ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H512443 · 2017-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:443 av (M) Beskattning av långsiktigt sparande har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ska hjälpa svenskar att ta långsiktigt ansvar genom att spara. Finansministern har i svar på fråga 2017/18:360 om skatt på småsparande och frågan 2017/18:386 om dubbelbeskattning redovisat vad som gäller vid beskattning. En viktig målsättning för regeringen är att pensionssparare ska ha goda möjligheter att bedöma sin framtida pension, vilka faktorer som påverkar den samt ha kännedom om vilka konsekvenser olika val kan få för pensionen. I uppdrag ligger att informera och ge pensionssparare och pensionärer en samlad bild av hela pensionen samt faktorer som kan påverka pensionen. För att stärka informationsverksamhet och konsumentstärkande insatser föreslår regeringen i budgetpropositionen att totalt avsätts för detta. förvaltningsanslag tillförs därför och övriga avsätts från AP-fondssystemet och premiepensionssystemet.
frs · H512444 · 2017-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:444 av (C) Myndigheters tillämpning av skyddsjakt har frågat mig om jag anser att tillämpningen och tolkningen av skyddsjakten bör ses över för att säkerställa att reglerna implementeras på liknande sätt runt om i . har det övergripande nationella ansvaret för genomförandet av den beslutade rovdjurspolitiken. Verket har delegerat rätten att besluta om skyddsjakt på bl.a. varg till berörda länsstyrelser. Genom delegationen övergår ansvaret till länsstyrelserna att använda jakt som verktyg i förvaltningen, så att nationella mål uppnås. Det är värdefullt att beslut om skyddsjakt kan fattas regionalt, där problem med rovdjur kan uppstå. Regeringen kan inte ha några synpunkter på länsstyrelsernas bedömning i ärenden om skyddsjakt och planerar inga ändringar avseende dessa regler. För en snabb, effektiv och likvärdig beslutsprocess vid överprövningar av beslut om jakt på stora rovdjur har regeringen koncentrerat dessa mål till Förvaltningsrätten i , som gjorts till specialdomstol i dessa typer av mål.
frs · H512445 · 2017-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:445 av (M) Bibehållet skogskonto har frågat mig om jag kommer att gå vidare med förslaget om att slopa reglerna för skogsavdrag vid rationaliseringsförvärv. Frågan är ställd mot bakgrund av det förslag som lämnade i betänkandet Förenklade skatteregler för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag om skogsavdrag vid rationaliseringsförvärv. Gällande regler om skogsavdrag innebär att en enskild näringsidkare ett visst beskattningsår får göra avdrag av den avdragsgrundande skogsintäkten. Vid ett s.k. rationaliseringsförvärv sker dock ingen kvotering utan avdrag får göras med hela den avdragsgrundande skogsintäkten under det beskattningsår när fastigheten förvärvades och . I utredningen föreslogs att begreppet rationaliseringsförvärv delvis slopas och att ett förhöjt skogsavdrag vid alla fastighetsförvärv införs. förslag har mött blandade reaktioner hos remissinstanserna. Många remissinstanser menar att förslagen innebär förenklingsvinster men påpekar att utredningens förslag brister i vissa avseenden. När det gäller förslagen om att delvis slopa begreppet rationaliseringsförvärv och att införa ett förhöjt skogsavdrag har de mottagits positivt av remissinstanserna. För att dessa förslag ska kunna genomföras krävs att de kostnader det skulle innebära för staten finansieras. Ärendet bereds inom . Jag har inte för avsikt att föregripa den processen.
