ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H4111759 · 2017-07-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:1759 Antisemitismen i av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) I är såväl religionsfrihet som mötesfrihet grundbultar i den svenska lagstiftningen och hets mot folkgrupp är förbjudet enligt lag. Trots detta har den judiska föreningen i valt att stänga sin verksamhet efter hot från nazister. Samhället har med andra ord inte förmått att säkerställa att svensk lagstiftning tillämpas till skydd för föreningens säkerhet. I ett demokratiskt samhälle finns inga ursäkter för antisemitiska hatbrott. Samhället kan heller inte tiga still och inta åskådarplats när judiska verksamheter tvingas stänga sin verksamhet på grund av hot. Attackerna mot den judiska föreningen i antas vara genomförda av den Nynazistiska nordiska Motståndsrörelsen, samma organisation som fanns på plats under årets Almedalsvecka. är den judiska församlingen i utsatt för antisemitism. Det är därför extra oroväckande att antisemitismen sprider sig också till . I ett demokratiskt samhälle är det de som hotar och trakasserar som ska straffas och inte de som fredligt möts och utövar sin religion. Situationen för judarna i är en fråga av nationell betydelse varför regeringen bör utarbeta en handlingsplan för att motverka antisemitism och för att säkerställa judarnas rätt till sin religion och mötesfrihet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att stoppa antisemitism och säkerställa att religionsfrihet samt mötesfrihet också garanteras judar i ?
fr · H4111760 · 2017-07-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:1760 Kostnader vid försäljning av en villa av (M) till Finansminister (S) Att det råder bostadsbrist i stora delar av är tyvärr alltför välkänt. För att öka utbudet av bostäder är det inte tillräckligt med att öka takten för nybyggnationer. Genom ökad rörlighet på bostadsmarknaden skulle fler bostäder i varierande storlekar bli tillgängliga på marknaden. Enligt beräkningar av är kostnaden, för den som har ägt sin bostad under , enbart i skatter. Exemplet handlar om en normalvilla. Om mäklararvode och andra kostnader som är relaterade till försäljningen inkluderas stiger kostnaden för att sälja bostaden till . Detta gör att månadskostnaden i ett nytt boende, i samma prisklass som det tidigare, ofta blir betydligt högre. Därför är det för de flesta billigare att bo kvar i sin befintliga bostad än att flytta till ett mer ändamålsenligt boende. Enligt Villaägarna är ett av de länder som har högst beskattning vid försäljning av bostad. I exempelvis och utgår ingen kapitalvinstskatt förutsatt att säljaren har ägt och bott i bostaden , i är gränsen och i . I en del länder tas hänsyn till inflationen vid beräkning av skatt vid försäljning av privatbostad. Handelskammarens undersökning visar att en sänkning av reavinstbeskattningen till skulle innebära att ungefär 15 000 ytterligare bostäder skulle bjudas ut till försäljning . Detta skulle öka rörligheten på bostadsmarknaden vilket i sig är en förutsättning för att inte hämma utveckling. Dagens system ger inlåsningseffekter som stör hela bostadsmarknaden. Naturliga flyttkedjor bryts. Äldre flyttar inte, trots att de gärna skulle flytta till en mer ändamålsenlig bostad vilket i sin tur gör att trångbodda barnfamiljer får sämre möjligheter att flytta till ett större boende. Att fokusera på att bygga fler hyresrätter löser inte inlåsningsproblematiken som uppstår på grund av höga flyttskatter. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansministern om hon är beredd att förändra reavinstbeskattningen så att den inte leder till inlåsningseffekter?
