ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H511527 · 2017-12-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:527 Situationen i och den svenska samvetsfången Issifou Seidou av (V) till Utrikesminister (S) Situationen i det lilla afrikanska landet blir alltmer allvarlig. Regimen under ledning av verkar inte sky några medel för att behålla makten. Befolkningen har utsatts för övergrepp och brott mot de mänskliga rättigheterna, såsom systematiska arresteringar, tortyr, misshandel och angrepp på demonstranter. Allvarliga inskränkningar har gjorts vad det gäller yttrandefriheten och rätten att organisera sig. Civilbefolkningen har fått sina hem genomsökta och deras telefon och internetuppkoppling har stängts av. Den militära närvaron i byarna på landsbygden har förstärkts, vilket har lett till att ett stort antal människor har flytt och blivit internflyktingar i sitt eget land. Denna bild bekräftas av flera organisationer som arbetar för mänskliga rättigheter, däribland . Allt fler togoleser kräver nu presidentens avgång och att verklig demokrati ska införas i landet samt att togoleser i diasporan ska få rätt att rösta i kommande val. Ett antal demonstrationer har därför ägt rum i men även i olika länder i omvärlden där togoleser lever i exil. Den svenska medborgaren sitter i fängelse i anklagad för förräderi helt utan några grunder. Seidou är troligen den minst kända svenska samvetsfången som sitter fängslad utomlands. Issifou Seidou som är har utsatts för tortyr, och hans hälsosituation blir allt sämre på grund av tortyren och den omänskliga behandling han utsatts för i fängelset. I en intervju med den svenska journalisten säger han: “They tied my hands together, like this, and strung me up by the window, and let me hang there, night after night after night.” Om inget görs finns risk för att Issifou Seidou inte överlever. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att ta några initiativ för att som såväl enskilt land som medlem i EU och FN ska verka för att respekten för de mänskliga rättigheterna i respekteras och för att Issifou Seidou friges ?
fr · H511528 · 2017-12-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:528 Aktivitet vid långtidsarbetslöshet av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) När ett så kallat socialt företag i , enligt , får kasta in handduken går en viktig verksamhet i graven. Arbetsförmedlingen (AF) insinuerar i en artikel att det är svårt att hitta arbetslösa med behov av särskilt stöd, vilket verkar vara en mycket ansträngd och märklig förklaring. Priset för myndighetens inkompetens riskerar att bli ett cementerat utanförskap. har mycket stora utmaningar på arbetsmarknaden. Särskilt långtidsarbetslösa och personer med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga är tydliga riskgrupper. När konjunkturen är god måste jobbchanserna för dem maximeras. Alla goda krafter måste tas till vara. Därför blir jag beklämd när jag läser intervjun med om det sociala företaget som går i konkurs. Där antyds att det är svårt att hitta arbetslösa med behov av stöd. Det räcker med en snabb sökning på AF:s hemsida för att avfärda resonemanget: Antalet inskrivna långtidsarbetslösa på AF () är drygt 400 i . Jämfört med samma tidpunkt är skillnaden obetydlig. Antalet deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin – vilket är programmet för långtidsarbetslösa – är nästan 300 personer i kommunen (!). Även i garantin står utvecklingen i princip stilla, trots superkonjunkturen. Det är också allvarligt att myndighetens personal inte har haft kontakt med verksamheten . Det väcker frågor om myndighetens redan hårt kritiserade prioriteringar. Att sociala företag och andra arbetsförberedande verksamheter inte prioriteras är en del av ett större mönster. I takt med att sysselsättningsfasen har avvecklats har fristående aktörer fått kasta in handduken. Resultaten är att långtidsarbetslösa lämnas åt sitt öde och utanförskapet förstärks. Till och med arbetsmarknadsminister har klagat på att aktivitetsnivån för långtidsarbetslösa är beklämmande låg och sjunkande. Vi riskerar att stå med tiotusentals människor i passivitet i AF:s program . Det sistnämnda är förvisso ett resultat av att den socialdemokratiskt ledda regeringen gravt misskött arbetsmarknadspolitiken. Men det faller faktiskt på ansvarig myndighet att säga ifrån när det går för långt. Mot bakgrund av det ovanstående vill jag därför fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Anser ministern att det i en kommun som enligt AF:s egen statistik har 400 långtidsarbetslösa finns ett behov av kompletterande aktörer, och ska arbetslösa ha en möjlighet att delta i aktivitetsskapande verksamheter i stället för att gå hemma passiva?
