ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H51228 · 2017-10-04 00:00:00 — Dnr S2017/05213/FS S2017/05272/FS S2017/05273/FS Svar på fråga 2017/18:28 av (L) Systembolagets verksamhetsfrämmande opinionsbildning, på fråga 2017/18:32 av (M) Systembolagets uppdrag, samt på fråga 2017/18:37 av (M) Systembolagets reklamkampanj har frågat närings- och innovationsministern vilka åtgärder han avser att vidta i syfte att förhindra denna form av verksamhetsfrämmande opinionsbildning av statliga bolag. har frågat närings- och innovationsministern om han avser att vidta åtgärder för att Systembolaget inte ska kunna använda sin särställning och reklampengar till att bedriva politisk påverkan, exempelvis när det gäller gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker. har frågat närings- och innovationsministern på vilket sätt han och regeringen kommer att säkerställa att statliga bolag, som Systembolaget, inte bedriver politiska kampanjer med skattebetalarnas pengar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Flera av bolagen med statligt ägande har av särskilt beslutade samhällsuppdrag. Systembolagets uppdrag är att med ensamrätt, och med ansvar och god service, sälja sprit, vin och starköl. Denna ensamrätt har ett socialpolitiskt syfte och begränsar alkoholens skadeverkningar. I Systembolagets samhällsuppdrag ingår att informera om alkoholens skadeverkningar. Det gör Systembolaget på olika sätt för att nå så många som möjligt. Bland annat har Systembolaget publicerat en Alkoholrapport som ska ge en samlad bild av forskning, statistik och trender kring alkoholen i . Systembolaget informerar också genom dotterbolaget . Kraven på Systembolaget preciseras i alkohollagen, avtalet mellan Systembolaget och staten, i ägaranvisningen samt i statens ägarpolicy och riktlinjer för bolag med statligt ägande. För Systembolaget har det utifrån uppdraget fastställts uppdragsmål för att kunna mäta och följa upp att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. Uppföljning av Systembolagets uppdrag är ett viktigt redskap i statens aktiva förvaltning av bolaget. Genom att regelbundet jämföra bolagets prestation mot fastställda mål kan staten som ägare utvärdera och bidra till bolagets utveckling. Uppföljning sker bland annat i ägardialogen mellan staten som ägare och bolagets styrelseordförande och ledning. Min bedömning är att Systembolaget väl uppfyller uppdragsmålen. Slutligen vill jag poängtera att skyddet för folkhälsan är detaljhandelsmonopolets huvudsakliga motivering. Skyddet för folkhälsa är också motivet bakom den svenska alkoholregleringen och ska även fortsättningsvis vara ledstjärnan i utvecklingen av den svenska alkoholpolitiken.
frs · H51229 · 2017-10-18 00:00:00 — Dnr M2017/02435/Nm Svar på fråga 2017/18:29 av (M) Säkrad tillgång på dricksvatten har frågat vilka åtgärder landsbygdsministern är beredd att vidta för att öka skyddet av och andra presumtivt värdefulla dricksvattentäkter, och när kan förvänta sig en proposition om . Frågan har överlämnats till mig. En säker dricksvattenförsörjning är av avgörande betydelse för samhället. Regeringen har i budgetpropositionen ökat medlen till länsstyrelsernas arbete med förebyggande åtgärder för att skydda dricksvatten, exempelvis genom inrättande av vattenskyddsområden. Regeringen gör i budgetpropositionen även satsningar för att i större utsträckning restaurera och anlägga våtmarker i syfte att stärka landskapets egen förmåga att hålla kvar och balansera vattenflöden. Regeringen satsar också på att främja utveckling av ny reningsteknik och stärka myndigheternas resurser i arbetet med att minska utsläppen av mikroplaster, liksom en satsning för att minska halterna läkemedelsrester i miljön genom avancerad rening för avloppsvatten. är en unik och värdefull vattentäkt, en av största, som hyser såväl natur- och miljömässiga som samhällsviktiga värden. är i sin helhet utsedd som vattenskyddsområde och omfattas också av flera olika riksintressen enligt , t.ex. vad gäller naturvård, friluftsliv och totalförsvaret. är även, tillsammans med stränder och öar, utpekad av regeringen som Natura 2000-område. Vattenmyndigheterna har fastställt åtgärdsprogrammen för vatten 2017-2021 och genomförandet av dem är av stor betydelse för att nå flera av våra svenska miljökvalitetsmål och för att nå målen i EU:s ramdirektiv för vatten. En rad myndigheter och kommuner har ålagts att genomföra åtgärder som bedömts behöver vidtas och detta ska i sin tur leda till konkreta resultat i våra sjöar och vattendrag. Detta kommer även att påverka och stärka arbetet med att säkra vattenkvaliteten i . har överlämnat sitt slutbetänkande och förslagen bereds i . Jag kan inte föregripa denna pågående beredningsprocess och ange ett exakt datum för när regeringen avser att återkomma till i frågan.