fr · H4111761 · 2017-07-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:1761 Konflikten i av (M) till Utrikesminister (S) Den pågående konflikten i regionen har pågått och benämns som en ”protracted conflict”. Sedan förra årets fyra dagars krig har säkerhetsläget förvärrats och nya strider pågår. har aktivt arbetat för att stödja en fredlig utveckling i regionen och överenskommelser angående åtgärder för att uppnå fred har träffats mellan de båda länderna och i och . Dessa överenskommelser har tyvärr inte fullföljts. skulle kunna bidra ytterligare till en fredlig lösning genom OSSE-observatörer på plats i området. Observatörerna skulle genom sin närvaro ha en lugnande inverkan och även rapportera eventuella överträdelser av fredsöverenskommelserna. Syftet med observationen skulle vara att stödja implementering av befintliga överenskommelser. kan som medlemsland i lyfta frågan om OSSE-observatörer vid kommande ministermöte liksom lyfta frågan om situationen i i och i för utrikesfrågor. Den pågående konflikten mellan de två grannländerna i utkanter behöver en fredlig lösning som inkluderar de båda parterna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister hon är beredd att aktivt verka för en fredlig lösning i konflikten mellan genom att lyfta frågan i ovannämnda fora där är verksam?
fr · H4111762 · 2017-07-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:1762 Situationen för de syriska flyktingarna i av (M) till Utrikesminister (S) Enligt avtalet mellan och erbjuds en stor andel flyktingar från asyl i . har tagit emot omkring tre miljoner syriska flyktingar sedan kriget bröt ut . Av dessa bor cirka 300 000 i läger som den turkiska staten driver. Det har förekommit uppgifter om att situationen för de syriska flyktingarna i inte är optimal, bland annat sägs det förekomma fysisk misshandel, utnyttjande av arbetskraft, svält och brist på hälso- och sjukvård. Enligt har 30 000 syriska flyktingar återvänt till , varav flertalet kommer från . Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesministern på vilket sätt hon har agerat för att EU skall säkerställa att upprätthåller grundläggande rättigheter gentemot de syriska flyktingarna som enligt överenskommelsen med EU erbjudits asyl i ?
fr · H4111764 · 2017-07-31 00:00:00 — Fråga 2016/17:1764 Lagstiftning mot organhandel av (M) till Socialminister (S) och har antagit lagar som kriminaliserar organhandel, men inte . har handeln med organ ökat globalt. Enligt kinesisk officiell statistik genomförs ca 10 000 organtransplantationer i med organ som kommer från frivilliga donationer och avrättade fångar. Enligt inofficiella uppgifter, beräknade av bland annat journalisten , är mörkertalet stort och det handlar egentligen om 60 000–100 000 organtransplantationer i . Organtransplantationerna är en del av internationell brottslighet och operationerna genomförs oftast till mycket höga kostnader. Utöver det rent etiska perspektivet finns det många andra negativa aspekter och kritiska frågor angående organhandeln, exempelvis varifrån organen kommer, hur transplantationerna genomförs och på vilket sätt de svarta pengar som den illegala verksamheten omsätter används. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Är ministern beredd att ta initiativ till lagstiftning som kriminaliserar handel med organ?
fr · H4111765 · 2017-07-31 00:00:00 — Fråga 2016/17:1765 Multiresistenta bakterier av (M) till Socialminister (S) Antalet rapporterade infektioner med multiresistenta bakterier fortsatte att öka men skillnaderna är stora mellan olika landsting och mellan olika vårdgivare inom samma landsting. har uttryckt oro över utvecklingen med allt fler multiresistenta bakterier. rapporterades omkring 4 400 infektioner med MRSA och över 10 600 infektioner med bakterier som bildar enzymet ESBL. var de inrapporterade fallen 3 880 respektive 9 580 och sett handlar det om en fördubbling av antalet inrapporterade infektioner. förutspår att förekomsten av multiresistenta bakterier kommer att fortsätta att öka. För att minska spridningen nämns åtgärder som minskad antibiotikaförskrivning och Stramagrupper i samtliga landsting. För att motverka spridningen av multiresistenta bakterier bör också den hälso- och sjukvårdande verksamhet som bedrivs inom kommunerna liksom särskilda boenden inom äldreomsorgen inkluderas i det förebyggande arbetet för att förhindra spridningen av multiresistenta bakterier. Det finns inget som tyder på att utvecklingen och spridningen av multiresistenta bakterier är stoppad, snarare visar all tillgänglig statistik på motsatsen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stärka det långsiktiga arbetet med att förhindra spridning av multiresistenta bakterier?
