ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H511141 · 2017-10-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:141 Kraftiga kostnadshöjningar för sjöfarten av (C) till Statsrådet (S) slår huvudet på spiken i sitt svar på min fråga (2017/18:4) när han konstaterar att ”är ett affärsverk och finansieras huvudsakligen av farledsavgifter och lotsavgifter. Det är som till stora delar bestämmer avgifternas storlek”. Kanske är det just detta som är problemet. Att vara ett affärsverk är att betrakta som frihet under ansvar. Ansvarstagandet inom har uppenbarligen brustit . Den sjöfartsmiljard som Alliansen beslutade om och som fördelades –2016 skulle användas till att reducera myndighetens kostnader. Så gjordes inte. Uppgifter flyttades till Transportstyrelsen men grundproblemet finns kvar. För att kompensera för detta höjde man avgifterna som handelssjöfarten tvingas betala och planerar för ytterligare en lika stor höjning . Dessa är inte av engångskaraktär utan avgifterna permanentas på en ny och högre nivå. Känslan blir då att sjöfarten på svenska vatten betalar som en direkt följd av att inte fullt ut tagit ansvar för sin affärsform. Givetvis är Ecobonus välkommet, men det är en klen tröst att vissa rederier kan nyttja de som avsätts för detta temporära projekt när alla rederier drabbas av den permanenta höjningen om . Kan statsrådet precisera hur denna kostnadsökning på 200 - 50 = ska kunna leda till mer gods på vattenvägarna? Statsrådet skriver också att konstaterar att "verkets avgifter utgör en mindre del av de totala transportkostnaderna. Det är viktigt att ha detta i åtanke". Det framstår dock som en ihålig argumentation att den inte borde anstå varken en myndighet eller ett statsråd. Låt mig ta en liknelse: eftersom statsrådet redan betalar så mycket i skatt, så mycket för sin bostad, så mycket för sin bil och så mycket för sin konsumtion kan vi påföra en ”” om . Denna avgift är inte problemet utan det är alla andra kostnader som är problemet. Förstås är resonemanget helt orimligt! Alla kostnader måste reduceras om vi ska nå målen om överflyttning. avgifter må vara små i procent räknat – men transport är en lågmarginalbransch och det kan vara just dessa avgifter som är avgörande för vinst eller förlust. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur kan man låta motivera avgiftsökningar med argumentationen att sjöfarten redan betalar så mycket andra kostnader och avgifter?
fr · H511142 · 2017-10-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:142 Rån mot elektronikkedjor av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) SR Ekot rapporterade att rån mot elektronikkedjor har ökat . Detta enligt siffror som arbetsgivarorganisationen har tagit fram. Enligt har antalet rån som de bedömt är överlagda ökat från 2 rån 2015 till ca 40 rån . har det skett 16 överlagda rån enligt . Enligt är det oftast mobiltelefoner och bärbara datorer som är intressanta för de kriminella och dessa säljs ofta vidare utomlands. SR Ekot har även rapporterat att polisen kommer att inleda en nationell kartläggning av rån och grova stölder av kapitalvaror. Genom kartläggningen hoppas polisen få en mer övergripande bild av hur det ser ut och vilka som ligger bakom stölderna. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att vidta några initiativ med anledningen av det ökade antalet rån mot elektronikkedjor?
fr · H511143 · 2017-10-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:143 Transporter av frihetsberövade av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) började nya bestämmelser gälla för transporter av frihetsberövade. Bestämmelserna innebär att Kriminalvården fick rätt att utföra transporter av frihetsberövade personer åt andra myndigheter. Detta medförde att fick rätt att överlämna transporter av frihetsberövade till Kriminalvården. Syftet med detta var att renodla verksamhet och att säkerställa en ändamålsenlig och rättssäker transportverksamhet. har det visat sig att Kriminalvården och är oense om vilka transporter överlämningen omfattar. Främst gäller det vem som ska utföra transporter av anhållna till häktningsförhandlingar. Dessa transporter kan vara långa, inte minst med tanke på norra . Kriminalvården anser att de nya bestämmelserna inte gäller dessa transporter, och anser motsatsen. Det är mycket viktigt att reda ut detta, inte minst med tanke på ansträngda situation. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att tydliggöra huruvida det är Kriminalvården eller som ska utföra transporter av anhållna till häktningsförhandlingar?