frs · H51231 · 2017-10-03 00:00:00 — Dnr Fi2017/03679/OU Svar på fråga 2017/18:31 av (M) Lotteriförsäljning till skuldsatta har frågat mig hur många undantag från kreditförbudet som har meddelats sedan bestämmelsen infördes och om jag är beredd att verka för generella regler som avskaffar dessa undantag redan före . I 37 § lotterilagen (1994:1000) finns förbudet mot att lämna kredit för spel. Lotteriinspektionen kan, om det finns synnerliga skäl, ge undantag från det förbudet. Möjligheten att ge undantag har enligt myndigheten utnyttjats för 18 lotterier av ett antal ideella organisationer sedan det infördes . pågår en översyn av den svenska spelregleringen. I betänkandet En omreglerad spelmarknad (SOU 2017:30) finns förslag till en ny spelreglering som ska träda i kraft . Betänkandet har remitterats och förslagen bereds i . Frågan om kreditförbudet och eventuella möjligheter till undantag från det, liksom ett flertal andra frågor, kommer att behandlas i detta arbete. Arbetet är prioriterat för att den nya regleringen ska kunna träda i kraft den dag som har föreslagits.
frs · H51232 · 2017-10-04 00:00:00 — Dnr S2017/05213/FS S2017/05272/FS S2017/05273/FS Svar på fråga 2017/18:28 av (L) Systembolagets verksamhetsfrämmande opinionsbildning, på fråga 2017/18:32 av (M) Systembolagets uppdrag, samt på fråga 2017/18:37 av (M) Systembolagets reklamkampanj har frågat närings- och innovationsministern vilka åtgärder han avser att vidta i syfte att förhindra denna form av verksamhetsfrämmande opinionsbildning av statliga bolag. har frågat närings- och innovationsministern om han avser att vidta åtgärder för att Systembolaget inte ska kunna använda sin särställning och reklampengar till att bedriva politisk påverkan, exempelvis när det gäller gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker. har frågat närings- och innovationsministern på vilket sätt han och regeringen kommer att säkerställa att statliga bolag, som Systembolaget, inte bedriver politiska kampanjer med skattebetalarnas pengar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Flera av bolagen med statligt ägande har av särskilt beslutade samhällsuppdrag. Systembolagets uppdrag är att med ensamrätt, och med ansvar och god service, sälja sprit, vin och starköl. Denna ensamrätt har ett socialpolitiskt syfte och begränsar alkoholens skadeverkningar. I Systembolagets samhällsuppdrag ingår att informera om alkoholens skadeverkningar. Det gör Systembolaget på olika sätt för att nå så många som möjligt. Bland annat har Systembolaget publicerat en Alkoholrapport som ska ge en samlad bild av forskning, statistik och trender kring alkoholen i . Systembolaget informerar också genom dotterbolaget . Kraven på Systembolaget preciseras i alkohollagen, avtalet mellan Systembolaget och staten, i ägaranvisningen samt i statens ägarpolicy och riktlinjer för bolag med statligt ägande. För Systembolaget har det utifrån uppdraget fastställts uppdragsmål för att kunna mäta och följa upp att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. Uppföljning av Systembolagets uppdrag är ett viktigt redskap i statens aktiva förvaltning av bolaget. Genom att regelbundet jämföra bolagets prestation mot fastställda mål kan staten som ägare utvärdera och bidra till bolagets utveckling. Uppföljning sker bland annat i ägardialogen mellan staten som ägare och bolagets styrelseordförande och ledning. Min bedömning är att Systembolaget väl uppfyller uppdragsmålen. Slutligen vill jag poängtera att skyddet för folkhälsan är detaljhandelsmonopolets huvudsakliga motivering. Skyddet för folkhälsa är också motivet bakom den svenska alkoholregleringen och ska även fortsättningsvis vara ledstjärnan i utvecklingen av den svenska alkoholpolitiken.