fr · H4111766 · 2017-07-31 00:00:00 — Fråga 2016/17:1766 Könsuppdelningen i skolan av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) slog fast att uppdelning efter kön i en skolbuss vid en skola i nordvästra , Al-Azharskolan, inte ska bedömas som diskriminering. I det aktuella fallet fick flickorna gå in genom skolbussens bakre dörr medan pojkarna gick in genom den främre. slutsats är märklig. Att regelmässigt låta flickor och pojkar sitta i olika delar av bussen skapar en uppdelning som vi inte ska ha i . Med anledning av bedömning vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Avser ministern att se över diskrimineringslagstiftningen?
fr · H4111767 · 2017-07-31 00:00:00 — Fråga 2016/17:1767 Information om Transportstyrelsen av (M) till Statsminister (S) Det finns många frågor kring det säkerhetshaveri som Transportsstyrelsens lagbrott har skapat. En del av dessa handlar om när och hur regeringen axlade sitt ansvar. Det är meningsfullt att försöka förstå men också vid behov utveckla nya rutiner. Inrikes- respektive försvarsministern har bekräftat sin kännedom om säkerhetsutmaningar till följd av Transportstyrelsen . Enligt medieuppgifter fick statsministern själv vetskap . Med anledning av detta vill jag fråga statsminister : Vem informerade statsministern om säkerhetshaveriet till följd av Transportstyrelsens lagbrott?
fr · H4111768 · 2017-07-31 00:00:00 — Fråga 2016/17:1768 Minnesanteckningarna från regeringens säkerhetspolitiska råd av (M) till Statsminister (S) I samband med en interpellationsdebatt som fördes med undertecknad 2015 berördes olika aspekter av det så kallade säkerhetspolitiska råd som inrättats direkt under statsministern. Bland annat bekräftades att det fördes minnesanteckningar. Vidare konstaterades följande: ”Detta är ett koordinerande och förberedande organ, och regeringen är överens om att det är bra om ett antal statsråd kan få ett mer fokuserat ansvar för att koordinera dessa ärenden. Men besluten ligger hos regeringen, och dokumentation ska självfallet ske på ett sådant sätt att regeringsbesluten kan granskas av .” Med anledning av den rätt omfattande offentliga diskussion som förs om hur regeringen snabbt och just koordinerande och förberedande skulle kunnat ha hanterat säkerhetshaveriet som följd av Transportstyrelsens lagbrott finns det ett stort intresse att minnesanteckningarna offentliggörs. Det kan ske öppet eller för exempelvis försvarsutskottet i . Med anledning av detta vill jag fråga statsminister : Har statsministern för avsikt att göra de minnesanteckningar som förts i det mellan tillgängliga för ?