frs · H512446 · 2017-12-21 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:436 av (M) En polishögskola i samt 2017/18:446 har frågat mig om jag vid ett eventuellt val av för den nya i avser att så fort som möjligt vidta de åtgärder som krävs för att ska ha sina första polisstudenter . Hon har också frågat mig om rikspolischef besked under insynsrådets möte ligger i linje med regeringens ambitioner, eller om jag avser att vidta några åtgärder för att skynda på processen. Till att börja med vill jag klarlägga att har fått i uppdrag av regeringen att undersöka förutsättningarna för att etablera polisutbildning vid ytterligare två lärosäten, ett i södra och ett i västra . Uppdraget ska redovisas till regeringen . Det stämmer att inledde det arbetet med . Myndigheten förordade att ska få bedriva polisutbildning. Regeringen beslutade att får bedriva polisutbildning under förutsättning att det finns en gällande överenskommelse mellan högskolan och . Det är nu upp till och att komma överens om utbildningsstart och att bestämma de närmare förutsättningarna för utbildningen. Eftersom polisutbildning påbörjas efter ansökningstillfället samt att nya lärosäten måste förbereda sig blir den tidigaste tidpunkten för igångsättandet av de nya polisutbildningarna . fortsätter nu arbetet i enlighet med sitt uppdrag och undersöker förutsättningarna för att starta en polisutbildning i västra . Eftersom processen pågår är det för tidigt att besvara de nu aktuella frågorna.
frs · H512447 · 2017-12-22 00:00:00 — Dnr U2017/04938/S Svar på fråga 2017/18:447 av (M) Toaletter i skolan har frågat mig om vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att säkerställa att skolor har fräscha toaletter där eleverna inte heller behöver oroa sig för att bli utsatta för brott. Den fysiska skolmiljön har stor betydelse för elevernas hälsa, trygghet och förutsättningar att inhämta och utveckla kunskaper och värden. Enligt - arbetsmiljölagen (1977:1160), som gäller för elever i skolan, ska det finnas utrymmen och anordningar för personlig hygien. Skolan ska också vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga att eleverna utsätts för ohälsa. Lokaler ska därtill underhållas väl. Skolan ska enligt arbetsmiljölagen systematiskt planera, leda och kontrollera verksamheten på ett sätt som leder till att arbetsmiljön uppfyller föreskrivna krav på en god arbetsmiljö. Alla skolhuvudmän har därmed en skyldighet att se till att arbetsmiljön för eleverna är av god kvalitet. har i uppdrag att granska elevers och lärares arbetsmiljö i det tillsynsarbete som myndigheten utför. Även granskar i sin tillsyn om skolan skapat en god miljö för lärande och utveckling, trygghet och studiero. Skollagen (2010:800) är mycket tydlig i fråga om huvudmännens ansvar för att säkerställa att utbildningen utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero. Regeringen införde 2015 ett statsbidrag som huvudmän kan söka för upprustning av skollokaler. har avsatts för ändamålet. Syftet med bidraget är bl.a. att förbättra elevernas lär- och arbetsmiljö, exempelvis lokalernas utformning och användbarhet samt upplevelsen av trygghet. Våldtäkter och sexuella övergrepp är straffbelagda handlingar enligt . Det är av stor vikt att skolan har rutiner för att anmäla brott som begås i skolan och att de drabbade får den hjälp och det stöd de behöver. Därutöver har skolan ett stort ansvar för att förebygga alla former av kränkande behandling och måste t.ex. ha riktlinjer och rutiner i syfte att förhindra sexuella trakasserier. utövar tillsyn i skolan utifrån diskrimineringslagen (2008:567) och utreder anmälningar om sexuella trakasserier. Skolinspektionen utövar tillsyn över att bestämmelserna om kränkande behandling och trygghet och studiero i skollagen efterlevs. I betänkandet Bättre skydd mot diskriminering (SOU 2016:87) föreslås att tillsynsansvaret för arbetet med åtgärder mot diskriminering i skollagsreglerad verksamhet ska övergå till Skolinspektionen. Betänkandet har remitterats och bereds inom . Regeringen gav vidare i uppdrag att ta fram och genomföra nationella skolutvecklingsprogram (U2015/03844/S). Programmen innefattar bl.a. kompetensutvecklings- och stödinsatser för att utveckla arbetet med skolans värdegrund, t.ex. avseende trygghet, studiero, jämställdhet, normkritik samt arbetet mot diskriminering och kränkande behandling. Som framgår har regeringen vidtagit ett antal åtgärder för att säkerställa att skolor ska ha en god arbetsmiljö och för att förebygga och hantera otrygghet i skolan. Vårt arbete med denna viktiga fråga fortsätter.
