ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H412588 · 2017-01-10 00:00:00 — Dnr Fi2016/04726/K Svar på fråga 2016/17:588 av (M) Ohälsa i offentlig sektor har frågat mig vad som enligt min bedömning ligger bakom arbetsmiljöbristerna i den offentliga sektorn, och vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med dessa brister. Det som tas upp i frågan är skillnader i sjukfrånvaron mellan offentlig och privat sektor. Offentlig sektor består av flera delar där den kommunala sektorn är den största, men det finns stora variationer också inom offentlig sektor såvitt gäller sjuktalen. Sjukfrånvaron är till exempel lägre i staten jämfört med samtliga övriga arbetsmarknadssektorer. Sammantaget har dock sjuktalen på den svenska arbetsmarknaden ökat kraftigt . Det kan finnas flera orsaker till att sjukfrånvaron har ökat. Även om läget är förhållandevis gott i statlig sektor har dock även den totala sjukfrånvaron i staten ökat . Ett av regeringens delmål för de statliga arbetsgivarna är att arbetsmiljön i staten ska vara god. Erfarenheter och kunskaper från myndigheternas arbetsmiljöarbete behöver tas tillvara och spridas inom förvaltningen som en del i ett intensifierat arbetsmiljöarbete. Det pågår flera insatser, bl.a. genom och gemensamma seminarier om erfarenhetsutbyten vad gäller goda exempel på arbetet mot sjukfrånvaron. I den kommunala sektorn är däremot sjukfrånvaron högst som den också har ökat. Efter förslag från regeringen tillförs kommunsektorn nu . Det är upp till de enskilda kommunerna och landstingen att avgöra hur de ökade resurserna används bäst, men tillskottet skapar även ökat utrymme att komma till rätta med eventuella brister i arbetsmiljön. I samband med lanseringen av regeringens förslag om en s.k. hälsoväxling öppnade socialförsäkringsministern för partsgemensamma lösningar för sänkta sjuktal. Efter att samtliga parter lämnat in avsiktsförklaringar till har förslaget om hälsoväxling lagts åt sidan till förmån för parternas lösningar. I avsiktsförklaringen avseende den kommunala sektorn ingår att utveckla och genomföra åtgärder för att säkerställa ett förebyggande arbetsmiljöarbete och i förlängningen ett friskt arbetsliv, god arbetsmiljö, förbättrade rehabiliteringsinsatser m.m. med målet att sänka sjukfrånvaron i kommuner och landsting. Som framgår av budgetpropositionen (utgiftsområde 10) avser regeringen att tillsammans med arbetsmarknadens parter följa upp det påbörjade arbetet och effekterna på sjukfrånvaron. Utgångspunkten för denna uppföljning är att sjukfrånvaron för respektive sektor vid utgången av 2020 ska vara nere på den nivå som gällde . Regeringens breda ansats och parternas arbete för förbättrad hälsa i arbetslivet har redan fått effekt på sjukfrånvarons utveckling. prognoser visar att det finns goda förutsättningar för att nå de mål som regeringen har fastställt för sjukfrånvaron 2020.
frs · H412590 · 2017-01-13 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:590 av (M) Polisens arbetsmiljö har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra polisernas arbetsmiljö. Det är av stor vikt att är en arbetsplats dit människor söker sig och vill stanna. Om polisanställda väljer att lämna sin anställning så är det givetvis beklagligt. Det är därför angeläget att noga följer och agerar på utvecklingen av personalomsättningen inom myndigheten. är personalomsättningen bland poliser fortfarande låg i jämförelse med genomsnittet för svensk statsförvaltning. Frågor som rör polisanställdas arbetsmiljö hanteras av inom ramen för det delegerade arbetsgivaransvaret och med beaktande av relevant lagstiftning samt kollektivavtal. Jag förutsätter att fortsätter att verka för en god arbetsmiljö i hela organisationen och att detta sker i konstruktivt samarbete med berörda arbetstagarorganisationer. Regeringen ska ge polisen så goda förutsättningar som möjligt att genomföra sitt uppdrag på ett bra sätt. För att ge möjlighet att öka sina personella resurser har i enlighet med regeringens förslag beviljat ett tillskott till på sammanlagt –2020. Vid sidan av detta fortsätter jag naturligtvis att på olika sätt följa arbete.