fr · H511145 · 2017-10-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:145 Tillfångatagna svenska IS-terrorister av (SD) till Utrikesminister (S) rapporterade SVT att tre svenska IS-krigare, varav en allvarligt skadad, tillfångatagits i den syriska staden ar-Raqqa i samband med att Syrian Democratic Forces (SDF) intagit stora delar av staden. Islamiska staten förlorar stadigt mark i såväl som , och ar-Raqqa befriades helt av den huvudsakligt kurdiska milisen . Eftersom omkring 300 svenska medborgare har rest till området för att slåss med terrorsekten är det möjligt att ännu fler svenska terrorister har tillfångatagits av olika grupper i och . Att dessa ska lagföras är naturligtvis en självklarhet, men vad som händer med dessa efter att de tillfångatagits är inte helt självklart. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur agerar ministern och svenska myndigheter då det rapporterats om att svenska terrorister tillfångatagits i väpnade konflikter såsom de i och ?
fr · H511146 · 2017-10-23 00:00:00 — Fråga 2017/18:146 Antalet vargar i av (M) till Miljöminister (MP) I sitt svar på min skriftliga fråga 2017/18:95 beskriver miljöministern att mål om 170–270 vargar har överprövats av som menar att en livskraftig vargstam förutsätter 300 vargar samt att en individ invandrar från eller och att denna reproducerar sig med en skandinavisk varg varje femårsperiod. Först vill jag framföra mitt missnöje med att miljöministern inte tydligt ställer upp på fastställda mål om antalet vargar utan låter en förvaltningsmyndighet överpröva beslut som har fattats i demokratisk ordning. Ministerns svar väcker också en tydlig följdfråga. Vad händer om inte en finsk eller rysk varg invandrar och reproducerar sig? Oron är att det skulle innebära att staten inriktar sig på att ha en ännu större vargstam med alla problem som det innebär för svensk lands- och glesbygd. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Hur stor anser ministern och regeringen att den svenska vargstammen behöver vara i händelse av att en rysk eller finsk varg inte invandrar ?
fr · H511147 · 2017-10-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:147 Regeringens position angående glyfosat av (M) till Miljöminister (MP) Glyfosat är det vanligaste verksamma ämnet i växtskyddsmedel i och används främst för ogräsbekämpning på jordbruksmark. Frågan huruvida glyfosat ska vara tillåtet att använda framöver eller ej debatteras inom EU. Från svensk sida har vi varit måna om att luta oss mot vetenskapliga slutsatser i den här typen av frågor. EU:s kemikaliemyndighet (Echa) har i ett utlåtande slagit fast att det saknas tillräckliga vetenskapliga bevis för att klassa glyfosat som misstänkt cancerframkallande. Även FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) och Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) har i olika rapporter dragit slutsatsen att glyfosat inte är cancerframkallande. har utifrån detta föreslagit att tillståndet att använda glyfosat ska förlängas med . Regeringen har meddelat att den ställer sig bakom den bedömning som Echa och Efsa har gjort, men den har inte velat ge ett tydligt besked om huruvida den kommer att ställa sig bakom förslaget om en förlängning . har fyra EU-parlamentariker tillhörande , ett av de svenska regeringspartierna, i en debattartikel krävt att glyfosat ska förbjudas. Denna position har backats upp av företrädare för i . Eftersom tillgången till fungerande växtskyddsmedel är avgörande för svenskt jordbruk och svensk livsmedelsproduktion framöver är det angeläget att regeringen klargör sin position i frågan. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Vilken är den position när det gäller en förlängning av tillståndet för glyfosat?