frs · H512448 · 2017-12-21 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:448 av (M) Den ökande sälpopulationen har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att möjliggöra en ökad jakt på säl och för att handel med sälprodukter ska bli tillåten. Jag är medveten om att sälarna orsakar skada eftersom de tar fisk direkt ur fiskenäten och förstör fiskeredskap. Regeringen har varit tydlig med att vi vill se ett livskraftigt fiske längs . Genom de medel regeringen avsatt för redskapsutveckling har också flera sälsäkra redskap utvecklats vidare, t.ex. torskburar. Enligt Havs- och vattenmyndighetens regleringsbrev får medel fortsatt användas för utveckling av selektiva och skonsamma redskap i samverkan med fiskenäringen och . Yrkesfiskare kan även få viss ersättning för uppkommen skada orsakad av säl. lämnade 2013 sitt uppdrag om förutsättningarna för samt förslag för hur en licensjakt på säl bör utformas samt utreda och föreslå hur skyddsjakten på säl kan effektiviseras i syfte att uppnå beslutad tilldelning. Regeringen har inga sådana förslag, men följer frågan noga. har även avrapporterat regeringsuppdrag dels om hur möjligheterna till jakt på allmänt vatten kan förenklas, dels om förutsättningarna för att möjliggöra jakt i ekonomiska zon. Ärendena är under beredning i . Jag som ansvarigt statsråd har inte för avsikt att föregripa den beredningen. infördes ett import- och försäljningsförbud av sälprodukter inom EU. beviljades då ett undantag för fortsatt försäljning av sälprodukter från skyddsjakten inom EU. och inledde 2011 en tvist i () mot EU eftersom de ansåg att förbudet var handelshindrande. kom fram till att EU:s förbud var tillåtet enligt gällande handelsregler, men att undantaget för skyddsjakt inte var förenligt med WTO-rätten. EU genomförde WTO-utslaget och det svenska undantaget togs bort från trots en aktiv insats från regeringen och andra aktörer för att kunna behålla undantaget. Det enda kvarvarande undantag från EU:s förbud är för sälprodukter från jakt utfört av urfolk inom och utanför EU. måste rätta sig efter gällande förordning och är således förhindrat enligt att sälja sälprodukter inom EU. deltog ett flertal myndigheter och organisationer i ett rundabordssamtal om säl efter inbjudan av . Det fördes en gemensam diskussion avseende möjligheter och utmaningar med sälens livskraftiga populationer samt hur sälen kan förvaltas på ett hållbart sätt. Regeringen kommer att överväga hur vi kan hantera de synpunkter som framkom under samtalet.
