ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H412748 · 2017-02-08 00:00:00 — Dnr Ju2017/00949/ Svar på fråga 2016/17:748 av (M) Personer som stannar i trots dom om utvisning har frågat mig om jag kan redogöra för vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att beslut om utvisning gällande personer dömda för brott ska verkställas. Regeringen anser att det är viktigt för att upprätthålla rättsstaten att utvisningsbeslut verkställs, oavsett grunden för utvisningen. I lagrådsremissen ”Tydligare befogenheter för polisen när beslut om avvisning eller utvisning verkställs” föreslår regeringen ett antal åtgärder i syfte att öka antalet verkställda av- och utvisningsbeslut. Bland annat ska och Säkerhetspolisen ges möjlighet att omhänderta personer vars avlägsnandebeslut ska verkställas. De ska också vidta sådana åtgärder som behövs för att se till att en person som ska utvisas har nödvändiga resehandlingar eller för att hans eller hennes identitet eller medborgarskap ska kunna klargöras. Förslagen i lagrådsremissen föreslås träda i kraft . Regeringen för också dialog med mottagarländer i syfte att underlätta och effektivisera ett återvändande till problematiska länder, bland annat tecknade regeringen ett samförståndsavtal om återtagande med . Inom EU pågår arbete med återtagandeavtal för flera länder.
frs · H412749 · 2017-02-08 00:00:00 — Dnr Ju2017/00950/ Svar på fråga 2016/17:749 av (M) Beslut om utvisning som inte har verkställts har frågat mig om jag kan redogöra för det underlag som jag använder mig av i tjänsteutövning angående hur många beslut om utvisning på grund av brott som inte verkställdes . En person som har dömts för brott och fått ett utvisningsbeslut förenat med domen måste avtjäna sitt straff innan verkställandet av utvisningsbeslutet får påbörjas. Den gängse gången är därför att ett beslut om utvisning fattas av domstol i samband med fällande dom, straffet avtjänas hos och först därefter verkställs utvisningsbeslutet av . är således den myndighet som förser regeringen med underlag om verkställigheter av utvisningsbeslut rörande brottsdömda. för ingen samlad statistik över personer som är dömda till utvisning men vars beslut inte har verkställts. För att regeringen bättre ska kunna följa utvecklingen på återvändandeområdet har , och Kriminalvården i sina regleringsbrev fått i uppdrag att utveckla och samordna sin statistik. Slutredovisning av uppdraget ska ske , men förbättringar i statistiken som redovisas av myndigheterna förväntas redan i aprilprognosen.
frs · H412750 · 2017-02-06 00:00:00 — N2017/00666/SB. Svar på fråga 2016/17:750 av (S) SJ:s avgifter och äldre frågat mig om vilka initiativ jag avser att ta med anledning av SJ:s avgifter och krav på mobilt bank id. har gjort förändringar av bokningsavgifterna med målsättningen att göra dem tydligare samt att fortsätta främja förflyttningen från service till självbetjäning. går av :s egen försäljning genom någon av SJ AB:s digitala kanaler. införde en separat serviceavgift om per beställning i SJ AB:s kanaler. sänktes dock bokningsavgiften från till av biljettpriset. För många kunder blir därmed biljettpriset istället något lägre. Jag har inhämtat från att efter införandet av serviceavgiften får de kunder som önskar hjälp av SJ AB:s medarbetare att själva köpa sina biljetter, via biljettautomat, på eller i SJ AB:s app. Ingen serviceavgift tas då ut och kunden vet inför nästa köp hur det fungerar. Erbjudande om hjälp till självbetjäning lämnas i både resebutik och via tonval på telefon. Vidare har jag förstått att inte har något krav avseende mobilt bank id vid köp av tågbiljetter. Vid köp av tågbiljetter i SJ AB:s digitala kanaler krävs ett bankomat-, konto, - eller kreditkort men det är respektive bank som bestämmer vilken säkerhetsnivå som ska råda och inte . förvaltas av regeringen genom , . Det är dock SJ och ledning som ansvarar för den löpande förvaltningen av bolagets operativa verksamhet. Jag har fullt förtroende för SJ och ledning och finner inte anledning att vidta några åtgärder med anledning av frågan.