fr · H511148 · 2017-10-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:148 Arbetet med en oberoende antidopningsorganisation av (M) till Socialminister (S) Det före detta statsrådet uttalade sig i en intervju i Radiosporten om att det fanns en vilja att inrätta ett nationellt oberoende antidopningsinstitut, förkortat NADO. har tidigare menat att han ännu inte har varit beredd att ta ställning i frågan, men av intervjun gick det att tolka som att bollen nu låg hos och dess ordförande och att de således måste sätta ned foten. Förslaget om en oberoende antidopningsorganisation grundar sig i utredningen – En ny väg för arbetet mot dopning (SOU 2011:10). I utredningen redogör man för förslaget om att samla det nationella antidopningsarbetet till ett oberoende nationellt antidopningsinstitut, utanför , detta för att kunna ta ett bredare grepp kring problemen med dopning. Förekomsten av dopningspreparat och användandet av kosttillskott, som i alldeles för många fall har visat sig innehålla dopningsklassade substanser, visar att problemet har vuxit från att vara ett enskilt idrottsproblem till att vara ett stort folkhälsoproblem. Förslaget har lyfts av flera, däribland , som kunnat ses som den ledande personen inom internationellt antidopningsarbete, från sin roll som vice ordförande i det internationella friidrottsförbundet till bildandet av (), som inom idrotten har det övergripande ansvaret för att utarbeta dopningslistan. och andra företrädare framhåller att har varit ledande men riskerar att bli en B-nation inom det internationella antidopningsarbetet. skickade ett brev till , där man framhöll förväntningar om att snart ska bilda ett fristående NADO. framhåller att det inte finns anledning att vänta. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Hur avser socialministern att agera med planerna på att inrätta en nationell oberoende antidopningsorganisation?
fr · H511149 · 2017-10-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:149 Tillgången till ett fungerande växtskydd och livsmedelsstrategin av (M) till Statsrådet (S) I den svenska livsmedelsstrategin, vilken bygger på en överenskommelse mellan sju av partier, slås det fast att svensk livsmedelsproduktion ska öka framöver. En av de frågor som lyfts fram som en avgörande faktor i strategin är tillgången till ett fungerande växtskydd. Glyfosat är det vanligaste verksamma ämnet i växtskyddsmedel i och används främst för ogräsbekämpning på jordbruksmark. Frågan huruvida glyfosat ska vara tillåtet att använda framöver eller ej debatteras inom EU. Från svensk sida har vi varit måna om att luta oss mot vetenskapliga slutsatser i den här typen av frågor. Både EU:s kemikaliemyndighet (Echa) och Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) har slagit fast att det saknas tillräckliga vetenskapliga bevis för att klassa glyfosat som cancerframkallande. har fyra EU-parlamentariker tillhörande , ett av de svenska regeringspartierna, i en debattartikel krävt att glyfosat ska förbjudas. Denna position har backats upp av företrädare för i . Eftersom tillgången till fungerande växtskyddsmedel är avgörande för svenskt jordbruk och svensk livsmedelsproduktion framöver är det angeläget att regeringen klargör sin position i frågan. Det vore därför angeläget att få ta del av statsrådets bedömning av hur ett eventuellt förbud mot glyfosat skulle påverka det svenska jordbruket och våra förutsättningar att nå målen i livsmedelsstrategin. Jag vill därför fråga statsrådet : Vilka åtgärder vidtar statsrådet för att målen i livsmedelsstrategin ska kunna nås även om glyfosat förbjuds?