frs · H51233 · 2017-10-03 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:33 av i (M) Förankring av brexitförhandlingarna har angående förhandlingarna om utträde ur EU, frågat mig dels hur Europeiska kommissionens förankringsprocess med sker i praktiken, dels hur regeringen avser att hålla uppdaterad om förhandlingsprocesserna. Kommissionen har uppdraget att för EU sköta förhandlingen rörande utträde ur EU. Till chefsförhandlare har den franske politikern och tidigare EU-kommissionären utsetts, som till sin hjälp har en expertgrupp (taskforce) som för ändamålet inrättats i Kommissionen. De breda ramarna för EU:s förhandling ges i riktlinjer som antas av i dess sammansättning enligt artikel 50 i , alltså utan . Den första omgången sådana riktlinjer antogs och innebär bl.a. att godkänner det som sades om förhandlingsförfarandet i ett uttalande som de 27 medlemsstaternas stats- och regeringschefer gjorde . Europeiska rådets riktlinjer kompletteras av mer detaljerade bestämmelser i förhandlingsdirektiv. De första direktiven antogs av rådet (allmänna frågor, artikel 50) . Sammantaget utgör dessa dokument det förhandlingsmandat som kommissionen har att följa. För förankringsprocessen inrättade rådet en ad hoc-arbetsgrupp för brexitförhandlingarna. I denna arbetsgrupp ingår representanter för de 27 medlemsstaterna och arbetet leds av en permanent ordförande från rådets generalsekretariat. Allteftersom förhandlingarna har utvecklats har de olika delarna av EU:s förhandlingsmandat omsatts i positionspapper som överlämnats till den brittiska sidan. Inför överlämnandet har positionspappren av kommissionens taskforce förankrats med medlemsstaterna i arbetsgruppen. Där diskuteras vidare hur förhandlingarna ska skötas och slutligen har arbetsgruppen efter varje avslutad förhandlingsrunda informerats om utfallet. Vid gruppens senaste möte behandlades resultatet av den fjärde förhandlingsrundan. Positionspapper och annat material om förhandlingarna läggs upp på kommissionens taskforces hemsida. Utöver i arbetsgruppen förankras förhandlingsarbetet löpande i de Ständiga representanternas kommitté (Coreper), i rådet (allmänna frågor) och . När det är lämpligt kan också stats- och regeringschefernas nära medarbetare i den s.k. sherpakretsen involveras (i fall statsministerns statssekreterare för internationella frågor, ). I samtliga fall möts dessa organ och grupper i sammansättning enligt artikel 50, alltså utan brittiskt deltagande. EU:s förhandling sker inom de ramar som mandatet ger. De båda komponenterna i mandatet – Europeiska rådets riktlinjer och rådets direktiv – var föremål för sedvanligt samråd med i de olika stadierna inför respektive beslut om antagande. När det blir aktuellt att revidera och utveckla mandatet kommer förnyade samråd att aktualiseras. Utöver samråd om mandatet redovisas förhandlingsläget och regeringens bedömning för inför de tillfällen då förhandlingen tas upp i respektive rådet, vid samrådet inför rådet (allmänna frågor, artikel 50) . I tillägg till de ordinarie samråden med ger statssekreterare löpande, efter samråd med presidium, allmän information om utträdesprocessen till informella beredningsgrupp.