frs · H412751 · 2017-02-08 00:00:00 — Dnr N2017/00675/JM Svar på fråga 2016/17:751 av (C) Livsmedelsexport har frågat mig om det är min slutsats att det var lämpligt att ta bort satsningen på och stödet som fanns i Matlandet . Låt mig inledningsvis konstatera att regeringen överlämnat propositionen ”En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet” till . Propositionen, vars övergripande mål vilar på en överenskommelse med , , Vänster-partiet, Liberalerna och , ska fungera som en långsiktig plattform för en hållbar livsmedelspolitik fram . Regeringen har även presenterat en handlingsplan som anger hur regeringen avser att arbeta för att målen och visionen i Livsmedels-strategin ska uppnås. Handlingsplanen kommer att uppdateras och givetvis påverkas av framtida regeringar. Målen för strategin kommer dock att ligga fast och ge en tydlig inriktning för kommande insatser. Matlandet utgjorde en god början på arbetet med att stärka den svenska livsmedelskedjan. Enligt min bedömning ger dock Livsmedels-strategin betydligt bättre förutsättningar att nå konkreta och bestående resultat. Det är min övertygelse att detta även gäller för livsmedels-exporten.
frs · H412752 · 2017-02-03 00:00:00 — Dnr A2017/00212/A Svar på fråga 2016/17:752 av (L) Arbetsförmedlingens upphandlingar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av det som har framkommit om Arbetsförmedlingens upphandlingar? Arbetsförmedlingen ska se till att det finns arbetsmarknadsutbildning och andra insatser som rustar personer så att de kan etablera sig på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen gör det bl.a. genom upphandling. Det är ett grundläggande krav på en myndighet att den hanterar sin upphandling på ett effektivt och korrekt sätt. Myndigheten ska själv bestämma hur och vad som ska handlas upp. Myndigheten har vid den senaste upphandlingen av yrkessvenska använt lottdragning för att skilja anbudsgivare med toppbetyg åt. Men det är ovanligt att Arbetsförmedlingen behöver använda sig av lottning för att avgöra anbud. Regeringen har initierat åtgärder på upphandlingsområdet, bl.a. genom ny lagstiftning och den nya nationella upphandlingsstrategin som innehåller råd till myndigheterna om hur de kan utveckla sitt strategiska upphandlingsarbete. Regeringen har också inrättat som har till uppdrag att utveckla och stödja den upphandling som görs av upphandlande myndigheter. Dessa åtgärder ska underlätta upphandlingarna för bl.a. följer frågan om upphandling av arbetsmarknadsutbildning och regeringen ser inget behov av att vidta åtgärder.