fr · H511529 · 2017-12-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:529 Etableringstiden för nyanlända av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Arbetsmarknads- och etableringsminister har lovat att nyanlända flyktingar ska vara i arbete eller utbildning . I en intervju i menade ministern att detta var en ”realistisk målsättning” och att lösningen för att åstadkomma det var så kallade snabbspår. tillkom praktiksatsningen 100-klubben. visar ny statistik redovisad i bland annat att endast var tjugonde nyanländ har en anställning utan subvention ; det är en siffra som inte har förändrats . Alltjämt tar det 7–innan ens hälften av de nyanlända flyktingarna förväntas vara i förvärvsarbete. Regeringens flaggskepp snabbspår lyfter inte. Endast ca 1 300 deltagare ingår i insatsen (ögonblicksbild), enligt Arbetsförmedlingens senaste återrapportering. Det motsvarar av samtliga deltagare i etableringsuppdraget. kvarstår implementeringsproblem och problem med att identifiera rätt deltagare, enligt branschföreträdare. Även regeringens satsning 100-klubben visar nedslående resultat. av praktikanterna har gått tillbaka till arbetslöshet efter praktikperioden. Endast 173 individer har fått ett riktigt arbete efter avslutad insats. Mot bakgrund av det ovanstående vill jag därför fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder kommer ministern och regeringen att vidta för att korta etableringstiden för nyanlända och minska arbetslösheten bland utrikes födda?
fr · H511530 · 2017-12-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:530 Högre kvalitet i skolan av (M) till Utbildningsminister (MP) Alla elever ska ha rätt till en bra utbildning, och det ska inte spela någon roll varifrån du kommer eller vem du är. Detta ställer krav på att alla skolor är bra skolor, att lärare har höga förväntningar på alla sina elever och att eleverna tar sitt ansvar. Då krävs skickliga lärare, mer undervisningstid, tydligare kunskapsuppföljning och en lugn arbetsmiljö. Skolinspektionen är den myndighet som arbetar med inspektion och tillsyn av skolor. Tillsynen ska bidra till en trygg arbetsmiljö, goda kunskapsresultat och en likvärdig skola för alla elever. slog larm om situationen på en del av landets skolor efter att ha granskat och analyserat samtliga av Skolinspektionens beslut för 128 prioriterade högstadieskolor som fick kritik och tillsyn . Läsningen är förfärande, och på ett stort antal skolor vittnar elever och lärare om en kaosartad skolmiljö med bråk, kränkningar, bristande studiero, vandalisering och otrygghet. Personalen räcker varken till för att garantera undervisningens kvalitet eller elevernas säkerhet. På många håll är även andelen nyanlända stor, vilket ställer extra krav på mer resurser, och på många skolor brister det i stöd till enskilda elever. Likaså finns det en fara för minskad likvärdighet mellan skolor. Utvecklingen är oroande och kräver handling. Mot bakgrund av det ovanstående vill jag därför fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att höja kvaliteten i den svenska skolan och säkerställa att alla elever får en bra utbildning?