fr · H4111769 · 2017-07-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:1769 Flygskatten av (M) till Statsrådet (S) Den av regeringen diskuterade höjda flygskatten riskerar att bli direkt kontraproduktiv och i stället för att bidra till miljövinster drabba tillgänglighet och den ekonomiska utvecklingen negativt i stora delar av . En eventuell höjning av flygskatten kommer att drabba de mindre regionala flygplatserna och resenärer med små marginaler som studenter, pensionärer och barnfamiljer. Risken är stor att den negativa utvecklingen kommer att hämma investeringstakten för utveckling av alternativa bränslen och ny flygteknik för utvecklandet av bränslesnåla flygplan. Argumentet att inte kan ta på sig ett världssamvete och ensamt vara ansvarig för utvecklingen av ett miljövänligt flyg är inte hållbart och dessutom cyniskt. Vidare krävs det att flygplatser har en viss kapacitet för att de ska satsa på ny och mer miljövänlig teknik. Enligt den statliga uträkningen om flygskatt avses inte de 1,7 miljarder i skatteintäkter som flygskatten beräknas generera att återinvesteras i insatser för att göra flyget mer hållbart. Den svenska flygnäringen har enats om en plan för utveckling av och investeringar i hållbar teknik och alternativa bränslen. Genom att införa en flygskatt är risken stor att de av flygnäringen initierade utvecklingsplanerna fördröjs eller i värsta fall omöjliggörs på grund av minskat resande förorsakat av flygskatten. är ett avlångt land med stora avstånd, vilket ställer krav på god infrastruktur, inkluderat flyget. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att, och i så fall på vilket sätt, stödja flygnäringens initiativ för ett hållbart flyg?
fr · H4111772 · 2017-07-26 00:00:00 — Fråga 2016/17:1772 Ansvarsfördelningen inom vården av (M) till Socialminister (S) Någonting så enkelt som tillgång till information och data, samordnat och insamlat på ett etiskt och säkert sätt, höjer kvaliteten inom vården. har varken patienter, forskare, företag eller vårdgivare möjlighet att bidra på det sätt som behövs för att ska kunna öka sin konkurrenskraft inom life science och bedriva forskning genom exempelvis utförliga uppföljningsstudier. Det är nödvändigt att regeringen och ansvarig minister förtydligar vilken organisation som har det övergripande ansvaret att arbeta för att får förenklade nationella strukturer för utbyte av data, med krav på standardisering för interoperabilitet mellan olika system och lösningar. har en enorm potential med sina befolknings- och hälsodataregister tillsammans med personnummer, kvalitetsregister och biobanker, men det finns begränsningar som gör att dessa resurser inte används optimalt. Det saknas register på vissa områden och i en del befintliga register är informationen otillräcklig och kvaliteten och täckningsgraden låg. Användningen försvåras eller omöjliggörs också av att insamling och lagring inte alltid initierats med syftet att följa upp exempelvis behandlingseffekt. Vi ser en ökad efterfrågan på uppföljning av användningen av metoder, medicintekniska produkter och läkemedel, så kallade real life data. Detta beror bland annat på krav från patienterna själva, regulatoriska myndigheter, pris- och subventionsmyndigheter, försäkringsinstitut, vårdgivare och betalare. Forskare, vårdgivare och företag globalt jobbar med att förbättra diagnostik och behandlingar, baserat på uppföljningsdata. Digitaliseringen utgör en positiv drivkraft i den här utvecklingen. bör ligga i framkant här, inte minst för att stärka vårdkvaliteten. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att förtydliga ansvarsrollen och vem som har det övergripande ansvaret för att får förenklade nationella strukturer för utbyte av data, alternativt säkerställa att det finns en organisation som arbetar med detta, med krav på standardisering för interoperabilitet mellan olika system och lösningar i syfte att det i större utsträckning ska kunna komma patienter och vårdens medarbetare till del?