frs · H512450 · 2017-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:450 av (M) Kompetensförsörjning till SiS-hem har frågat mig vilken analys jag gör av att situationen med kompetensförsörjningen till SiS-hem är så svår, och vilka konkreta nya åtgärder jag avser att vidta för att skyndsamt kunna vända utvecklingen. SiS är ansvarig för verksamheten vid de särskilda ungdomshemmen och LVM-hemmen. För att fullgöra denna uppgift är det viktigt att personalen har rätt kompetens och erfarenhet. Enligt föreskrifter (HSLF-FS 2016:55) ska personalen i ett hem för vård eller boende ha den utbildning, den erfarenhet och den personliga lämplighet som behövs för att kunna utföra sina arbetsuppgifter. Personal som ger behandling enligt en viss metod ska även ha en relevant utbildning för den. Personalens sammantagna kompetens vad gäller utbildning och erfarenhet ska ge förutsättningar för att möta de behov av vård som målgruppen har, och säkerställa en trygg och säker vård. SiS har beslutat om egna kompetenskrav vid nyrekrytering av behandlingsassistenter som går utöver de krav som följer av föreskrifter. På grund av det svåra rekryteringsläget fattade myndigheten beslut om att tillfälligt frångå de egna högre kompetenskraven. Myndigheten har följt upp de rekryteringar som gjorts och konstaterar att endast var tredje behandlings-assistent som anställdes uppfyllde SiS ordinarie kompetenskrav. För att förbättra kompetensförsörjningen arbetar SiS med att utbilda och validera redan anställda medarbetares kompetens. SiS har också vidtagit olika åtgärder för att minska personalomsättningen och göra SiS till en attraktiv arbetsgivare. Utifrån en analys och prognos av arbetsmarknadsläget bedömer SiS att myndigheten även kommer att ha svårt att rekrytera behandlingsassistenter. Mot denna bakgrund fattade SiS beslut om att förlänga undantaget . Det är SiS som ansvarar för kompetensförsörjningen vid de särskilda ungdomshemmen och LVM-hemmen och att barn, unga och klienter som vårdas där får vård av god kvalitet. En förutsättning för att SiS ska kunna bedriva kvalitativ vård är att myndigheten ges ekonomiska förutsättningar för detta. Under innevarande år tillför regeringen och föreslår i budgetpropositionen att SiS tillförs ytterligare . Regeringen har vidare givit i uppdrag att se över tillgången på utbildning för personal som arbetar med vård och behandling av barn och unga på hem för vård eller boende (HVB), samt utreda förut-sättningarna för en eftergymnasial grundutbildning för personal på HVB och vilken annan utbildning som kan vara lämplig för att arbeta med vård och behandling för barn och unga på HVB. Uppdraget ska redovisas till .
frs · H512451 · 2017-12-27 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:451 av Boriana (M) Övergivna fordon Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen ämnar vidta för att stävja problemen med övergivna fordon på allmän och privat mark. Fordon som dumpas eller överges av oansvariga ägare eller s.k. fordons-målvakter är ett problem som jag är väl medveten om. Så sent som debatterade jag problemet med nedskräpande bilar med din partikollega och har jag en debatt med om skrotbilar. Att dumpa bilar är ett miljöbrott. De frågeställningar som du och dina partikollegor tar upp är inte rättsligt okomplicerade. Möjligheten att flytta dessa fordon har utretts , senast av som bl.a. tittat på olika möjligheter att finansiera kostnaden för att flytta och omhänderta de övergivna fordonen. förslag bereds nu i .
frs · H512452 · 2017-12-19 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:452 av (SD) Månggifte har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen nu vidtar för att hantera frågan om månggifte. I är det inte tillåtet att ingå äktenskap när man redan är gift. Det finns många goda skäl till det – inte minst att värna jämställdheten. Tvegifte är till och med straffbart. Det är inte heller möjligt för personer med anknytning till att kringgå de svenska reglerna genom att ingå månggifte i ett annat land och sedan få det erkänt här. Till detta kommer att möjligheterna att få uppehållstillstånd på grund av anknytning till en person som redan är gift med någon här i är synnerligen begränsade. Vi har alltså en mycket sträng reglering kring månggifte i . har både och regeringen konstaterat att det finns ett behov av bättre kunskap om förekomsten av månggifte i . Regeringen har därför som ett första steg gett i uppdrag att, med bistånd av och , analysera förekomsten av månggifte i folkbokföringen. Uppdraget ska redovisas och jag ser fram emot att ta del av resultatet. Därefter kommer regeringen, med jämställdheten som en självklar utgångspunkt, att överväga ytterligare åtgärder eller förändringar i lagstiftningen.