fr · H511531 · 2017-12-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:531 Kontroll av järnvägsunderhållet av (V) till Statsrådet (S) Drift och underhåll av transportsystemet innebär att genomföra åtgärder för att säkerställa att de statliga väganläggningarna och järnvägsanläggningarna upprätthåller den funktion som de är avsedda för. Åtgärder ska bidra till att motverka slitagets effekter och främja trafiksäkerheten, kapaciteten, punktligheten och användbarheten. Regeringen har i samarbete med tillfört ökade anslag till järnvägsunderhållet . Vi ser dock fortfarande ett stort antal anmärkningar gällande bristande underhåll. Eftersom både gods- och persontransporter är beroende av tillförlitlighet och drabbas hårt av förseningar och inställda tåg är det av stor vikt att regeringen har kontroll över vilken effekt tillförda anslag för järnvägsunderhåll ger för tillförlitligheten och säkerheten på järnvägsspåren. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att stärka redovisning gällande vilka effekter på tillförlitlighet och säkerhet som uppnås av de tillförda anslagen för järnvägsunderhåll?
fr · H511532 · 2017-12-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:532 uppmaning om ändrade regler av miniminivåer för rovdjur av (C) till Miljöminister (MP) uppmanade regeringen att ändra reglerna för miniminivåerna för rovdjur. Ändringen betyder att miniminivåer för enskilda län tas bort och att miniminivåer enbart fastställs på förvaltningsområdesnivå. En sådan ändring skulle enligt bidra till stärkt regionalt ansvar, ett mer flexibelt och effektivt system samt att spridning av arterna underlättas. hänvisar också till att flera länsstyrelser och intresseorganisationer ställer sig positiva till en sådan regeländring. Enligt skulle förslaget också ge bättre förutsättningar att minska vargkoncentrationerna. Min fråga till miljöminister är därför: Hur ställer sig ministern och regeringen till att ändra reglerna för miniminivåer på rovdjur så att de fastställs på förvaltningsområdesnivå?
fr · H511533 · 2017-12-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:533 Myndighet för jakt och viltvård av (M) till Statsrådet (S) Enligt en ny rapport från SLU har den svenska jakten ett värde på . Jakten är djupt rotad i landsbygd och förtjänar att uppmärksammas dels för den goda jaktetik som svenska jägare har, dels för de många ideella viltvårdsinsatser som görs. Jakten hotas runt om i landet på många sätt – dels av stora rovdjursstammar men också av nya sjukdomar såsom CWD och afrikansk svinpest samt av höga cesiumhalter. Det finns även ett problem med organisationer och djurrättsaktivister som försvårar och förhindrar den lagliga jakten. Kompetensen mellan landets viltförvaltningsdelegationer är väldigt varierande, vilket riskerar att medföra att jaktfrågor bedöms på olika sätt i olika delar av landet. Många klövviltsstammar börjar dessutom bli väldigt stora och behöver hanteras under en gemensam organisation. Det finns även anledning att fundera på hur framtidens arbete med vapenlicenser ska hanteras. Därför vill jag fråga statsrådet : Är det inte att jakt och viltvård får en egen myndighet?
fr · H511534 · 2017-12-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:534 Friskvårdsbidrag för ridning av (M) till Finansminister (S) Friskvårdsbidraget är ett skattefritt sätt för arbetsgivaren att subventionera medarbetarnas friskvårdsaktiviteter. Förutsatt att regler följs är bidraget skattefritt för den anställde och avdragsgillt för arbetsgivaren. Det är möjligt för en arbetsgivare att bidra till personalens friskvård genom exempelvis styrketräning, fotboll, innebandy, tennis och tai-chi. Dock faller aktiviteter som ridning utanför definition av motion och friskvård trots sina erkänt goda effekter för kropp och hälsa. När det handlar om friskvårdsstöd till anställda är alltså dagens begränsningar godtyckliga. Att motionsridning inte kan vara skattebefriad friskvård är dåligt motiverat i dagens lagtext. Det enda som finns föreskrivet är att exklusiva sporter utan fysisk ansträngning som kräver dyrbara anläggningar, redskap och kringutrustning inte ska omfattas av skattefriheten. Inget av detta går att applicera på hästsport. Tack vare de många ridskolor som finns i har ridningen blivit en sport för den breda allmänheten. Dessutom är ridningen den näst största handikappidrotten i , något som inte är att förringa. Att ridning skulle omfattas av friskvårdsbidraget var även ett av Socialdemokraternas vallöften 2014. Jag vill därför fråga finansminister : Avser ministern och regeringen att ändra reglerna så att ridning kan omfattas av friskvårdsbidraget?