frs · H412753 · 2017-02-08 00:00:00 — Dnr S2017/00588/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:753 av (M) Bostadsortens betydelse för väntetiden för cancerbehandling har frågat mig vilken analys jag gör av de långa väntetiderna inom lungcancervården, och vilka nya, konkreta åtgärder jag avser vidta för att vända utvecklingen i fråga om de stora skillnaderna så att bostadsort inte blir avgörande för väntetider för cancerbehandling. De senaste årens uppföljningar av cancervårdens tillgänglighet har visat på att väntetiderna är långa och att de regionala skillnaderna är stora. har flera insatser initierats inom ramen för den nationella cancerstrategin, bland annat med syfte att få en mer jämlik vård både inom och mellan landsting. Inrättandet av sex regionala cancercentrum och framtagandet av nationella vårdprogram är exempel på insatser. Genom dessa och andra insatser har cancervården vidareutvecklats och stärkts vilket visas bland annat i Öppna Jämförelser. Regeringen har avsatt 2015 och planerar att göra så . Målet med satsningen är att förbättra tillgängligheten inom cancervården genom att korta väntetiderna och minska de regionala skillnaderna. Arbetet med cancersatsningen ska bygga på det utvecklingsarbete som är gjort inom ramen för den nationella cancerstrategin och de upprättade cancercentrumen. Den viktigaste åtgärden för att åstadkomma detta är det nationella systemet med standardiserade vårdförlopp. De första analyserna både av väntetiderna inom lungcancervården och av skillnader i väntetider över landet är att satsningen på standardiserade vårdförlopp kommer att ha en positiv inverkan på båda delarna. Trots den korta tid som satsningen pågått finns tidiga data som visar på att väntetiderna kortats. Bland de standardiserade vårdförlopp som infördes finns lungcancer och antalet diagnoser som inkluderats i satsningen har ökat sedan starten. Samtliga landsting arbetar med att införa detta system och vi kan redan se goda exempel från flera landsting på hur väntetiderna har kortats. Detta har medfört kortare väntetider för specifika diagnoser inom landsting men även minskat skillnaderna inom landet. Sammantaget bidrar detta till en mer jämlik cancervård i landet. Liksom för annan hälso- och sjukvård är kompetensförsörjningen en avgörande faktor för tillgängligheten i cancervården. Bristen på personal och ineffektivt utnyttjande av medarbetares tid leder till att vårdens kapacitet minskar. Det i sin tur gör att tillgängligheten försämras. Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för att stärka hälso- och sjukvårdens kompetensförsörjning. Till exempel ersatte regeringen kömiljarden med en professionsmiljard som fokuserar på dessa utmaningar. Regeringen har också bland annat byggt ut utbildningsplatserna på utbildningarna för sjuksköterskor, specialistsjuksköterskor och barnmorskor, samt stärkt resurser för validering av utländska sjukvårdsutbildningar. Genom att stärka kompetensförsörjningen ökar vårdens kapacitet, och därigenom kan också tillgängligheten förbättras.
frs · H412754 · 2017-02-08 00:00:00 — Dnr Ku2017/00199/MF Svar på fråga 2016/17:754 av (M) Det svenska filmarvet har frågat mig hur jag avser att agera för att öka takten på digitaliseringen så att det svenska filmarvet bevaras. Ett av målen med filmpolitiken är att filmarvet bevaras, används och utvecklas. Det råder glädjande nog bred politisk enighet kring detta mål. Den förra regeringen inledde 2014 en femårig satsning på digitaliseringen av filmarvet. beslutade – efter förslag från regeringen i budgetpropositionen – om att anslaget för filmstöd tillförs för att förstärka satsningen. Att dessa medel inte räcker för att digitalisera alla lång- och kortfilmer i arkiv på totalt ca 2 600 svenska långfilmer och ca 6 700 svenska kortfilmer säger sig självt. Det måste ske ett urval av vilka filmer som ska prioriteras, inte minst när det gäller turordningen. När digitaliseringsuppdraget inleddes upprättade därför riktlinjer och en organisation kring arbetet, bl.a. skapades råd med experter från filmbranschen, Kungl. och forskarvärlden för att välja ut filmerna. Enligt uppdraget ska filmer för barn och unga särskilt prioriteras. har alldeles sammanställt en rapport om arbetet med digitalisering och tillgängliggörande av det svenska filmarvet. Utmaningarna på området är stora när det gäller kostnader för digitaliseringsarbetet, verkens rättsliga status, tillgång till teknisk utrustning och kompetensförsörjning hos personalen. För att bättre utnyttja tid och resurser har infört olika nivåer i arbetet utifrån t.ex. materialets skick eller filmens potential att spridas i stor omfattning, som till skolor eller internationellt. Regeringen delar bedömning om behovet av en långsiktig lösning för att säkerställa att det svenska filmarvet bevaras och tillgängliggörs och avser att följa frågan noga framöver.
