ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H4111046 · 2017-03-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:1046 Rättssäker prövning för alla i av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) och står inför stora utmaningar, till exempel framtidens arbetsmarknad där det råder arbetsbrist, och inte minst dagens och morgondagens integration. tog emot över 160 000 asylsökande och därtill människor som sökt sig hit för att arbeta och skapa sig ett nytt liv i . För att kunna upprätthålla ett fungerande välfärdssamhälle och inte skapa samhällsklyftor och utanförskapsområden måste varje initiativtagande, arbetsskapande människa tas till vara. Varje individ spelar roll och ska ha en trygg, rättssäker prövning. Om regeringen inte lägger fram konkreta förslag och visar politiskt ledarskap riskerar utanförskapet snart att växa till över 1 miljon människor. När både arbetsmarknad och integration har mötts på ett välordnat sätt, individer prövats rättssäkert, är det bekymmersamt när föråldrade system inte hänger med i utvecklingen. har man i , i till exempel Västgöta-Tidningar, kunnat läsa om en individ som fungerat väl i samhället och arbetat som kock, vilket är ett av Arbetsförmedlingens uttalade bristyrken. Detta är alltså en person som skapar värde för familj, vänner, arbetskollegor och . riskerar individen att utvisas , på grund av en teknikalitet. Falla mellan stolarna. Har vi inte hört det förut? När varje person som kan arbeta är av betydelse är det oroväckande att en miss av arbetsgivaren i lönekuvertet – under enbart – som justerats retroaktivt, riskerar att resultera i utvisning av en person som arbetat och bidragit i ett snart decennium. När lagar och regler inte hänger med utvecklingen är det oerhört rimligt att regeringen inte bara låter enskilda falla mellan stolarna, utan agerar och justerar. behöver arbetsföra personer, inte minst till bristyrken, för att klara dagen och morgondagens välfärdssamhälle. Regeringen bör påbörja ett arbete för att lagar och regler kring villkoren för arbetstillstånd hänger med utvecklingen. Integrationen får inte bli bara en klyscha. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka konkreta åtgärder och förslag avser regeringen och ministern att ta fram för att varje individ ska få en tydlig och rättssäker prövning, när det råder arbetskompetensbrist och fler behövs för att stärka framtidens välfärd?
fr · H4111047 · 2017-03-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:1047 Digitaliseringen i vården av (M) till Statsrådet (S) Hälso- och sjukvården i har bland allra längsta väntetider. I jämförelser 2016 – En god vård? och i Inspektionen för vård och omsorgs tillsynsrapport förstärks bilden av en utveckling med växande vårdköer och växande regionala skillnader i väntetider i vården, inte minst när det gäller primärvården och sjukhusens akutmottagningar. Detta är ett hot mot patientsäkerheten. Ett av många redskap som skulle kunna bidra till att vända den nu pågående negativa utvecklingen av växande vårdköer är att snabba på och underlätta digitaliseringen inom svensk hälso- och sjukvård. Det finns stora möjligheter att ta till vara på gällande digitalisering av vård. Det handlar exempelvis om ökade möjligheter för patienter till egendiagnos samt läkares möjligheter till rådgivning via distans. Därtill bokningar via internet och digital övervakning av mediciner. Virtuella vårdrum kan bli viktiga kompletterande redskap för att åstadkomma en mer likvärdig primärvård över hela landet. Detta är av central betydelse när det handlar om att kunna skapa bästa möjliga förutsättningar för vård i glesbygd och landsbygd, men även i städer. En central del handlar om att möjliggöra mer av ett strukturerat användande av digital teknik i vården. En digitalisering av vård ställer emellertid krav på en omfattande omvandling av nuvarande system, bland annat ersättningsmodeller. Därtill ett långsiktigt förändringsarbete hos samtliga vårdgivare och huvudmän inom hälso- och sjukvården. Det är många aktörer som är inblandade i olika delar av digitaliseringens utveckling i vården. Behovet av mer nationell samordning och tydlig riktning är stort. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilken analys gör regeringen och statsrådet av ersättningsmodeller som snarare riskerar tilliten till digitalisering än stärker patientmötet, och vilka åtgärder för att utveckla nya ersättningsmodeller avser statsrådet att vidta nu för att underlätta alternativa vårdmöjligheter såsom virtuell vård?