frs · H51234 · 2017-10-03 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:34 av i (M) Transnationella listor i Europaparlamentsval har frågat mig om min och regeringens ståndpunkt om transnationella listor i val till . Hon har även ställt en fråga om hur regeringens strategi ser ut för att få stöd för den svenska linjen på EU-nivå. har fått i uppdrag att presentera ett förslag till ny mandatfördelning inför Europaparlamentsvalet . En rapport med ett första förslag till fördelning diskuteras just nu i . I denna rapport nämns att det finns ett förslag om en gemensam valkrets inom EU i en resolution som 2015 presenterade med förslag till ändringar av den Europeiska unionens valrättsakt. Det nämns också i rapporten att det krävs en ny rättslig grund för att en sådan valkrets ska kunna inrättas. När presenterade sitt förslag om en gemensam valkrets i resolutionen om förslag till reform av valrättsakten 2015 ställde sig regeringen tveksam till förslaget eftersom regleringens syfte i denna del framstår som oklar och konsekvenserna dåligt belysta (se faktapromemoria 2015/16:FPM28). Som utgångspunkt är regeringen av samma skäl kritisk till nuvarande tankar om en gemensam valkrets inom EU. Även om det ännu inte finns något nytt förslag om en gemensam valkrets så kan regeringen på ett övergripande plan starkt ifrågasätta mervärdet med en sådan valkrets, både för men också för EU i stort. Vi ser heller inte att införandet av gemensam valkrets skulle vara rätt väg för att öka den demokratiska legitimiteten i unionens beslutsprocess. Vidare är det sannolikt att ett sådant förslag skulle innebära ökad administration och ytterligare kostnader för EU-budgeten. Eftersom behandlingen av rapporten pågår i och ännu inte har nått ministerrådet har regeringen inget förslag att ta ställning till. Om presenterar en resolution som sedan ska behandlas av ministerrådet kommer regeringen att noga analysera resolutionen, förankra en ståndpunkt med , samt ta sedvanliga kontakter med andra medlemsstater för att verka för ett gynnsamt resultat för och EU i sin helhet.
frs · H51235 · 2017-10-03 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:35 av i (M) Förankring inför det sociala toppmötet har frågat mig om mötets syfte och hur jag och regeringen ämnar att i riksdag förankra det som regeringen kommer att driva på detta möte. Toppmötet för rättvisa jobb och tillväxt syftar till att stimulera en interaktiv och bred diskussion på högsta politiska nivå för att bidra till den pågående framtidsdiskussionen om EU:s sociala dimension och till att sätta denna dimension högre upp på den politiska agendan. De två värdarna för toppmötet, statsministern och kommissionens ordförande kommer att summera diskussionerna i en kort rapport. Det är ett informellt möte som sker utanför rådsstrukturen. Inga särskilda processer skapas för att förbereda toppmötet, då inga beslut kommer att fattas. Statsrådet informerade om toppmötet i arbetsmarknadsutskottet . Det som kommer att framföras från regeringen vid själva toppmötet kommer att vara ståndpunkter som tidigare förankrats i . Regeringen är redo att följa upp med ytterligare informationsinsatser. Samtliga riksdagspartier inbjuds att delta vid själva toppmötet.