frs · H412595 · 2017-01-11 00:00:00 — Dnr Fi2016/04737/S3 Svar på fråga 2016/17:595 av (M) Det juridiska ansvaret inom lagstiftningen om kassaregistret har frågat justitie- och migrationsministern om ministern avser att ta några initiativ till en översyn av det juridiska ansvaret inom lagstiftningen om kassaregistret med syftet att finna en rimlig balans i ansvarsfrågan mellan ägaren och den anställde. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Den som är skyldig att använda kassaregister ska registrera all försäljning i kassaregistret och erbjuda kunden ett kassakvitto. Om skyldigheten inte fullgörs, ska ta ut en kontrollavgift. ska dock besluta om hel eller delvis befrielse från kontrollavgiften om det är oskäligt att ta ut avgiften med fullt belopp. Befrielse kan bli aktuellt bl.a. om avgiften inte står i rimlig proportion till felaktigheten eller passiviteten. kan således inom gällande regelverk beakta felaktigheter som en anställd gör i ett enskilt fall. Någon översyn av det juridiska ansvaret när det gäller kassaregister är inte aktuell.
frs · H412596 · 2017-01-11 00:00:00 — Dnr M2016/03090/Nm Svar på fråga 2016/17:596 av (M) Allemansrätten och markägarens intressen har frågat landsbygdministern om han avser att vidta några åtgärder eller ta några initiativ för att finna en rimlig balans mellan allemansrätten och markägarens intressen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Allemansrätten är en grundlagsfäst rätt som ska värnas. Allemansrätten är oumbärlig för ett fritt friluftsliv och gynnar både svensk turism och andra näringar. Tack vare allemansrätten har vi tillgång till naturen och goda möjligheter att ta del av det som naturen erbjuder. Allemansrätten gäller både svenska och utländska medborgare och vid viss kommersiell verksamhet, men rätten är inte obegränsad. I miljö-balken fastslås att var och en som utnyttjar allemansrätten eller annars vistas i naturen ska visa hänsyn och varsamhet i sitt umgänge med den. Av praxis följer att verksamheten inte får medföra nämnvärd skada eller olägenhet för markägaren. Bedömningen av vad som är tillåtet enligt allemansrätten beror på vilken påverkan den aktuella åtgärden har i det enskilda fallet. Såväl nedskräp-ning som skadegörelse är straffbart. Markägaren kan även vända sig till domstol för att föra talan om förbud mot verksamhet som innebär ett nyttjande som överstiger vad markägaren anses få tåla, exempelvis be-tydande markskador, se t.ex. Högsta domstolens avgörande i det s.k. forsränningsmålet (NJA 1996 s. 495). De problem som pekar på, nämligen att slå oaccep-tabla läger, ockupera platser och skräpa ner, är något som inte har stöd i allemansrätten. Det gäller oavsett om problemen uppkommer av organiserad vistelse i naturen eller av vistelse som inte är organiserad. Jag finner därför inte att balansen mellan allemansrätten och mark-ägarens intressen behöver förändras.