fr · H4111048 · 2017-03-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:1048 Mänskliga rättigheter i av (L) till Utrikesminister (S) Regimkritiker i har länge levt under hot. har sista diktatur än en gång slagit hårt mot de mänskliga rättigheterna i landet. valde regimen att misshandla och gripa över 70 personer från oppositionen, varav tre oppositionsledare. Deras brott var att ha anordnat en fredlig demonstration mot så kallade parasitskatt, vilken innebär att arbetslösa ska få en rejäl skattehöjning. För detta har 24 av de häktade blivit dömda till mellan 7 och 14 dagars fängelse. Detta i en rättegång där utfallet med största sannolikhet var förutbestämt. Det här visar på att regimen har blivit alltmer brutal och oppositionen alltmer utsatt. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt avser utrikesministern att agera för att förhindra att regim fortsätter sina övergrepp mot oppositionen?
fr · H4111049 · 2017-03-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:1049 Surrogatmoderskap i av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Det finns många barn runt om i landet som är födda genom surrogatmoderskap. Möjligheten till surrogatmoderskap finns i flera andra länder så det kommer fortsatt bli fler barn i som är födda på detta sätt. Då är det vårt ansvar att se till att det kan ske under ordnade former. Är det något land i världen som skulle kunna få surrogatmoderskap att fungera så är det . Alla barn borde kunna få växa upp i trygga och kärleksfulla hem. Oavsett hur de har skapats. Regeringens utredare sa att surrogatmoderskap inte bör tillåtas i , vare sig med eller utan pengar inblandade. säger nu att de inte heller vill tillåta surrogatmoderskap i svensk sjukvård. Det är tydligt att tiden har sprungit ifrån lagstiftningen. Lagstiftningen måste utvecklas i takt med samhällsutvecklingen. Familjer i dagens ser olika ut och det måste en modern familjepolitik ta hänsyn till. Därför är ett reglerat surrogatmoderskap i ett steg in som inkluderar alla. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Har ministern och regeringen bestämt sig i frågan om surrogatmoderskap och i så fall när avser regeringen att lägga fram skarpa förslag på området?
fr · H4111050 · 2017-03-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:1050 Insatser för barn med funktionsnedsättning av (M) till Statsrådet (S) Att bli förälder till ett barn innebär en stor förändring, att bli förälder till ett barn med funktionsnedsättning innebär ytterligare en dimension. Lyckligtvis har samhällets syn på personer med funktionsnedsättning ändrats parallellt med att synen på barn har förändrats. Barn med omfattande funktionsnedsättningar ansågs inte ha några möjligheter att utvecklas. Den svenska historien med institutioner för barn med olika slags funktionsnedsättningar är minst sagt mörk, men växer i stort sett alla barn med funktionsnedsättning upp i sina familjer. Anledningen är att det har byggts upp hållbara stödsystem för familjerna. Det ska vi vara stolta över. Men det måste uppenbart bli bättre, något som en ny rapport från visar på. I nya rapport och stöd för personer med funktionsnedsättning – Lägesrapport framgår att kommunernas insatser för personer med funktionsnedsättning ökar, men att barnen hamnar efter. Både korttidsvistelse och korttidstillsyn har minskat , vilket ökar pressen på barnens närstående. har antalet barn som beviljas korttidsvistelse, där läger och på korttidshem eller hos korttidsfamilj ingår, minskat . har insatsen korttidstillsyn, som ska ge en trygg och meningsfull fritid före och efter skolan samt på skollov och andra ledigheter, minskat . Detta är en bekymmersam utveckling eftersom dessa insatser finns dels för att ge barnens närstående avlastning, dels för barnets rätt till utveckling. Ett barn med funktionsnedsättning ska kunna leva så likt barn utan funktionsnedsättning som möjligt. Det får aldrig nallas på. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet och regeringen att följa denna utveckling och arbeta för att barn med funktionsnedsättning och föräldrar till barn med funktionsnedsättning inte ska få mindre stöd och mindre insatser än vad de har rätt till och är i behov av?