frs · H51236 · 2017-10-03 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:36 av i (M) EU:s framtid har frågat mig vad regeringen anser i frågan om EU:s framtid, hur regeringen tänker driva sin linje i EU-kretsen och hur regeringen avser förankra sin linje på hemmaplan. Det är viktigt att det förs en bred debatt om EU:s framtid. Regeringen deltar aktivt i diskussionen med målsättningen att unionen ska utvecklas. För regeringen är det viktigt att fokusera på mervärdet av EU-samarbetet och att vi kan leverera i de frågor där människor förväntar sig politiska resultat. Därigenom kan vi också stärka förtroende för det europeiska samarbetet. Regeringen driver bland annat på för att EU-budgeten ska prioriteras om – genom mindre resurser till jordbruksstöd och för att istället satsa på åtgärder av gemensamt intresse och nytta som säkerhet, migration, konkurrenskraft, forskning och klimatomställning. var pådrivande i EU för att klimatavtalet i skulle bli av. har varit pådrivande för att handelsavtalet med , , ska bli av. Hade det inte varit för så hade inte arbetet för att upprätthålla rättsstatens principer varit lika högt prioriterade i EU. Vi i har initierat och drivit på för genomförandet av EU:s globala strategi för utrikes- och säkerhetspolitik. och diskussionsunderlag ger värdefulla ingångar i debatten om framtiden. Regeringen anser att framtidsdiskussionen bör ta avstamp i det faktiska innehållet i EU-politiken. De politiska sakfrågorna bör stå i fokus och de åtgärder som beslutas måste vara genomförbara. Möjligheterna att agera inom ramen för nuvarande fördrag bör uttömmas innan behov av fördragsändringar diskuteras. delar och driver denna syn tillsammans med flera medlemsländer. Regeringen har informerat om kommissionens framtidsunderlag i form av faktapromemorior och har haft överläggningar med två fackutskott rörande EMU-fördjupning och EU:s framtida finanser. Regeringen kommer inom ramen för gällande samrådsformer att återkomma till under frågornas fortsatta behandling. Som en del av ett bredare arbete med att stärka delaktighet, kunskap och engagemang vad gäller EU-arbetet genomförs en dialog och ett förankringsarbete med det civila samhället och andra samhällsaktörer om EU:s framtid. Detta sker bland annat genom att regeringen bjuder in till EU-sakråd för att diskutera kommissionens vitbok med tillhörande diskussionsunderlag. har tre EU-sakråd hållits om kommissionens diskussionsunderlag om EU:s framtid vilka har bidragit till värdefull fördjupning och breddning av regeringens perspektiv inför de fortsatta diskussionerna. Ytterligare EU-sakråd om kommissionens diskussionspapper kommer att hållas . Regeringen lägger stor vikt vid att det förs en bred diskussion i det svenska samhället om hur EU ska utvecklas . Ju fler som engagerar sig i debatten desto bättre.
frs · H51237 · 2017-10-04 00:00:00 — Dnr S2017/05213/FS S2017/05272/FS S2017/05273/FS Svar på fråga 2017/18:28 av (L) Systembolagets verksamhetsfrämmande opinionsbildning, på fråga 2017/18:32 av (M) Systembolagets uppdrag, samt på fråga 2017/18:37 av (M) Systembolagets reklamkampanj har frågat närings- och innovationsministern vilka åtgärder han avser att vidta i syfte att förhindra denna form av verksamhetsfrämmande opinionsbildning av statliga bolag. har frågat närings- och innovationsministern om han avser att vidta åtgärder för att Systembolaget inte ska kunna använda sin särställning och reklampengar till att bedriva politisk påverkan, exempelvis när det gäller gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker. har frågat närings- och innovationsministern på vilket sätt han och regeringen kommer att säkerställa att statliga bolag, som Systembolaget, inte bedriver politiska kampanjer med skattebetalarnas pengar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Flera av bolagen med statligt ägande har av särskilt beslutade samhällsuppdrag. Systembolagets uppdrag är att med ensamrätt, och med ansvar och god service, sälja sprit, vin och starköl. Denna ensamrätt har ett socialpolitiskt syfte och begränsar alkoholens skadeverkningar. I Systembolagets samhällsuppdrag ingår att informera om alkoholens skadeverkningar. Det gör Systembolaget på olika sätt för att nå så många som möjligt. Bland annat har Systembolaget publicerat en Alkoholrapport som ska ge en samlad bild av forskning, statistik och trender kring alkoholen i . Systembolaget informerar också genom dotterbolaget . Kraven på Systembolaget preciseras i alkohollagen, avtalet mellan Systembolaget och staten, i ägaranvisningen samt i statens ägarpolicy och riktlinjer för bolag med statligt ägande. För Systembolaget har det utifrån uppdraget fastställts uppdragsmål för att kunna mäta och följa upp att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. Uppföljning av Systembolagets uppdrag är ett viktigt redskap i statens aktiva förvaltning av bolaget. Genom att regelbundet jämföra bolagets prestation mot fastställda mål kan staten som ägare utvärdera och bidra till bolagets utveckling. Uppföljning sker bland annat i ägardialogen mellan staten som ägare och bolagets styrelseordförande och ledning. Min bedömning är att Systembolaget väl uppfyller uppdragsmålen. Slutligen vill jag poängtera att skyddet för folkhälsan är detaljhandelsmonopolets huvudsakliga motivering. Skyddet för folkhälsa är också motivet bakom den svenska alkoholregleringen och ska även fortsättningsvis vara ledstjärnan i utvecklingen av den svenska alkoholpolitiken.