frs · H412597 · 2017-01-05 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:597 av (SD) Krigsbrott i östra har frågat mig om jag avser att agera för att FN ska granska uppgifter om krigsförbrytelser i östra och försöka driva det vidare för att få förövarna fällda. Regeringen har konsekvent betonat att kränkningar och övergrepp av de mänskliga rättigheterna och den internationella humanitära rätten måste utredas och att det är av yttersta vikt att förövare ställs till svars. Till-sammans med de andra EU-länderna har upprepat kravet att säkerhetsrådet ska hänskjuta situationen i till den . Vi beklagar att rådet inte kunnat fatta ett sådant beslut. Som medlem i kommer fortsätta arbeta för att vända utvecklingen i samt stödja initiativ som kan bidra till att förövare ställs till svars och offer får rättvisa. var medförslagställare till den resolution genom vilken etablerade en internationell, opartisk och oberoende mekanism för att bistå utredning och åtal av de ansvariga för de allvarligaste folkrättsbrotten begångna i . Mekanismen kommer att arbeta nära FN:s för för att bearbeta och förbereda tillgänglig information för att denna senare ska kunna användas i internationella eller nationella domstolar. stödjer FN och andra aktörer för att övergreppen som sker i ska dokumenteras. Detta är helt avgörande för att de ansvariga ska kunna ställas inför rätta. Straffrihet är inte ett alternativ.
frs · H412598 · 2017-01-16 00:00:00 — Dnr A2017/00014/A Svar på fråga 2016/17:598 av (M) Arbetslöshet har frågat mig om vilka initiativ jag är beredd att ta med anledning av de risker som framförts med att vara arbetslös tidigt i livet. Arbetslösheten, inte minst bland unga, har varit alltför hög . har skattesänkningar och ineffektiva subventioner prioriterats framför investeringar för fler jobb. När regeringen tillträdde var ungdomsarbetslösheten så hög att vi till och med fick bidrag från EU för att lösa problemet. Det var och är förstås inte acceptabelt. Regeringen har därför prioriterat satsningar på ungdomar och genomfört ett antal reformer. Tidigt i mandatperioden hade regeringen dialoger med alla kommuner om ungdomsarbetslösheten. Syftet var att öka samarbetet mellan stat och kommun och ta vara på de resurser, erfarenheter och verktyg vi har tillsammans. inrättades Delegationen för unga till arbete (Dua 2014:06) i syfte att främja samverkan mellan kommuner och Arbetsförmedlingen lokalt och på så vis minska ungdomsarbetslösheten. har 287 kommuner träffat överenskommelser med Arbetsförmedlingen om insatser för att minska ungdomsarbetslösheten. Regeringen har också beslutat om en strategi för unga som varken arbetar eller studerar och tillsatt en samordnare för målgruppen (TCU 2015:06). genomför regeringen ett Kunskapslyft med cirka 70 000 statligt finansierade utbildningsplatser, bl.a. inom vuxenutbildning (komvux) och . har också på regeringens förslag beslutat om en utökad rätt att delta i komvux. Regeringen gick till val på att införa en 90-dagarsgaranti. Garantin innebär en bortre gräns för hur länge en ung person ska kunna vara arbetslös innan han eller hon erbjuds ett jobb, en insats som leder till ett jobb eller en utbildning. sjunker både arbetslösheten och långtidsarbetslösheten bland ungdomar kraftigt och låg på den lägsta nivån respektive 2008. Antalet unga som varit inskrivna på Arbetsförmedlingen i utan insats sjunker. Det innebär att vi är på god att infria vårt vallöfte. Men ännu är målet inte nått. Ingen ung ska behöva påbörja sitt vuxenliv i långtidsarbetslöshet.