fr · H4111051 · 2017-03-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:1051 Vattendirektivet av (S) till Miljöminister (MP) Vid en träff med LRF och företrädare för de små vattenkraftsägarna i –fick jag veta mer om hur implementeringen av vattendirektivet har påverkat vattenkraften. rapporterar att det framför allt handlar om tolkningen att vattendrag ska återgå till sitt ursprung . Många kraftverk har gått i arv i generationer och flera saknar tillstånd. Länsstyrelserna har genom långa, mycket dyra tillståndsprocesser satt människor i en ohållbar situation. Om tillstånd inte söks bedöms anläggningen, trots att den fungerat eller inte är i bruk, vara olaglig och ägaren måste då ansöka om rivning. Både tillstånds- och rivningsansökan kostar stora summor. För en anläggning oavsett storlek kan det handla om mellan en halv och i administrativa kostnader. Om inget görs tilldelas vite. Även markägare som har tillstånd måste söka ett nytt, vilket inte är självklart. Processen kan ta tid och vid avslag måste det börjas om, vilket innebär än mer kostnader. Markägare ringer och gråter i förtvivlan över att de inte har några ekonomiska möjligheter att klara vattendirektivet. Det är inte rimligt att enskilda personer tvingas till personlig konkurs för något de själva inte kan påverka. Det handlar också om ett stad- och landperspektiv, det här blir att betrakta som en boendekostnad för människor på landsbygden – en ökad kostnad som vi aldrig skulle lägga på boende i storstäderna. Ska människor kunna bo och leva i hela landet måste politiken göra det möjligt och inte sätta hinder för att bo kvar. Om kraftverk rivs riskeras inte bara den lokala elproduktionen, utan även förändringar i vattennivån och bygders kulturmiljö. Exempelvis utanför med populära badplatser och vattennära boenden kommer att få betydligt lägre vattennivåer eller bli helt torrlagd, vilket innebär lägre taxeringsvärden på bostadshus samt stängda campingplatser och annan turistverksamhet. Även här ska markägaren till kraftverket stå för ersättningen. Markägare ställs inför en orimlig situation. Oavsett beslut slutar det i en svår ekonomisk situation. Det måste till en förändring för att lösa denna moment 22-situation. Med anledning av detta vill jag fråga miljöminister : Tänker ministern ta något initiativ till en bredare konsekvensanalys för att granska effekterna av att införa förslaget till vattendirektivet fullt ut?
fr · H4111052 · 2017-03-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:1052 Möjligheten att frikoppla internet av (M) till Statsrådet (S) har redovisat att de upptäcker ca 10 000 så kallade cyberaktiviteter mot svenska mål från utländska stater . Det ska finnas ett mycket stort mörkertal då alla attacker inte upptäcks. När andra stater ökar sin förmåga inom cyberkrigföring är det av vikt att hänger med i utvecklingen. Att regeringen kommer att presentera en nationell strategi för informations- och cybersäkerhet är därför ett steg i rätt riktning. Något som regeringen inte nämnt är om ska införskaffa förmågan att i kristid kunna frikoppla ett eget internet från världens internet. Det hela är en komplex men viktig fråga. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vidtar statsrådet och regeringen några åtgärder för att möjliggöra att har förmågan att frikoppla ett eget internet från världens internet?
fr · H4111053 · 2017-03-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:1053 Ökat regelkrångel för företag av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Skops undersökning visade att av de tillfrågade företagarna upplever att det har blivit krångligare snarare än enklare att driva företag i . Jämfört med undersökning är det betydligt fler företagare som anser att det blivit krångligare att följa de statliga reglerna, och den andelen har fördubblats från . Var tredje företagare anser därmed att regelkrånglet har ökat sedan regeringen tillträdde. Statistiken till trots har regeringen uttryckt en ambition om att regelförenklingar och förbättringar för att stimulera företagande är högprioriterat. Tyvärr står nya pålagor, regleringar och skattehöjningar i motsats till den ambitionen. Detaljstyrning med fokus på petitesser hämmar företagandet, gör det mindre lönsamt att anstränga sig och bidrar till att arbetstillfällena blir färre. Mycket ansvar läggs också över på företagarna själva, vilket skapar merarbete och är tidskrävande. Några märkbara förenklingar eller förbättringar för att underlätta för företagare kan ännu inte skönjas. Trenden med ökat regelkrångel för företagare måste vändas, och jag vill därför fråga närings- och innovationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att det ska bli enklare i stället för svårare att starta och driva företag?
fr · H4111054 · 2017-03-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:1054 Säkra vägar för motorcyklar av (M) till Statsrådet (S) Enligt statistik från Motorcyklister dödades 37 personer i olyckor med motorcykel . De flesta svenska vägar är byggda och anpassade för personbilar. Vissa konstruktioner som är till för att förebygga och minska effekterna av personbilsolyckor, exempelvis vajerräcken, innebär en större risk för personskador på motorcyklister som är inblandade i en olycka. För att undvika olyckor och skador som kan undvikas bör större fokus när vägar planeras och byggs ligga på säkerhet även för motorcyklister. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att göra landets vägar säkrare för motorcykelförare?