fr · H511150 · 2017-10-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:150 Förslaget till förändrad skogsvårdslag av (M) till Statsrådet (S) Utredningen om en förändrad skogsvårdslag lämnade sitt förslag till regeringen. Utredaren föreslår bland annat att miljöorganisationer ska få rätt att överklaga vissa beslut, exempelvis när det gäller avverkningsbeslut i fjällnära skog och i ädellövskog. Enligt skogsvårdslagen ska produktionsmål och miljömål väga lika tungt avseende skogen. I praktiken hänger de också intimt samman, eftersom privat ägande av skog är grundfundamentet för att säkerställa långsiktigt ansvarstagande genom aktiv skogsförvaltning och lönsamt skogsbruk, vilket är förutsättningen för värnandet av olika miljövärden. Tyvärr uppfattar skogsägarna, med rätta, att äganderätten av skogen håller på att urholkas – ofta genom små steg och åtgärder som var för sig inte alltid uppfattas som särskilt dramatiska men som sammantaget innebär kraftiga inskränkningar. Äganderätten befinner sig på ett sluttande plan som lutar allt kraftigare. Problemen med artskyddsförordningen och tillämpningen av nyckelbiotopsbegreppet är två tydliga och ständigt aktuella exempel. Utredarens förslag är ytterligare ett exempel i samma riktning. Hela utgångspunkten – att man ska kunna överklaga pågående markanvändning – är djupt problematisk. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att undvika att äganderätten ytterligare urholkas exempelvis genom de förslag som utredaren har presenterat?
fr · H511151 · 2017-10-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:151 Besked om översyn av artskyddsförordningen av (M) till Miljöminister (MP) Den privata äganderätten av skog säkerställer ett långsiktigt och aktivt skogsbruk som värnar olika miljövärden. Jag har tidigare uppmärksammat skogsägarnas oro för att denna äganderätt nu gradvis håller på att urholkas genom en mängd mindre förslag och åtgärder som tillsammans utgör ett stort hinder för det svenska skogsbruket. Denna gradvisa urholkning är oroväckande. Den svenska skogsvårdslagen föreskriver att produktionsmål och miljömål ska ges samma vikt vid överväganden gällande skogen, men balansen mellan de två målen håller nu på att förskjutas. Ett tydligt exempel gäller artskyddsförordningen. Ansvariga myndigheter har i ett antal uppmärksammade fall hänvisat till förordningen då de förbjudit svenska skogsägare att göra avverkningar eftersom skyddade arter finns i närvarande i de marker där avverkning planerats. Artskyddsförordningens utformning är uppenbart problematisk. Detta har exempelvis påtalats av generaldirektörerna för både och , som i en skrivelse begärde en översyn av förordningen för att "säkerställa att den är tillämpbar, effektiv och rättssäker". Jag har därefter, vid upprepade tillfällen, ställt frågan till företrädare för regeringen om, och i så fall när, regeringen avser att sätta igång den efterfrågade översynen. Efter mer än 16 månaders väntan är det nu hög tid att regeringen levererar ett besked i den här frågan. Regeringen borde åtminstone kunna ge ett besked om när man avser att ge ett besked. Beredningen av den förhållandevis enkla frågeställningen – huruvida en översyn ska göras eller ej – kan rimligen inte pågå i all evighet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Avser ministern och regeringen, och i så fall när, att sätta igång den översyn av artskyddsförordningen som ansvariga myndigheter har efterlyst?