frs · H412599 · 2017-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:599 av (L) Dödsstraffet i har frågat mig hur jag avser handla för att förmå att avskaffa dödsstraffet. Regeringen ser fortsatt med oro på situationen vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter i . är det enda landet i som fortfarande tillämpar dödstraffet och minst fyra domar har verkställts . Detta är inte acceptabelt. Med anledning av bristerna vad gäller demokrati och mänskliga rättig-heter samt den fortsatta tillämpningen av dödsstraff har drivit en linje om EU-sanktioner mot landet. I denna fråga är det avgörande med enighet bland medlemsstaterna om vilken politik som ska föras. I och med rådsslutsatserna har EU:s politik gentemot modifierats. Detta öppnar upp för nya möjligheter för till närmare relationer med EU, men det är en process som beror på vad som händer i landet inklusive vad gäller respekten för mänskliga rättigheter. Den förda politiken utvärderas löpande av EU. är och kommer att fortsätta vara en aktiv och kritisk röst i det arbetet. Regeringen arbetar aktivt för att dödsstraffet helt ska avskaffas, i alla länder. Dödsstraffet är ett omänskligt, grymt och oåterkalleligt straff som inte har någon plats i en modern rättsordning och dess avskaffande utgör en prioriterad uppgift för regeringen i arbetet med att främja och öka respekten för de mänskliga rättigheterna. Detta gäller även i våra bilaterala kontakter med . Detta står också på EU:s dagordning vid kontakter med företrädare för landet.
frs · H412600 · 2017-01-11 00:00:00 — Dnr Ju2017/00123/ Svar på fråga 2016/17:600 av (L) Straffrättslig reglering av våld mot polishundar har frågat inrikesministern om han tänker verka för att den straffrättsliga regleringen gällande attacker mot polishundar skärps. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det är inte ovanligt att polishundar och andra tjänstehundar utsätts för våld i tjänsten och får skador. Detta är naturligtvis inte acceptabelt och regeringen tar frågan på stort allvar. Det är bl.a. mot denna bakgrund som regeringen beslutade om kommittédirektiven Ett modernt straffrättsligt skydd för blåljuspersonal och andra samhällsnyttiga funktioner. I utredningens uppdrag ingår att ta ställning till behovet av förstärkt straffrättsligt skydd för bl.a. tjänstehundar, och att lämna eventuella författningsförslag.
frs · H412601 · 2017-01-11 00:00:00 — Dnr N2017/00085/D Svar på fråga 2016/17:601 av (M) Post i glesbygd har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att förslagen till ny postlag inte ska försämra postgången i glesbygd. Postmarknaden är en marknad i förändring eftersom digitaliseringen av samhället innebär förändrade kommunikationsmönster i form av minskande brevvolymer parallellt med en ökad pakethantering. Detta har bland annat skapat utmaningar för till exempel Postnord. För att säkerställa att postlagstiftningen är ändamålsenlig både och tillsatte regeringen en utredning med uppgift att se över postlagstiftningen. Utredningens slutbetänkande var ute på remiss till och med . Beredning av utredningens förslag och de inkomna remissvaren pågår fortfarande. Jag vill understryka att det är viktigt för mig och regeringen att det finns en posttjänst av god kvalitet i hela landet, som är kostnadseffektiv och som i så stor utsträckning som möjligt motsvarar hushållens och företagens behov.
frs · H412602 · 2017-01-18 00:00:00 — Dnr S2017/00071/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:602 av (M) Jämlik folkhälsa har frågat mig hur jag avser att agera för att förbättra den ojämlika hälsan i landet. Det övergripande nationella målet för folkhälsoarbetet är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Ett av regeringens mest angelägna mål är att de påverkbara hälsoklyftorna ska slutas inom en generation. Jag blir därför glad när frågan om hälsans fördelning i befolkningen uppmärksammans av oppositionen. Så sent som fick jag en riksdagsfråga av en kollega till som var mycket näraliggande den som hon nu ställer till mig, varför svaret därmed blir i princip samma som det jag då gav. Nästan alla människor i delar uppfattningen att hälsa är mycket viktigt, och de