fr · H4111055 · 2017-03-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:1055 Tidsåtgång för att få svenskt personnummer av (M) till Finansminister (S) kan det ta för den som har arbetskraftsinvandrat att få svenskt personnummer. Väntan på beslut att få personnummer från är tid och resurser som går förlorade. För välstånd och regeringens mål om att uppnå lägst arbetslöshet i EU borde det vara av stor betydelse att minska handläggningstiden för att få svenskt personnummer. Tidsåtgången för att få svenskt personnummer är inte rimlig, och jag vill därför fråga finansminister följande: Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att komma till rätta med de långa handläggningstiderna i tilldelning av personnummer?
fr · H4111056 · 2017-03-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:1056 Polisens arbete mot brott i sociala medier av (M) till Statsrådet (S) Det blir allt vanligare att vuxna tar kontakt med barn i sociala medier för ett sexuellt syfte. Det finns flera exempel då ägare till dessa plattformar har lämnat information till polisen om personer som har utnyttjat deras medier för att komma i kontakt med minderåriga, utan att polisen har agerat på dessa uppgifter. Det är väldigt viktigt att informationsutbytet mellan ägare till sociala medier och polisen fungerar väl. Polisen måste få kännedom om misstänkta gärningsmän, men det är minst lika viktigt att informationen också följs upp. Genom att utveckla samarbetet skulle inte bara fler personer kunna lagföras, utan fler brott skulle också kunna förebyggas. Med bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder vidtar statsrådet för att polisens samarbete med ägare till sociala medier ska förbättras?
fr · H4111057 · 2017-03-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:1057 Regeringens översyn av barnpornografibrottet av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Jag har tidigare ställt en fråga till statsrådet angående barnpornografibrottet. I svar på fråga 2016/17:804 framgår det att regeringen har initierat en översyn av barnpornografibrottet, en översyn som kommer att omfatta både placeringen i och straffsatserna. Detta är såklart mycket välkommet och välbehövligt. I en intervju med , ämnesråd på straffrättsenheten vid , sägs det att översynen av barnpornografibrottet kan bli klar . Eftersom inte har nåtts av någon ytterligare information om översynen vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Kommer översynen av barnpornografibrottet att vara klar , och när kan förvänta sig ett skarpt lagförslag?
fr · H4111058 · 2017-03-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:1058 Evenemangslista av (V) till Kultur- och demokratiminister (MP) Idrottsrörelsen är största folkrörelse med sina cirka tre miljoner medlemmar och över en halv miljon ideella ledare. Den förenar, inkluderar och skapar förebilder både för unga och gamla. Idrottsrörelsen har även en viktig roll i värderingsarbete och demokratisk fostran samt bidrar till en positiv utveckling av samhället. stimulerar idrotten många till fysisk aktivitet, vilket främjar folkhälsan. Idrotten är således en viktig del av samhället som ger människor en känsla av sammanhang och kamratskap. En förutsättning för att idrotten ska kunna vara en bred positiv kraft i samhället är att så många som möjligt också kan ta del av idrottsevenemang i fri tv utan att behöva betala extraavgifter eller dyra abonnemang. Det skapar intresse, kunskap och engagemang. De stora evenemangen, som exempelvis , utgör ett kitt som förenar människor oavsett bakgrund. Det är dessutom inte sällan offentliga medel som ligger till grund för en stor del av de grundläggande satsningarna som sker inom svensk idrott på både grund- och elitnivå. gjorde 2012 ett tillkännagivande som innebar att regeringen skulle tillsätta en utredning för att avgöra hur en evenemangslista bör utformas. Regeringen lämnade sedan detta uppdrag till Myndigheten för press, radio och tv, som presenterade sin utredning . Myndigheten uppdrogs 2015 att ta fram ett nytt förslag till evenemangslista med villkor om högre befolkningstäckning än vad som tidigare föreslagits. I rapporten föreslogs bland annat att kravet på befolkningstäckning ska vara uppfyllt om av tv-befolkningen har tillgång till den programtjänst som sänder evenemanget. Förslaget har remissbehandlats och ärendet bereds inom . När har lyft fram frågan om upprättandet av en evenemangslista har beskedet återkommande varit att frågan bereds inom . Rättigheterna till de flesta stora idrottsevenemang är redan upphandlade. Det är således av stor vikt att frågan får ett avgörande för att det ska gå att garantera att en så stor del av befolkningen som möjligt ska kunna ta del av dessa evenemang. Mot denna bakgrund vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att en evenemangslista ska kunna komma på plats ?