fr · H511152 · 2017-10-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:152 Utvärdering av den tillfälliga lagen av (V) till Statsrådet (S) Möjligheten att få skydd undan krig och förtryck måste vara och konsekvent och inte endast gälla när behoven är små. Det är under svåra tider som solidariteten verkligen sätts på prov. Detta är också syftet med och andemeningen i de internationella konventioner som reglerar rätten till asyl som tillkom efter fasor. sökte sig fler än till undan krig och förtryck. Regeringen och de borgerliga partierna visade att de inte klarade av att stå fast när solidariteten prövades. antog lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i . I propositionen bakom lagen står bland annat att behovet av att lagen gäller även av giltighetstiden ska bedömas . ska denna bedömning göras; frågan är hur och utifrån vilka kriterier. Den tillfälliga lagen motiverades med att den skulle minska antalet asylsökande i , ett antal som varit på en väsentligt lägre nivå än 2015. ifrågasätter både motivet bakom lagen, att minska antalet människor som söker sig till , och att den skulle leda till att det målet uppnås. Det är inte den tillfälliga lagen som hindrar människor från att söka skydd i . Det är EU:s avtal med och de stängda gränserna mellan EU:s stater. Det är därför människor på flykt fastnar i grekiska, italienska och spanska flyktingläger samt i och eller tvingas göra den livsfarliga resan mellan och . Lagen motiverades delvis med att den skulle få människor att söka skydd i övriga EU. Så har uppenbart inte blivit fallet. Lagen har försvårat möjligheterna att etableras och inkluderas i det svenska samhället, genom tillfälliga uppehållstillstånd och familjesplittring. Konsekvenserna av lagen mätt i mänskligt lidande och försämrad inkludering måste vägas in när lagen utvärderas. Det civila samhället har gjort och gör stora och betydande insatser för mottagandet av människor på flykt. En utvärdering av lagen där de inte inkluderas skulle bli mycket bristfällig. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Hur och med vilka aktörer avser statsrådet att utvärdera behovet av att den tillfälliga lagen ska gälla ?
fr · H511153 · 2017-10-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:153 EU-sanktioner mot av (L) till Utrikesminister (S) Utvecklingen i är dyster. fängslades den före detta oppositionsledaren , och tillslagen mot oberoende medier är många. regering tycks göra allt för att stoppa ledande oppositionspolitiker inför valet . har även oppositionspolitikern flytt landet av rädsla för att fängslas av regeringsmakten. Sochua är vicepresident i oppositionspartiet men är i landsflykt på grund av sitt politiska engagemang. Hon uppmanar nu internationella aktörer att införa sanktioner gentemot regeringsmakten i på grund av dess angrepp på demokratin. Mot bakgrund av det som anförts vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att driva på att EU ska införa sanktioner mot på grund av det ökade förtrycket mot oppositionspolitiker?
fr · H511154 · 2017-10-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:154 Åtgärder för enkla jobb av (L) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Frågan om hur vi skapar fler jobb för människor med kort utbildning och liten arbetslivserfarenhet är en ödesfråga för . Flera expertorgan lyfter fram bristen på jobb som inte kräver stora förkunskaper som en bidragande orsak till tudelningen på arbetsmarknaden. Därför är det välkommet att det nu växer fram flera mindre företag som erbjuder digitala plattformar där konsumenter kan erbjuda arbeten. Det handlar i många fall om att koppla ihop privatpersoner som har behov av hjälp med vardagstjänster med arbetslösa personer. På detta sätt kan fler enkla, vita jobb växa fram. framkommer uppgifter som säger att Arbetsförmedlingen säger nej till att förmedla arbetssökande när det är privatpersoner som efterfrågar personal. Detta väcker många frågor. Att en statlig myndighet, i ett läge där behöver fler enkla jobb, väljer detta spår är obegripligt. Det finns en väldig kraft i de företag som via digitala plattformar gör det möjligt för privatpersoner att erbjuda jobb till arbetslösa. Liberalerna vill därför att gränsen för skattebefrielse höjs till för den som anlitar en annan privatperson. För att denna potential ska kunna tas till vara krävs emellertid att statliga myndigheter stöttar framväxten av fler enkla jobb. Om så inte sker finns det möjlighet att ändra myndigheternas regleringsbrev och i dessa förtydliga detta uppdrag. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att Arbetsförmedlingen ska underlätta för fler enkla jobb?