värderingar som uttrycks i svensk grundlag, i FN:s förklaring om mänskliga rättigheter liksom i uttrycker samma sak. Alla ska ha samma möjligheter till en god hälsa och ett långt liv. I verkligheten har emellertid inte alla människor i samma möjligheter till en god hälsa och ett långt liv. Människor med olika lång utbildning, olika yrken eller olika stora inkomster skiljer sig påtagligt åt i hälsa, sjukdomsrisk och livslängd. En god hälsa är en viktig förutsättning och resurs för att kunna göra det man vill i livet. Utformningen av välfärdspolitiken har därmed en alldeles grundläggande betydelse för människors hälsa. För mig som folkhälsominister kan arbetet för en bättre folkhälsa aldrig ses isolerat från det övergripande politiska uppdraget, det som handlar om att ge alla människor samma möjlighet till goda livsvillkor. Strävan efter jämlikhet mellan grupper i vårt samhälle måste alltid vara utgångspunkten för politiken. tillsatte regeringen därför en kommitté – en kommission för jämlik hälsa. Kommissionen för jämlik hälsa ska lämna förslag som kan bidra till att hälsoklyftorna i samhället minskar. Kommissionens huvudsakliga fokus ska vara hälsoskillnader mellan olika socioekonomiska grupper i samhället. Vidare ska Kommissionen genomgående tillämpa ett tvärsektoriellt samhällsekonomiskt perspektiv vid analysen av såväl ohälsa som av tänkta förslag. Den ska bedriva sitt arbete utifrån ett brett folkhälso- politiskt perspektiv och beakta faktorer som har betydelse för befolkningens hälsa inom exempelvis arbetsmarknad, arbetsliv, utbildning, fritid och miljö samt hälso- och sjukvård. Det breda välfärdspolitiska perspektiv för folkhälsoarbetet – som beskrivs i propositionen Mål för folkhälsan (prop. 2002/03:35) – ska vara en utgångspunkt för arbetet, liksom det tvärsektoriella arbetssätt (health in all policies) som antagits i resolutioner och rådsslutsatser inom WHO respektive EU. Genom ett sådant arbetssätt kan förslagen omfatta såväl miljöfaktorer som sociala faktorer. Resultatet av kommissionens arbete ska slutredovisas .
frs · H412603 · 2017-01-18 00:00:00 — Dnr S2017/00072/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:603 av (M) Insemination för ensamstående kvinnor har frågat mig vilka konkreta nationella åtgärder jag och regeringen avser att vidta i syfte att minska de växande vårdköerna och de regionala skillnaderna när det gäller insemination för ensamstående kvinnor. finns det legala möjligheter för landstingen att erbjuda ensamstående kvinnor assisterad befruktning. Jag är väl medveten om den kritik som har framförts mot att ensamstående i praktiken har haft svårt att få tillgång till sådan behandling. Det är landstingen själva som finansierar och beslutar hur de organiserar och bedriver vården inom sitt område, bl.a. hur mycket resurser som ska avsättas för behandling av ofrivillig barnlöshet och under vilka förutsättningar som sådan vård ska ges. Jag konstaterar att många landsting nu har börjat erbjuda ensamstående assisterad befruktning och att fler kommer att göra det . Genom de rekommendationer inom området som Kommuner och Landsting (SKL) har beslutat om har landstingen själva tagit initiativ till mer jämlika förutsättningar för behandling med assisterad befruktning. Med anledning av beslut om ensamstående kvinnors möjlighet till sådan behandling i uppdaterade SKL den tidigare rekommendationen om enhetlighet i landstingens erbjudande av offentligt finansierad assisterad befruktning. beslutade SKL också om en rekommendation om ersättning till ägg- och spermiedonatorer. Regeringen gav 2015 i uppdrag att ta fram ett kunskapsstöd som ska ge hälso- och sjukvården vägledning vid assisterad befruktning med donerade könsceller. Uppdraget redovisades och kunskapsstödet finns nu tillgängligt för verksamheterna. Jag förstår den besvikelse som kvinnor som hoppats på att nu kunna få behandling i kan känna med anledning av att detta inte har varit möjligt så snart som man har önskat. Jag ser att allt fler landsting nu börjar ta emot ensamstående som önskar behandling. Regeringen har för avsikt att följa upp hur lagändringarna har genomförts och utvärdera om de har fungerat på avsett sätt.