fr · H4111059 · 2017-03-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:1059 Avskaffandet av danstillståndet av (V) till Statsrådet (S) är en fantastisk konstform och sätt att utrycka sig på, och dessutom är det många som dansar för att det helt enkelt är roligt och härligt. har dock genom tiderna omgärdats av stor moralism och ansågs till exempel under den första delen av kunna fördärva ungdomarnas moral och leda till våld och kriminalitet. Det var också som kravet på tillstånd för att arrangera offentliga danstillställningar fördes in i ordningslagen. Där finns det fortfarande kvar än . Danstillståndet innebär att till exempel en bar- eller restaurangägare, utöver alla andra tillstånd som behövs och kriterier som ska uppfyllas, även behöver ett särskilt tillstånd för att människor ska få dansa i den aktuella lokalen. Om gästerna på en bar som saknar danstillstånd skulle börja dansa måste dansen genast avbrytas, annars riskerar ägaren att både få böter och indraget serveringstillstånd. Det är smått absurt och rimmar illa i ett modernt samhälle att ha en ordning där barägare inte vågar spela musik som kan uppmuntra till dans och där människor är förbjudna att spontant brista ut i dans om det inte finns ett särskilt tillstånd. Det framstår dessutom som svårt, för att inte säga omöjligt, att kunna göra en klar distinktion mellan vad som är att anse som dans och vad som bara är att röra på hela eller delar av kroppen i takt eller otakt med eller utan musik. De flesta regleringar inom restaurangbranschen är viktiga för människors säkerhet och hälsa, men vi anser inte att danstillståndet är det. För att en krog ska erhålla serveringstillstånd görs en prövning. I samband med detta genomför även brandmyndigheten en inspektion för att säkerställa att den aktuella lokalen uppfyller kraven på brandsäkerhet. Om den sökande väl har erhållit ett serveringstillstånd torde proceduren med att ansöka även om ett danstillstånd vara att anse som överflödig. anser att danstillståndet är en onödig detaljstyrning av människors liv och fritid. Givetvis bör ett avskaffande av kravet på danstillstånd föregås av en utredning som säkerställer att ett avskaffande inte leder till försämringar av brandskyddet eller problem med höga bullernivåer. Likaså behöver det även utredas vad som ska gälla när någon vill arrangera dans på offentlig plats eller i lokal som inte innehar serveringstillstånd. , liksom en majoritet i , anser att det är hög tid att avskaffa det förlegade kravet på danstillstånd. I ett tillkännagivande uppmanades regeringen att återkomma till med förslag om att kravet på tillstånd för att få anordna offentliga danstillställningar ska tas bort, men ännu har ingenting hänt på den fronten. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit för att hörsamma tillkännagivande om att ordningslagens krav på tillstånd för att anordna offentliga danstillställningar ska tas bort?
fr · H4111060 · 2017-03-02 00:00:00 — Fråga 2016/17:1060 Nordisk forskning inom välfärd för unga av (SD) till Utrikesminister (S) genomförde Nordlandsforskning studier på , på och i rörande unga som befinner sig i sårbara livssituationer inom exempelvis arbetsliv, psykisk hälsa och utbildning. Rapporten noen må ta beskriver ungas olika situationer så som de själva berättar samt hur myndigheter och tjänsteutövare inom välfärdssektorn beskriver utmaningar, insatser och åtgärder. Min fråga till utrikesministern är därför: Avser ministern och regeringen att ta initiativ till att dessa, eller liknande, studier även genomförs i ?
fr · H4111061 · 2017-03-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:1061 AT-UND och krav på att klargöra sin identitet av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Asylsökande som vill arbeta som deras asylansökan behandlas måste ha ett bevis på att de är undantagna från skyldigheten att ha arbetstillstånd (AT-UND). Man kan bli undantagen från kravet på arbetstillstånd ifall man lämnat in godtagbara id-handlingar eller på annat sätt medverkat till att klargöra sin identitet. Därtill ska ens asylärende prövas i , och ens ansökan ska vara välgrundad. Kraven för AT-UND är välavvägda, och det är välkommet att asylsökande har en reglerad och laglig möjlighet att arbeta medan asylansökan prövas. Däremot är det viktigt att reglerna tillämpas på ett rimligt sätt, exempelvis i fall där personer saknar id-handlingar. Man ska medverka till att klargöra sin identitet, men tillämpningen av regelverket från får inte vara sådant att det i princip blir omöjligt att klargöra sin identitet utan id-handlingar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur säkerställer ministern och regeringen att kraven tillämpas på ett rimligt sätt så att de som medverkat till att klarlägga sin identitet även får möjligheten att arbeta ?