frs · H4121612 · 2017-06-28 00:00:00 — Dnr S2017/03630/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2016/17:1612 av (M) Löfte om fler undersjuksköterskor har frågat mig vilka nya konkreta åtgärder jag avser att vidta för att dels säkerställa att regering och riksdag kan följa upp utvecklingen av antalet nyanställda undersköterskor i äldreomsorgen, dels uppfylla löftet om minst 4 000 fler undersköterskor i äldreomsorgen . Låt mig börja med att svara på frågan om vad regeringen gör för att skapa förutsättningar för att fler undersköterskor ska kunna anställas inom äldreomsorgen. Regeringens bemanningssatsning på totalt – 2018 ska användas till kostnader för personal som utför stöd och omvårdnad och som arbetar nära de äldre. Om pengarna används till undersköterskor, vårdbiträden, arbetsterapeuter eller någon annan yrkeskategori, beror på vilka behov kommunen har men också på vilka möjligheter kommunen har att rekrytera. Undersköterska är ett bristyrke både på kort och på lång sikt, konstaterar . (Arbetsförmedlingen 2016, Var finns jobben? Bedömning till och med och en långsiktig utblick) Med strikta krav på att stimulansmedlen enbart skulle få användas till undersköterskor skulle risken finnas att medlen inte används fullt ut. De allra flesta kommuner har kunnat använda medlen till angelägna förstärkningar, enligt Statskontorets uppföljning. Tack vare detta kan 5 000 årsarbetskrafter bidra till en meningsfull tillvaro för äldre och till att minska arbetsbördan för personalen. Regeringen har även gjort ett permanent resurstillskott på till kommunsektorn, som bl.a. kan användas inom äldreomsorgen. Kompetensbehoven inom välfärden är stora. För att stärka möjligheten för personer som är visstidsanställda i äldreomsorgen och hälso- och sjukvården att vidareutbilda sig, för att bli exempelvis undersköterska, har regeringen inrättat ett särskilt statsbidrag. har beviljat statsbidrag om till kommunerna, för drygt 1000 årsstudieplatser för denna målgrupp (i enlighet med SFS2015:504), fram t.o.m. . Utredningen om en nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen har lyft frågan om legitimation för undersköterskor. Undersköterskor spelar en mycket viktig roll i äldreomsorgen och regeringen ser det som helt avgörande att undersköterskeyrkets status stärks och att skillnaden i kompetens gentemot andra yrkesgrupper blir tydlig. Frågan om legitimation skulle bidra till att stärka undersköterskeyrket är komplex och regeringen ser därför positivt på förslaget om att utreda förutsättningarna för att genomföra en sådan förändring. En del i att underlätta den samlade kompetensförsörjningen är att ta till vara den arbetskraft som finns hos nyanlända eller personer som varit utan arbete . Inom såväl offentligt finansierad äldreomsorg som hälso- och sjukvård finns möjligheten att använda sig av extratjänster via Arbetsförmedlingen. Extratjänster ger arbetsgivare goda ekonomiska förutsättningar att anställa personer som kan avlasta befintlig personal och utgöra en extra resurs på arbetsplatsen. har i uppdrag att i den mån det går, ta fram uppgifter om hur många årsarbetskrafter som satsningen finansierat, fördelat på personalkategorier. finansierade satsningen bl.a. 3 000 undersköterskor, 1 100 vårdbiträden och 300 sjuksköterskor, enligt kommunernas redovisningar. Statskontoret har i uppdrag att följa upp styrning och utformning av satsningen, och funnit att den är ändamålsenlig och fungerar väl.