frs · H412604 · 2017-01-18 00:00:00 — Dnr S2017/00073/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:604 av (M) om TBE-vaccin har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att inkludera TBE-vaccinering i det allmänna vaccinationsprogrammet. trädde nya bestämmelser i kraft i smittskyddslagen (2004:168) som reglerar nationella vaccinationsprogram. Enligt denna ordning är det regeringen, efter förslag från som ska fatta beslut om vilka sjukdomar som ska omfattas av nationella vaccinationsprogram. Av lagen framgår bl. a att en smittsam sjukdom ska omfattas av ett nationellt vaccinationsprogram om vaccination kan förväntas: effektivt förhindra spridning av smittsamma sjukdomar i befolkningen, vara samhällsekonomiskt kostnadseffektivt, och vara hållbart från etiska och humanitära utgångspunkter. Regeringen har också beslutat om föreskrifter för den analys som ska genomföra inför förslag till ändringar av nationella vaccinationsprogram. Syftet med bestämmelserna är bl. a att tydliggöra och avgränsa det statliga ansvaret för vaccinationer samt lägga grunden för en tydlig och öppen beslutsprocess för nationella vaccinationsprogram. Det är som enligt smittskyddsförordningen (2004:255) ska lämna förslag till regeringen om de ändringar av programmen som myndigheten anser vara nödvändiga.
frs · H412605 · 2017-01-18 00:00:00 — Dnr S2017/00074/FS Svar på fråga 2016/17:605 av (M) Tryggt barnafödande i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att garantera att alla de kvinnor som ska föda barn i ska kunna få en trygg och säker förlossning utan att behöva skickas iväg långt hemifrån. Tillgänglighet i vården är en prioriterad fråga för regeringen. har tillgängligheten i vården förbättrats, men finns en oroväckande utveckling. Som sjukvårdsminister vill jag verka för att alla kvinnor ska få tillgång till en trygg och säker förlossningsvård. För att stärka förlossningsvården och kvinnors hälsa satsar regeringen . Totalt avsätter regeringen nästan till satsningen. Regeringen aviserade vidare i budgetpropositionen en riktad primärvårdssatsning om 2016–2019 med fokus på kvinnors hälsa. Inom ramen för satsningarna har regeringen och SKL genom överenskommelser beslutat att genomföra flera insatser inom förlossningsvården och för kvinnors hälsa. Jag vill dock betona att ansvaret för en fungerande organisation för förlossningsvården ligger hos landstingen, även om regeringen gör omfattande satsningar för att bidra till att stärka området. Regeringen har dessutom genomfört en historiskt stor utökning av de generella statsbidragen, vilken bidrar till att förbättra förutsättningarna också för förlossningsvården. En stor utmaning för förlossningsvården är kompetensförsörjningen. De problem med bemanning och kompetensförsörjning som finns i vården bidrar till att minska vårdens kapacitet och därmed också tillgänglig-heten. Regeringen har därför, utöver den särskilda satsningen på förlossningsvården, avsatt medel för 250 nybörjarplatser på barnmorskeutbildningen samt infört en särskild professionsmiljard som adresserar just utmaningarna kring kompetensförsörjning. Ett annat utvecklingsområde inom förlossningsvården är eftervården av kvinnan efter förlossning, vilken innefattar diagnostik och behandling av förlossningsskador hos kvinnan. Regeringen har bland annat gett social utvärdering (SBU) och i uppdrag att göra analyser och kunskapsöversyner på ett flertal områden som rör förlossningsvården och annan vård till kvinnor i syfte att få in underlag för fortsatta insatser. Myndigheten för Vård- och omsorgsanalys har fått i uppdrag att analysera och följa upp satsningen som helhet. Myndigheten ska redovisa sitt uppdrag . Jag anser att regeringen genom dessa insatser vidtagit viktiga åtgärder för att möta de utmaningar som finns och jag kommer att följa satsningen och utvecklingen av området noga .