fr · H4111773 · 2017-07-31 00:00:00 — Fråga 2016/17:1773 Större flexibilitet i mark- och detaljplanläggning av (M) till Statsrådet (MP) Den svenska landsbygden är grunden för delar av viktigaste näring. För att säkerställa dess styrka även krävs politik för tillväxt i hela . , skog och jord lägger grunden för bland annat livsmedel, öppna landskap, exportintäkter och levande landsbygd. En viktig del i att möjliggöra för tillväxt och blomstrande näringsverksamhet i hela är givetvis att det ska vara enklare att bo, verka och leva på landsbygden. En annan del är att det ska finnas en mångfald av boendeformer även kopplat till mark. Då är det för staten och ansvariga myndigheter, med tydlighet från regeringen, att utvecklas för att bättre kunna bidra till att människor kan förverkliga sina drömmar, idéer och visioner – även utanför städer. Därför behöver till exempel regelverk kring mark- och detaljplaner ses över, så att myndigheter som till exempel Lantmäteriet, , med flera möjliggör flexibilitet kring till exempel hur stor en mark ska vara för att kunna räknas som gård och kunna bedrivas som detsamma, till exempel vad avser . Det är rimligare att markägare själva får avgöra huruvida en fastighet är tillräckligt stor eller önskvärd att kunna bedrivas som produktiv eller inte, än att det finns stelbenta regler som inte tar i beaktande de enskilda fallens förutsättningar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att möjliggöra för fler att kunna leva och bo på landsbygden genom att möjliggöra flexibilitet kring till exempel om storlek för fastigheter, enbart ska ligga till grund för att räknas som produktiv eller inte?
fr · H4111818 · 2017-07-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:1818 av (M) till Utrikesminister (S) Den svenske journalisten har varit fängslad i . Detta är naturligtvis inte acceptabelt ur något perspektiv. kräver nu att ska frige och fördömer landets omfattande och grova brott mot mänskliga rättigheter. Detta uttrycks i en icke-bindande resolution som röstats igenom i . EU-parlamentarikern har i ett uttalande manat till EU-sanktioner mot . anser att EU bör införa reseförbud, stoppa den illegala skatteindrivningen och ställa krav på att mänskliga rättigheter ska respekteras. I samband med uttalandet lovade att nominera till Sacharovpriset. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Är ministern beredd att ta initiativ till och arbeta för att EU inför sanktioner gentemot i syfte att stödja mänskliga rättigheter i landet och för frisläppandet av
frs · H4121593 · 2017-07-03 00:00:00 — Dnr Fi2017/02680/OU Svar på fråga 2016/17:1593 av (M) En omreglering av spelmarknaden har frågat mig om vi kan förvänta oss en proposition från regeringen om en omreglering av spelmarknaden. Betänkandet En omreglerad spelmarknad (SOU 2017:30) innehåller förslag till en ny spelreglering som ska träda i kraft . Förslagen bygger på ett licenssystem som innebär att alla som agerar på den svenska spelmarknaden ska göra det med behöriga tillstånd, och att aktörer utan tillstånd ska stängas ute. Betänkandet har remitterats och sista svarsdatum är . Arbetet med lagrådsremiss och proposition tar därefter vid . Målsättningen är att lämna en proposition till .
frs · H4121633 · 2017-07-27 00:00:00 — Dnr Fi2017/02769/B Svar på fråga 2016/17:1633 av (M) Mynt- och sedelutbytet har frågat mig om jag bedömer att det är ett rimligt förfarande från samhällets sida att låta småföretagen bära de extrakostnader och det merarbete det innebär när samhället byter ut sedlar och mynt. Ansvaret för att ge ut sedlar och mynt ligger på riksbank, som centralbank och myndighet under . har uppmanat de privata bankerna att ta ett större ansvar för sedel- och myntutbytet. Jag har för egen del vid ett möte med företrädare för banksektorn fått information om att de privata bankerna har utökat sin service inför slutskedet av sedel- och myntutbytet.
frs · H4121634 · 2017-07-27 00:00:00 — Dnr Fi2017/02778/B Svar på fråga 2016/17:1634 av (M) Tillgång till företagskonto har frågat mig om vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att företagare, och presumtiva företagare, inte ska drabbas på ett sätt som står i strid med rekommendation i frågan. Rätten att öppna bankkonto följer redan av 11 d § lagen (1995:1571) om insättningsgaranti. Bestämmelserna innebär att bl.a. banker som erbjuder konton som omfattas av insättningsgarantin har en skyldighet, så kallad kontraheringsplikt, att ta emot insättningar/sparmedel från alla, dvs. från såväl privatpersoner som från företag och organisationer. Det betyder alltså att även företag har rätt att öppna ett konto hos dessa institut. Som nämns i frågeställningen finns det ingen sådan skyldighet om det finns särskilda skäl. Undantag från skyldigheten att tillhandahålla bankonto kan alltså finnas till exempel om banken begår ett brott genom att ta emot pengarna, om det finns misstanke om penningtvätt eller om kunden tidigare gjort sig skyldig till misskötsel eller ohederlighet mot banken. I det fall ett institut som omfattas av garantin inte fullgör sina skyldigheter enligt lagen kan detta anmälas till .