fr · H511535 · 2017-12-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:535 Lantmäteriets handläggningstider av (M) till Statsrådet (MP) har Lantmäteriets handläggningstider i genomsnitt varit . Handläggningstiderna försvårar både för enskilda och för företagare, då ansökningar om fastighetsbildningar tar orimligt . Lantbrukare är särskilt drabbade av Lantmäteriets långa handläggningstider, och det har förekommit ärenden där fastighetsbildningar tagit upp . När det tar att göra en avstyckning av en fastighet läggs en död hand över lantbrukarnas verksamhet. Trots att Lantmäteriet upprepade gånger har fått kritik från JO för att det inte lever upp till skyndsamhetskravet i 7 § förvaltningslagen kvarstår problemet. Jag vill därför fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att korta handläggningstiderna hos Lantmäteriet så att myndigheten uppfyller förvaltningslagens skyndsamhetskrav?
fr · H511536 · 2017-12-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:536 EU-stöd till lantbrukare av (M) till Statsrådet (S) Runt om i landet har det rapporterats om försenade EU-stöd till lantbrukare. Det finns lantbrukare som fortfarande saknar utbetalningar , och särskilt utsatta är de som bedriver naturvårdande arbete. Lantbrukare har ofta små marginaler, varför ett försenat stöd kan få ödesdigra konsekvenser för deras verksamheter. Det har också förekommit att utbetalningsbeskeden från är otydliga, att det inte framgår vilket stöd betalningen avser eller att beskeden är direkt felaktiga. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att säkerställa att EU-stöden betalas ut , och avser man att kompensera de lantbrukare som fått sina stöd försenade?
fr · H511537 · 2017-12-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:537 Långsiktighet i jordbruksstödet av (M) till Statsrådet (S) framtida jordbrukspolitik är aktuell igen, då den nya reformen CAP 2030 ska börja förhandlas. Diskussionerna går än så länge höga, och med anledning av brexit är osäkerheten stor om hur politiken och budgeten inom jordbruksområdet kommer att utvecklas. Jordbrukspolitiken omfattar av den samlade EU-budgeten, och en stor del går tillbaka i form av direktstöd till medlemsländerna. Den svenska ståndpunkten, oavsett regering, har alltid varit att EU-budgeten borde minska, och är det än viktigare att stå fast vid denna ståndpunkt. utträde ska under inga omständigheter innebära att de kvarvarande medlemsländerna täcker det ekonomiska bortfallet genom höjda avgifter. Det finns anledning att vara orolig för framtiden. I kommande CAP-förhandlingar måste stå stabilt och inte låta grundidén med EU hamna i skymundan. I tidningen uttrycker landsbygdsministern en önskan om att den nya CAP:en ska öppna upp för tillfälliga stöd som snedvrider konkurrensen inom unionen. I detta fall gäller det högre ersättning till medlemsländerna för god djurvälfärd eller betande djur via speciella ersättningar eller en premie. Detta med anledning av EU-kommissionären meddelande om att ”inte längre ska detaljstyra jordbruksstödet utan i högre grad överlåta utformningen till medlemsländerna”. Detta riskerar att öppna upp för olika former av statsbidrag utöver de ersättningar som ges i form av jordbruksstödet från EU. Det är något som har allt att förlora på, eftersom det i praktiken innebär att EU skulle uppmuntra medlemsländerna att ge upp den gemensamma lagstiftningen, vilket i sin tur skulle snedvrida konkurrensen inom unionen och i grunden motverka syftet med en gemensam union. Risken finns även att stöden är just tillfälliga och att svenska företagare bygger in sig i system som riskerar att gå med förlust den dagen EU bestämmer sig för att ta tillbaka stöden. Svenska lantbrukare behöver långsiktiga och stabila förhållanden för att klara sig . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är det statsrådets och regeringens avsikt att ge EU:s medlemsländer möjligheten att inom ramen för CAP införa olika former av statsbidrag som riskerar att snedvrida konkurrensen inom EU?
