att möjliggöra en utökning av den personella resursen inom myndigheten. Regeringen har föreslagit och aviserat tillskott till på sammanlagt –2020. Jag kommer även i fortsättningen att noga följa hur använder sina resursförstärkningar och hur man arbetar för att säkerställa att intentionerna med reformen infrias.
frs · H4121569 · 2017-06-20 00:00:00 — Dnr N2017/04068/FF Svar på fråga 2016/17:1569 av (M) Ökad svensk konkurrenskraft vid införande av EU-beslut har frågat mig om jag anser att en svensk motsvarighet till det danska skulle stärka svensk konkurrens-kraft. I sin fråga så hänvisar till det danska och de principer som rådet arbetar efter. har uppgift att granska och ge råd om implementeringen av EU-direktiv i . Eftersom en stor del av de lagar och regler som påverkar svenska företag bestäms på EU-nivå är det viktigt att arbeta aktivt med att bevaka svenska intressen i . har drivit tre prioriteringar i EU-arbetet: tänk småskaligt först, använd konsekvens-utredningar i lagstiftningsarbetet och sätt mål för minskad regelbörda. I slutändan är detta en fråga om jobb och tillväxt. Det är viktigt att EU-lagstiftning också implementeras på ett effektivt sätt. kan det dock vara motiverat att gå längre än miniminivån i EU-lagstiftningen, till exempel när det gäller att skydda miljön eller arbetstagares hälsa. Den danska modellen med ett implementeringsråd är intressant och en delegation från kommer därför att besöka rådet för att lära sig mer om dess arbete och vilka lärdomar som kan dras för svensk räkning. Framgångsrika och växande små och medelstora företag som anställer är helt avgörande för att nå regeringens jobbmål. Regeringen bedriver där-för en aktiv näringspolitik med fokus på insatser som förbättrar företags och företagares villkor, som ökar attraktionskraft för investe-ringar och stärker incitamenten att starta företag. Tack vare stabila offentliga finanser kan vi göra viktiga investeringar i infrastruktur, forskning, bostäder och utbildning. Genom att bättre ta tillvara digitaliseringens möjligheter, med allt fler och bättre digitala tjänster och processer, förenklar vi också för företagare och medborgare i alla delar av landet.