frs · H4121636 · 2017-07-03 00:00:00 — Dnr Fi2017/02781/SFÖ Svar på fråga 2016/17:1636 av (M) Statliga myndigheter och osund konkurrens har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta så att inte statliga myndigheter ägnar sig åt osund konkurrens. Effektiv konkurrens är en viktig förutsättning för en väl fungerande samhällsekonomi. Regeringen arbetar därför löpande med att följa upp och förbättra förutsättningarna för effektiv konkurrens. Statens roll är att vårda och förbättra marknaderna och stärka konsumenternas ställning. Statliga myndigheter bör som regel inte sälja varor och tjänster på marknaden, då privata företag och statliga myndigheter inte konkurrerar på lika villkor. måste regeringen utifrån ett samhälleligt perspektiv emellanåt kunna ge en myndighet möjligheten att sälja en vara eller en tjänst på marknaden. Det kan exempelvis handla om att säkerställa att en viss tjänst tillhandahålls över hela landet eller en viss myndighets möjlighet till att ha en lokal förankring och god geografisk täckning. infördes särskilda regler om offentlig säljverksamhet i konkurrenslagen (2008:579)för att förhindra osund konkurrens från offentlig sektor gentemot näringslivet. utövar tillsyn över konkurrenslagen och kan väcka talan i domstol om att förbjuda en offentlig aktör att tillämpa ett konkurrenssnedvridande förfarande i en säljverksamhet. Vem som helst kan uppmärksamma på konkurrensproblem som uppstår när en offentlig aktör säljer varor eller tjänster på marknaden. En väsentlig utgångspunkt när reglerna om konkurrenssnedvridande offentlig säljverksamhet infördes var enligt förarbetena att det vid tillämpning av reglerna måste vara möjligt att ta hänsyn till andra allmänna intressen än konkurrensintresset som kan uppväga den konkurrenssnedvridning beteendet kan ge upphov till (prop. 2008:09:231, s. 37). Regeringen avser vid kommande omprövningar av det statliga åtagandet särskilt uppmärksamma myndigheternas säljverksamhet och effekterna på de marknader där de statliga myndigheterna är verksamma.
frs · H4121640 · 2017-07-03 00:00:00 — Dnr Fi2017/02783/SFÖ Svar på fråga 2016/17:1640 av (M) Statliga jobb i har frågat mig om jag avser att arbeta för fler statliga jobb i . Det framgår av budgetpropositionen att regeringen avser fortsätta verka för att öka spridningen av statliga myndigheter över landet (prop. 2016/17:1 utg.omr. 2 avsnitt 4.4). Regeringens arbete med att omlokalisera myndigheter eller verksamheter ska fortsätta. Jag vill dock inte uttala mig om vilka myndigheter eller verksamheter som kan bli aktuella. Valet av ort vid omlokalisering måste göras utifrån den omlokaliserade myndighetens verksamhet och det går därför inte heller att uttala sig om särskilda regioner. Det är viktigt att regionala hänsyn beaktas. Det har därför i budgetpropositionen anförts att regeringen, utöver omlokaliseringar, avser att utveckla myndighetsstyrningen i övrigt så att regionala hänsyn beaktas i större utsträckning (prop. 2016/17:1 utg.omr. 2 avsnitt 4.4).