fr · H511155 · 2017-10-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:155 Förankring av förhandling i OECD-Dac av (M) till Statsrådet (MP) Den nuvarande regeringen har aviserat att den kommer att se över modellen som används för beräkning av asylkostnader i det internationella biståndet. Detta med anledning av kritik från i granskningen av förutsägbarheten och långsiktigheten inom biståndet. Det är fortfarande oklart hur denna översyn går och vad resultatet blir. Före valet var emot avräkningar, men i regeringsställning har de genomfört högre avräkningar . räknade dessutom på ett scenario med 60-procentiga avräkningar av biståndet. Det civila samhället reagerade starkt emot detta förslag. Som svar på detta har Socialdemokraterna och gjort en överenskommelse internt i regeringen om ett tak på avräkningarna, dock inte med något regeringsbeslut eller annat formellt beslut som riksdag kan följa upp. Det pågår nu diskussioner och förhandlingar inom OECD-Dac om definitionerna av bistånd och möjligen även om hur nivåerna på avräkningarna ska bli framöver. har avräkningar varit så kallat Dac-fähiga, alltså tillåtna enligt regelverket. För att uppnå förutsägbarhet och långsiktighet inom biståndet bör den svenska linjen i denna förhandling förankras av regeringen, antingen i eller på annat sätt, med allianspartierna. Det finns ingen formell skyldighet att informera eller samråda med , men möjligen skulle det vara bra för svenskt biståndssamarbete och de olika aktörerna med bred politisk förankring och långsiktigt ansvarstagande. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt avser statsrådet att politiskt förankra den svenska linjen i förhandlingarna med OECD-Dac eller åtminstone informera om den svenska positionen?
fr · H511156 · 2017-10-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:156 Konkurrens på den omreglerade spelmarknaden av (L) till Statsrådet (S) Utredningen (SOU 2017:30) om en omreglerad spelmarknad har överlag mottagits positivt. På en viktig punkt finns emellertid frågetecken: Utredningen föreslår att delas upp i en konkurrensutsatt och en icke konkurrensutsatt del, men formerna för detta är oklara. De båda delarna föreslås ägas av ett gemensamt holdingbolag och inledningsvis använda samma webbplats. Det är heller inte särskilt tydligt hur de ska förhindras att använda samma spelsystem, ombudsverksamhet eller kunddatabas. Med en sådan otydlig uppdelning finns det risk för korssubventionering och annat marknadsmissbruk, vilket skulle underminera den fria konkurrens som licensmarknaden förutsätter. Omregleringarna i och , som präglades av motsvarande oklarheter, visar detta tydligt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad anser statsrådet behöver göras för att undvika att uppdelningen av öppnar för korssubventionering och annat marknadsmissbruk?
fr · H511157 · 2017-10-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:157 Uttalande av ambassadör på av (M) till Utrikesminister (S) ambassadör på har i en uppmärksammad intervju som spridits i internationella medier sagt att är på väg att bli en diktatur. Det här väcker frågor om hur ambassadörer bör uttrycka sig för att sprida en positiv bild av . Som ambassadör och därmed främsta företrädare på uppvisar ambassadören en märklig inställning till landet han ska representera. Man kan fundera på vilken utbildning i svensk demokrati nya ambassadörer får på UD innan de skickas ut på sin tjänstgöring. Min fråga till utrikesminister är: Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta med anledning av uttalandet av ambassadör på ?
fr · H511158 · 2017-10-24 00:00:00 — Fråga 2017/18:158 Bättre rutiner för att möta internationella småföretagare av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Enligt uppgift har många internationella småföretagare svårt att etablera verksamhet i , i synnerhet då det gäller att även ta med sin familj. Precis som det finns särskilda regler för internationella arbetare och gästforskare borde det utarbetas bättre rutiner för att möta internationella företagares behov. Intressant i sammanhanget är att andra länder såsom och tycks ha lättare att ta till sig internationella entreprenörer. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Hur arbetar ministern och regeringen med dessa frågor, och vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att förbättra möjligheterna för internationella företagare att etablera verksamhet i ?