fr · H511538 · 2017-12-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:538 Lågt valdeltagande hos individer med intellektuell funktionsnedsättning av (L) till Kultur- och demokratiminister (MP) Sex av tio individer med intellektuell funktionsnedsättning i röstar inte. Det är dessutom endast som de haft rättigheten och möjligheten att använda sin demokratiska rättighet att få rösta i valen. Det var nämligen först som omyndigförklaringarna togs bort för personer med vissa funktionsnedsättningar. Vid valet gjorde en studie baserad på personer med intellektuell funktionsnedsättning som är inskrivna vid Arbetsförmedlingen. Den visade på strax i valdeltagande. När konkreta satsningar däremot gjorts mot denna grupp har det kunnat påvisas direkta resultat. genomfördes ett pilotprojekt där studiecirkeln Mitt val användes för att tillgängliggöra valet och politiken. 500 individer med intellektuell funktionsnedsättning deltog, och valde att rösta efteråt. Det är regeringens ansvar att stärka valdeltagandet. Mot bakgrund av målgruppens svaga förankring i väljarkåren och mot bakgrund av det stora beroende som finns gentemot offentligt styrd myndighetsutövning vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Hur avser ministern att initiera satsningar inför valet med syfte att höja valdeltagandet hos medborgare med intellektuell funktionsnedsättning?
fr · H511539 · 2017-12-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:539 Polisens vidareutbildning och bristande resurser av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) har en nationell polis- och trygghetskris. Läget är akut på många håll, och polisen går på knäna. Hög arbetsbelastning, för lite resurser och utredningar som läggs på hög är mer regel än undantag ute i polisregionerna. Dagens situation är oroande och behöver brytas. Poliserna behöver bli fler och resurserna öka om utvecklingen ska kunna vändas. En konsekvens av bristande resurser hos polisen är att utbildningen och kompetensutvecklingen för poliser nu har blivit lidande. Många vittnar om att det finns för få yttre befäl, och för att lösa problemet utses därför oerfarna polismän till yttre befäl utan tillräckligt med vidareutbildning. Det saknas även tillräckligt med instruktörer till skjutning, taktisk utbildning etcetera. Eftersom antalet yttre befäl har minskat är det viktigt att de som jobbar i yttre tjänst har tillräckligt med utbildning och står väl rustade för att hantera svåra situationer. Annars riskerar vi att ha oerfarna poliser som ska leda en större insats, till exempel vid en terrorattack. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att komma till rätta med den akuta situationen hos polisen med resursbrist och bristande utbildning?
fr · H511540 · 2017-12-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:540 upphandlingar av (M) till Statsrådet (S) har fler än 250 000 nyanlända kommit till . uppskattar att uppemot 65 miljoner människor var på flykt 2015, vilket är den högsta siffran . har varit tvunget att uppbringa boende till den stora flyktingvåg som har kommit till . verksamhet finansieras gemensamt, och som statens myndighet har uppdraget att verkställa de beslut som fattas av och genomförs av regeringen. Det handlar om både enskilda asylärenden och upphandlingar. Dessa processer måste vara rättssäkra och transparenta. Det finns uppgifter om att kan ha gjort avsteg från regler och föreskrifter för offentlig upphandling. Felaktiga upphandlingar riskerar att leda till att skattebetalarna får betala långt mycket mer för boende och tjänster än vad som kan anses skäligt. Om det är så att våra regler inte är tillräckliga för att förhindra slöseri med skattebetalarnas pengar måste detta åtgärdas! Det är därför angeläget att regeringen ser till att dess expertmyndighet öppet redovisar om man har valt att inte följa gällande lagstiftning för upphandlingar och vad skälen till detta i så fall har varit. Myndigheten bör också redovisa när detta har skett och till vilka kostnader samt vilka beslut som har legat till grund för att man har kringgått gängse regler. Regeringen bör dessutom rapportera till huruvida man har informerats om myndighetsbesluten som har fattats av och, om detta inte har skett, vilka skälen är till detta. Det ska noga värderas hur varje skattekrona används av myndigheterna. Skälen för eventuella undantag ska redovisas, och det måste säkerställas att hanteringen alltid sker på ett öppet och rättssäkert vis som håller för en offentlig granskning. Med anledning av det ovan anförda bör därför regeringen och statsrådet redovisa följande för : Vilka slutsatser drar statsrådet av ovan angivna uppgifter, och hur säkerställer statsrådet att följer de regler, lagar och riktlinjer som gäller för upphandlingar?