frs · H51238 · 2017-10-04 00:00:00 — Dnr Fi2017/03718/E1 Svar på fråga 2017/18:38 av (M) Prognosskillnader i fråga om arbetslösheten har frågat arbetsmarknads- och etableringsministern varför regeringens arbetslöshetsprognos är lägre än prognos. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. publicerade sin senaste prognos , dvs. innan budgetpropositionen presenterades. förutspådde en arbetslöshet 2018 på . Det är högre än regeringens bedömning i budgetpropositionen . I detta sammanhang kan det vara bra att känna till att genomsnittliga prognosfel (i absoluta tal) för prognoser gjorda på arbetslösheten nästkommande år är . Prognoser är helt enkelt osäkra och en skillnad på är alltså relativt liten i ljuset av normala prognosfel. Men icke desto mindre är det, som noterats, en skillnad mellan och regeringens arbetslöshetsprognoser. En bidragande orsak till denna skillnad torde rimligen vara att inte beaktat effekter av alla de åtgärder som föreslås och aviseras i budgetpropositionen . Budgetpropositionen publicerades ju efter senaste prognos. Vidare har de prognoser på arbetslösheten, som denna regering publicerat i budgetpropositioner, i medeltal haft ett absolutfel på . Det ska ställas i relation till att de prognoser som publicerades i den förra regeringens budgetpropositioner –2014 hade ett medelabsolutfel på . I budgetpropositionen har regeringen reviderat ned arbetslöshetsprognosen jämfört med den ekonomiska vårpropositionen 2017. Denna nedrevidering förklaras både av en något starkare ekonomisk utveckling och av effekter av regeringens föreslagna och aviserade åtgärder i budgetpropositionen . Över 200 000 fler har ett arbete att gå till än innan regeringen tillträdde. För att arbetslösheten ska fortsätta att minska krävs ytterligare satsningar på utbildning och kompetens som svarar mot arbetsmarknadens behov. Regeringens samlade bedömning av genomförda och aviserade reformer på arbetsmarknads- och utbildningsområdet är att de bidrar till att öka jobbchanserna hos de arbetssökande och minskar därmed arbetslösheten. Exempelvis har ökningen av antalet personer i extratjänster börjat ta fart. kommer fler personer än tidigare i arbete efter att de lämnat etableringsuppdraget.
frs · H51239 · 2017-10-04 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:39 av Amineh Kakabaveh (V) Fängslandet av Ahmadreza Djalali Amineh Kakabaveh har frågat mig om jag avser verka för att kräver att Islamiska republiken friger Ahmadreza Djalali om det inte kan bevisas att han är skyldig. Regeringen är engagerad i fallet med frihetsberövade Ahmadreza Djalali. Djalali är iransk medborgare med permanent uppehållstillstånd i , och kan därmed omfattas av den svenska utrikesförvaltningens konsulära uppdrag. Svenska myndigheter har en dialog med iranska företrädare om Djalalis situation. i har begärt tillstånd för att besöka Djalali och efterfrågat klargöranden om hans situation. Svenska myndigheter står också i kontakt med Djalalis anhöriga. Djalalis situation togs bland annat upp vid statsminister besök i . Regeringen kommer fortsatt att nära följa Djalalis fall.