frs · H412756 · 2017-02-08 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:756 av (S) Bosättningar och har frågat mig vilka initiativ, som exempelvis förslag på ekonomiska sanktioner, jag avser att ta i säkerhetsrådet för att få att upphöra med bosättningarna på , inklusive östra . Regeringen fördömer återkommande bosättningspolitik på , inklusive östra . Bosättningarna är en flagrant kränkning av folkrätten, strider mot 2334 som antogs , och utgör ett allvarligt hinder mot tvåstatslösningen. Under svenskt ordförandeskap diskuterades frågan åter i säkerhetsrådet . EU och världssamfundet står enigt i sin syn på bosättningarna som olagliga. fördömde regeringen israeliska tillkännagivanden om planer om över 6000 bosättningsbostäder på ockuperad mark, vilket strider mot den s.k. Kvartettens (FN, EU, och ) uttryckliga rekommendationer till parterna. Även EU har motsatt sig tillkännagivandena och har beklagat att fortsatte med dessa, trots allt starkare internationella invändningar. Regeringen har inga planer att föreslå ekonomiska sanktioner mot och några sådana initiativ har inte aktualiserats i . Regeringen ställer sig bakom den tydliga differentiering säkerhets-resolution gör mellan inom 1967 års gränser och ockuperat område, liksom EU:s gemensamma vägledning för ursprungsmärkning av bosättarprodukter. Regeringen anser att dialog och förhandling är den politiskt framkomliga vägen för att skapa bättre förutsättningar för en meningsfull fredsprocess. Min och regeringens politiska ambition är att arbeta för en tvåstatslösning där och kan leva sida vid sida i fred och säkerhet. För att detta ska bli verklighet måste ockupationen och bosättningspolitiken upphöra.
frs · H412759 · 2017-02-08 00:00:00 — Dnr M2017/00216/Kl Svar på fråga 2016/17:759 av (M) Bullerkrav för motorsporten har frågat mig hur jag avser att agera för att hörsamma bilsportens önskemål om ändrade föreskrifter för bilsporten, liknande dem för exempelvis flygbranschen. allmänna råd om buller från motorsportbanor revi-derades 2004 (NFS 2004:16). Dessa allmänna råd är inte bindande regler utan utgör riktlinjer för bedömningen av vilka försiktighetsmått som behövs för att uppfylla kraven i andra kapitel om att skydda människors hälsa och miljön mot skador och olägenheter. Det finns alltså möjligheter att göra avsteg från riktlinjerna i enskilda fall om prövnings- eller tillsynsmyndigheten finner det lämpligt efter en rimlighetsavvägning. De allmänna råden är en del av tillsynsvägledning i vilken myndigheten gjort en bedömning av vad som behöver uppnås för att uppfylla krav och göra en enhetlig och korrekt rätts-tillämpning möjlig. Det stämmer inte, som skriver, att skulle ha ”signalerat” att regeringen försökt påverka myndighetens vägledning om buller från motorsport. Buller är en av de miljöstörningar som har störst påverkan på människors hälsa och välbefinnande och det är viktigt att fortsätter att tillämpa för att säkerställa en god och hälsosam miljö för alla.
frs · H412760 · 2017-02-08 00:00:00 — Dnr Ku2017/00200/D Svar på fråga 2016/17:760 av (M) Palett för ett stärkt civilsamhälle har frågat mig när och hur regeringen avser att gå vidare med utredningen för ett stärkt civilsamhälle. Jag vill inleda med att tacka för frågan. Politiken för det civila samhället är högt prioriterad. Regeringen vill se ett som håller ihop. Min utgångpunkt och starka övertygelse är att samhället byggs av många människors engagemang. Med en levande vardagsdemokrati skapas den tillit till varandra och till de gemensamma institutionerna som kännetecknar ett gott samhälle med ett stort socialt kapital. Det civila samhällets organisationer spelar en mycket viktig roll för att vardagsdemokratin ska värnas, stärkas och utvecklas. Utredningen har inkommit med viktiga och värdefulla förslag som har remitterats. Regeringen bereder förslagen inom ramen för sedvanlig budgetprocess. Regeringen avser att återkomma till med en samlad redovisning av politiken för det civila samhället /2018. Jag avser att fortsätta arbeta för att villkoren för det civila samhällets organisationer ska stärkas.