fr · H511541 · 2017-12-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:541 och av (M) till Socialminister (S) Med anledning av det svar som regeringen lämnat på min fråga till statsrådet och som besvarats av socialminister rörande om röstade på i omröstningen kring placeringen av kommer en uppföljande fråga, och jag citerar ur socialministerns svar: ”För har det varit angeläget att omlokaliseras till ett land som kan klara omlokaliseringen på ett tillfredsställande sätt i en miljö som garanterar en fortsatt framgångsrik verksamhet. Detta är särskilt viktigt för att inte riskera patientsäkerhet och folkhälsa för EU:s medborgare.” Jag tolkar svaret som att regeringen därmed inte anser att och har de rätta och önskvärda kvalifikationer som krävs för att ska vara välfungerande och inte riskera patientsäkerheten. I så fall är detta djupt olyckligt och ett märkligt formulerat svar. Inte minst med tanke på att det finns över 200 läkemedelsföretag och 150 bioteknikföretag i . relation till försämras genom regeringens agerande, och utvecklingen i tar ett steg tillbaka. Regeringen har även konsekvent vägrat att svara på hur röstade i omröstningens andra omgång. Därför vill jag fråga socialminister : På vilka grunder anser ministern att saknar de kvalifikationer som krävs för att vara en tillfredsställande miljö och lokalisering för en europeisk myndighet som ?
fr · H511542 · 2017-12-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:542 Höjd gräns för när en stiftelse måste ha en kvalificerad revisor av (MP) till Statsrådet (S) kan de minsta företagen välja om de vill ha kvalificerade revisorer eller inte. Ett privat aktiebolag måste enbart ha en kvalificerad revisor om det når upp till minst två av följande gränsvärden för vart och ett av : • fler än tre anställda • mer än i balansomslutning • mer än i nettoomsättning. För stiftelser är kraven hårdare. Krav på minst en kvalificerad revisor ställs på stiftelser vars tillgångar överstiger 1,5 miljoner, på näringsdrivande stiftelser, moderstiftelser, insamlingsstiftelser, kollektivavtalsstiftelser och stiftelser som har bildats av eller tillsammans med staten, en kommun eller ett landsting. Det innebär i praktiken att en stiftelses dominerande årsomslutning kan utgöras av ersättningen till revisorn. Mot bakgrund av det vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att verka för att regeringen framöver ska utreda möjligheten att höja gränsen för när en stiftelse måste ha en kvalificerad revisor?
fr · H511543 · 2017-12-21 00:00:00 — Fråga 2017/18:543 Allemansrättens framtid av (M) till Miljöminister (MP) Allemansrätten börjar av många markägare ifrågasättas. Detta då man inte längre tycker att staten tar sitt ansvar i det hela. Det blir allt vanligare att människor nyttjar allemansrätten på felaktigt sätt – både med längre bosättningar och med nedskräpning men även genom att man bryter kvistar eller toppskott samt nyttjar annans egendom för kommersiell verksamhet. Vissa problem handlar om regelrätta brott, medan andra problem snarare beror på okunskap. Oavsett vilket kan det inte vara markägarens ansvar att informera allmänheten om vilka rättigheter och skyldigheter allemansrätten medför. Här borde det offentliga ta ett större ansvar. Därför vill jag fråga statsrådet miljöminister : Hur ser ministern och regeringen på allemansrättens framtid och på hur den kan vara till gagn för både markägarna och allmänheten?