frs · H512453 · 2017-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:453 av (S) Sjukpenning för svårt sjuka har frågat mig på vilket sätt jag avser att agera så att inte godtyckligt kan dra in sjukpenningen för svårt sjuka människor. Vid bedömning av arbetsförmågans nedsättning ska bedömningen göras enligt den s.k. rehabiliteringskedjan. Av 27 kap. 48 § socialförsäkringsbalken framgår att från och med den tidpunkt då den försäkrades arbetsförmåga har varit nedsatt ska det bedömas om den försäkrade kan försörja sig genom sådant arbete som är normalt förekommande på arbetsmarknaden eller annat lämpligt arbete som är tillgängligt för den försäkrade. Bedömningen ska dock inte göras på detta sätt om det finns särskilda skäl som talar emot eller om det kan anses som oskäligt. Den dom som refererar till finns intagen i vägledning Sjukpenning, rehabilitering och rehabiliteringsersättning (2015:1). , liksom andra myndigheter har att följa den lagstiftning som gäller och rådande rättspraxis. I den mån beslut avviker från denna är det en uppgift för förvaltningsdomstolarna att, efter överklagande, ändra beslut.
frs · H512454 · 2017-12-27 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:454 (S) Sandsugningen i har frågat mig vad jag avser att göra för att stoppa pågående sandsugning i , och om det finns planer på att påverka de andra länderna runt att minska eller stoppa sandsugningen helt. Jag är väl införstådd med att kommuner och miljöorganisationer har uppmärksammat både den danska och den på frågan om sandsugning och även lyft krav på skydd av området. Sandsugning är inte förbjuden i , men det verkar ändå finnas en spridd uppfattning att ett förbud gäller . Utvinning av sand, t.ex. genom sandsugning, tillståndsprövas enligt såväl som kontinentalsockellagen. Tillstånd enligt kontinentalsockellagen till utvinning av havssand får inte lämnas om det kan befaras att utvinningen kommer att försämra livsbetingelserna för någon djur- eller växtart som är hotad, sällsynt eller kräver hänsyn av någon annan anledning. finns bara ett aktivt tillstånd i . Det gäller Ystads kommun, som får ta upp sand som läggs på stränder för att motverka stranderosion. i län och har en dialog med danska myndigheter om sandsugning i . Internationella samråd gällande gränsöverskridande miljöpåverkan ligger inom myndigheternas ansvarsområde. Samrådsrutiner mellan länderna har upprättats. Svenska myndigheter får nu sandsugningsärenden och även förslag till ändringar i relevant lagstiftning på remiss. har även skärpt kraven på miljökonsekvensbeskrivningar vid ärenden gällande sandsugning. Regeringen håller sig informerad genom i län och om dialogen mellan de svenska och danska myndigheterna. Både och arbetar också med att genomföra EU:s havsmiljödirektiv. Direktivet anger att god miljöstatus ska uppnås till 2020 och innehåller även krav på regionalt samarbete. Som en del i genomförandet av direktivet pågår ett nära samarbete mellan Havs- och vattenmyndigheten och danska myndigheter. är ett område med kända biologiska värden, bl.a. som en följd av att det råder förbud mot bottentrålning i området. Jag kan försäkra om att regeringen aktivt följer myndigheternas arbete med skydd och bevarande av och miljöer.
frs · H512455 · 2017-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:455 av (C) Omfattning av har frågat mig om när, och på vilket sätt, kommer anvisningar gällande BK4-vägar i hela landet att presenteras. Låt mig börja med att framhålla att regeringen vill främja en överflyttning av godstransporter från väg till järnväg, det var också utgångspunkten i den proposition regeringen la fram. Effektiva och klimatsmarta transporter är en viktig del i regeringens samhällsbygge. Just nu arbetar regeringen med att ta fram en nationell godsstrategi som kommer presenteras . Det är min förhoppning att den nya bärighetsklassen, BK4, kommer att bidra till ökad konkurrenskraft hos det svenska näringslivet och till att transporternas miljöpåverkan minskar. I bereds nu nödvändiga förordningsändringar som en följd av beslut. Det handlar bl.a. om bestämmelser som reglerar vad BK4 är och vilka regler som ska gälla för fordon som ska färdas på vägar som tillhör BK4. Jag räknar med att regeringen ska kunna fatta beslut om förordningsändringarna en bit in på det nya året. När det gäller vilka statliga vägar som ska tillhöra BK4 så är det som fattar beslut med stöd av trafikförordningen. Enligt den information jag fått avser remittera förslag till föreskrifter som anger vilka vägar som inledningsvis kommer att tillhöra BK4 direkt efter att regeringen fattat beslut om nödvändiga förordningsändringar.