frs · H412761 · 2017-02-08 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:761 av (M) EU:s relationer med samt fråga 2016:783 av (L) Sanktionerna mot har frågat utrikesministern om regeringens ståndpunkt i frågan om avskaffande av kvoterna på import av textilprodukter från , och hur regeringen kommer att agera i frågan framöver. Frågan har överlämnats till mig. har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att stoppa förslaget att avskaffa de rådande kvoterna på import av textilprodukter från . Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. Regeringen ser fortsatt med oro på situationen vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter i . Bland annat tillämpar , som enda land i , fortfarande dödsstraff och fyra bekräftade dödsdomar verkställdes . Detta är oacceptabelt. Givet brister vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter förordar en EU-politik som är kopplad till vitryskt agerande. Genom utrikesministerrådets slutsatser från har EU:s politik gentemot lämnat utrymme för möjligheter för till närmare relationer med EU, men det är en process som beror på utvecklingen i landet, inte minst vad gäller respekten för mänskliga rättigheter. Den förda politiken utvärderas löpande av EU. Rådsslutsatserna introducerade ett påskyndande av åtgärder som syftar till att stärka samarbetet mellan och på ett antal ekonomi-, handels- och biståndsrelaterade områden med målet att modernisera och dess ekonomi till förmån för den vitryska befolkningen. Avskaffandet av kvoterna på import av textilprodukter från hör till en av dessa åtgärder. Kvoterna har ingen ekonomisk betydelse och de flesta är lågt utnyttjade. tillämpar EU liknande kvoter endast mot två länder: och . Regeringen är för frihandel och är även övertygad om att den rätta vägen för att åstadkomma en förändring i inte är isolering utan ett ökat, men kritiskt, EU-engagemang. Sanktionspolitiken är en del av EU:s engagemang i , men även den bredare ansats som gäller för EU:s politik innebär att vi ställer upp villkor och krav på förbättringar. Vi sänder signalen att det finns en möjlighet till närmare relationer med EU, men är tydliga med att det är en process som sker stegvis och där takten beror på vad som sker i . Processen är även under löpande utvärdering från EU:s sida. har fått gehör för att de krav som EU tidigare kopplade till sanktionerna, utöver frigivandet av politiska fångar, ska vara en del av EU:s politik också framöver. Bättre respekt för mänskliga rättigheter är här centralt. är och kommer att fortsätta vara en pådrivande kraft i detta arbete.
frs · H412762 · 2017-02-08 00:00:00 — Dnr S2017/00618/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2016/17:762 av (M) Jobbets vikt för det sociala livet har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder inom ramen för mitt ansvarsområde i regeringen för att uppmuntra våra äldre att jobba vidare. En av regeringens målsättning inom äldrepolitiken är att äldre kvinnor och män ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag. har internationellt sett ett mycket högt arbetskraftsdeltagande och en hög sysselsättningsgrad bland befolkningen , och arbetskraftsdeltagandet har även ökat. var totalt av personer i åldern 65–sysselsatta och av dem i åldern 70–. Frågan faller inte främst inom mitt ansvarsområde men jag vill nämna ett par områden där regeringen vidtar åtgärder som har särskild betydelse för att skapa förutsättningar för äldre att kunna ha ett fortsatt socialt och aktivt liv på arbetsmarknaden. I diskrimineringslagen (2008:567) finns förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund a bl.a. ålder. gäller nya regler för aktiva åtgärder i diskrimineringslagen. inte enbart statliga myndigheter – är skyldiga att bedriva ett målinriktat arbete för att aktivt främja lika rättigheter och möjligheter i arbetslivet, oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet och religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder. Att fler behåller en god hälsa längre är viktigt för människors möjlighet att förlänga sitt arbetsliv. har på regeringens uppdrag utvecklat en samverkansmodell för ett hälsosamt åldrande som handlar om att stötta personer i åldern 60–till ett aktivt och hälsosamt åldrande. Genom samverkan mellan landsting, kommun och ideella föreningar erbjuds mötesplatser och ett brett utbud av fysiska, sociala och kulturella aktiviteter. Att få träffas i grupp uppskattas av många äldre, aktiviteterna får då en social funktion och ger en gemenskap i lokalsamhället.
frs · H412763 · 2017-02-08 00:00:00 — Dnr S2017/00637/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:763 av (M) Gårdsförsäljning har frågat närings- och innovationsministern om han och regeringen är beredd att ompröva sin hållning och därmed göra gårdsförsäljning möjlig genom att dessa gårdar omvandlas till ombud för Systembolaget. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det finns ett stort intresse för det hantverksmässiga och småskaliga. Denna utveckling slår även igenom för de lokala och småskaliga drycker som Systembolaget säljer. För att möta det ökade intresset har Systembolaget utvecklat nya tillvägagångssätt för hantering av lokala och småskaliga artiklar i syfte att öka tillgänglighet, produktinformation och kvalitetskontroll. Även antalet leverantörer har ökat och hade Systembolaget drygt 200 leverantörer som levererat till Systembolagets lokala och småskaliga sortiment. fråga handlar om att låta lokala och småskaliga alkoholproducenter såsom mikrobryggerier och vinodlingar omvandlas till ombud för Systembolaget för att på det sättet göra gårdsförsäljning möjligt. Så vitt jag kan se har en lokal och småskalig alkoholproducent inget att vinna på en sådan ordning då ombudens uppgift är att ta emot beställningar från konsumenter för att sedan vidarebefordra beställningarna till Systembolaget, som i sin tur skickar beställda varor till ombuden för utlämning till konsumenterna. Konsumenten kan även beställa varorna direkt hos Systembolaget och hämta ut dessa hos närmaste ombud. Ombuden får således endast förvara alkoholdrycker som konsumenter tidigare beställt. Om ett ombud skulle tillåtas lagerhålla varor för direktförsäljning blir det i stället detaljhandel till konsument, vilket är i strid mot detaljhandelsmonopolet. Så svaret är att en sådan omprövning som efterfrågar inte är aktuell.
frs · H412764 · 2017-02-08 00:00:00 — Dnr N2017/00780/IFK Svar på fråga 2016/17:764 av Boriana (M) Innovationer inom nya teknikområden Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stötta innovationer inom nya teknikområden, så att nyföretagande och arbetstillfällen ska kunna skapas och växa i . Regeringen tillsatte en utredning för att se över 2013 Trots att lagen redan då var relativt ny kunde regeringen konstatera att det fanns ett behov av att bl.a. utreda hur den förhåller sig till användning av ny teknik. Utredningen ska också föreslå anpassningar till den nya EU-rättsliga dataskyddsregleringen. Uppdraget ska redovisas . Utöver detta genomför regeringen ett flertal åtgärder som syftar till att stärka svensk innovationskraft, inte minst inom nya teknikområden där innovation försvåras eller hindras av befintliga regelverk. Regeringen har i den forskningspolitiska propositionen särskilt prioriterat en större satsning på test- och demonstrationsmiljöer där det ges möjligheter för stora såväl som små företag, lärosäten samt övrig offentlig sektor att i samverkan testa prototyper under verkliga förhållanden. En viktig del i detta är att dessa miljöer också skapar förutsättningar för att testa regelverk. För att kunna pröva ny teknik kan det behövas regelverk som också tillåter den nya tekniken och gör tekniken möjlig. är , och ska fortsätta vara framöver, en intressant och attraktiv plats för företagare att utveckla och omsätta innovativa idéer. lanserade regeringen , en kraftsamling för innovation, för att uppmuntra till att nya idéer och lösningar testas i . En viktig del i detta arbete är att vi har internationellt intressanta testmiljöer som gör det möjligt för företag att testa framtidens nya varor och tjänster, och att det ska vara möjligt att genomföra dessa test med stöd av ändamålsenliga regelverk.