frs · H512456 · 2017-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:456 av (C) Oklarheter kring flygskattens implementering har frågat infrastrukturministern hur och på vilket sätt regeringen avser att flygskatten ska implementeras och när regeringen har tänkt informera flygbranschen om detta. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen föreslog i budgetpropositionen att det införs en skatt på flygresor för att minska flygets klimatpåverkan. beslutade i enlighet med regeringens förslag. blir beskattningsmyndighet för samtliga flygföretag som är skattskyldiga, vilka enligt Transportstyrelsen beräknas vara omkring 250 företag. behöver initialt utforma administrativa rutiner, utveckla it-system och ta fram informationsmaterial till företag etc. Regeringen bedömer att inga speciella informationsinsatser är nödvändiga förutom det informationsmaterial som tar fram till berörda företag.
frs · H512459 · 2017-12-21 00:00:00 — Dnr A2017/02377/A Svar på fråga 2017/18:459 av (M) Arbetsförmedlingens starta-eget-kurser har frågat mig om jag känner till de stora problem som har förekommit med Arbetsförmedlingens starta-eget-kurser och i så fall, vad jag avser att göra för att komma till rätta med problematiken. Regeringen ser det som sin viktigaste uppgift att öka sysselsättningen och varaktigt minska arbetslösheten. Att människors kompetens och vilja att arbeta tas tillvara utgör grunden för välfärd. Arbete innebär möjligheter till egenförsörjning, till gemenskap och tillhörighet samt makt att forma sitt liv och sin framtid. För personer som har förutsättningar att driva företag utgör det en viktig väg till sysselsättning. Det är angeläget att Arbetsförmedlingens program för stöd till start av näringsverksamhet fungerar väl. Enligt information från Arbetsförmedlingen har avtalstecknandet gällande utbildning inför start av näringsverksamhet blivit försenat. Jag har förstått att myndigheten har analyserat vad som kan göras för att situationen inte ska uppstå igen och att man har fört en dialog med berörda leverantörer om de uppkomna förseningarna. Processen med avtalsskrivning är igång och merparten av alla avtal är undertecknade och klara. Det är av central betydelse för en effektiv arbetsmarknadspolitik att de arbetsmarknadspolitiska programmen fungerar väl. Regeringen följer Arbetsförmedlingens arbete noggrant.
frs · H512461 · 2017-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:461 av (M) Betalningen av trängselavgifter har frågat infrastrukturministern om han avser att ta någon form av initiativ för att ta bort fakturor gällande trängselavgifter och broavgifter på småbelopp på några kronor och att en faktura skickas först när de mindre beloppen uppgår till sammanlagt. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. De bestämmelser tar upp syftar bl.a. till att få en enkel och hanterbar administration. En förändring som den föreslår skulle kunna leda till mycket långa perioder från det att skatte- respektive avgiftsplikt inträder till det att betalning ska ske.
frs · H512462 · 2017-12-20 00:00:00 — Dnr N2017/07552/HL Svar på fråga 2017/18:462 av (M) Sena EU-utbetalningar till lantbrukare har frågat mig om jag på något sätt avser att ta initiativ för att kompensera de lantbrukare som har drabbats av de sena EU-utbetalningarna. Jag beklagar att lantbrukare drabbats av sena utbetalningar, t.ex. när det gäller ersättningar för betesmarker och slåtterängar, vallodling och ekologisk produktion. Jag har förståelse för att det kan leda till problem och regeringen följer därför noga Statens jordbruksverks arbete med att komma tillrätta med eftersläpningarna. Vad gäller möjligheterna till kompensation så finns det inte möjlighet att inom ramen för de som hanterar berörda ersättningar, att kompensera för sena utbetalningar.