ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H4111475 · 2017-05-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:1475 Skoglig forskning och utbildning i av (M) till Statsrådet (S) är skogliga forskning starkt koncentrerad till norra och då särskilt till Statens () i . Det är olyckligt av flera anledningar. Skogsbruket skiljer sig kraftigt åt mellan norr och söder beroende på allt från naturgivna förutsättningar till ägarstruktur. I är tillväxten högre och då särskilt i , där en betydande del av träförädlingen sker. har av landets skogsbruksareal men av tillväxten. Vidare står för nära en tredjedel av det samlade träförädlingsvärdet i . Mot denna bakgrund finns det anledning att se över hur den skogliga forskningen i är organiserad och uppbyggd samt inte minst hur forskningsmedel fördelas. Detsamma gäller för utbildning av den kompetens som efterfrågas av skogsbruket och förädlingsindustrin. En större del av de forsknings- och utbildningsmedel som avsätts för att utveckla skogsbruket och träförädlingen bör användas till forskning som bedrivs utifrån ett sydsvenskt perspektiv. I finns redan starka aktörer, såsom Linnéuniversitetet och Träcentrum, som skulle kunna bidra ännu mer till utvecklingen av skogsbruket och träförädlingen om de gavs bättre förutsättningar. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Delar statsrådet uppfattningen att de särskilda förutsättningar för skogsbruk som gäller i jämfört med norra motiverar mer forskning och utbildning utifrån ett sydsvenskt perspektiv, och om ja, vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att stärka den sydsvenska forskningen och utbildningen avseende skog och träförädling?
fr · H4111476 · 2017-05-22 00:00:00 — Fråga 2016/17:1476 Gårdsförsäljning av alkohol av (M) till Socialförsäkringsminister (S) I södra är gårdsförsäljning av lokalt producerade varor en viktig del av landsbygdens näringsliv och intäkter. Även gårdsförsäljning av öl och vin har blivit ett naturligt inslag för besöksnäringen och turistsektorn. I kan lokala alkoholproducenter sälja sina produkter på sitt närmaste Systembolag, men gårdsförsäljning är fortfarande inte tillåtet. Det finns inga formella hinder för att också ska kunna möjliggöra gårdsförsäljning av alkohol. när närproducerat öl blivit en trend och fler mikrobryggerier öppnas i torde det vara naturligt att även öppna möjligheten för dem att sälja sina varor till kunden direkt, utan mellanhand. Systembolagets monopol på alkoholförsäljning står inte emot att också tillåta gårdsförsäljning. har redan meddelat att gårdsförsäljning av alkohol är förenligt med Systembolagets monopol. Därmed är det inte längre ett giltigt argument att hänvisa förbudet mot gårdsförsäljning till Systembolagets monopol. Därför vill jag fråga socialförsäkringsminister : Vilka argument har ministern för att inte påbörja en process för att tillåta gårdsförsäljning av alkohol i ?
fr · H4111477 · 2017-05-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:1477 Säkra id-handlingar av (S) till Statsrådet (S) Efter terrorattentatet i 2001 ändrades reglerna för id-foton, och fotobutiker runt om i landet blev av med möjligheten att ta passbilder, en åtgärd som säkerligen var nödvändig men som ledde till att fotobutikerna förlorade 100 miljoner i intäkter. öppnade regeringen för att se över regelverket kring de svenska id-handlingarna, allt för att motverka fusk i möjligaste mån. Det handlar bland annat om att utreda möjligheten att införa så kallad biometrisk information, digital information om fingeravtryck och ansiktsform, i id-handlingarna. Därav finns även ett förslag att se över vilka som ska kunna få utfärda handlingarna; skärpta regler som får fotobutiker att känna oro. Jag besökte själv en sådan butik, som menade att ett nytt regelverk riskerar att leda till att många butiker kommer att få slå igen. Självklart är det positivt att säkerheten kring id-handlingar ses över, men för att inte riskera arbetstillfällen bör regelverket utvecklas på ett sätt som gör det möjligt för småföretagare att fortsatt bedriva sin verksamhet. Småföretagen är som kroppens kapillärer; det är de som får samhället att fungera. (NWT) rapporterade om att den butiken jag besökte riskerade att förlora i intäkter om id-fotograferingar försvann. Det handlar alltså om stora intäkter som står på spel. Lösningar finns som skulle göra det möjligt att öka säkerheten utan att riskera arbetstillfällen. Ett alternativ regeringen bör se över är auktorisering av fotografer, då det finns teknik som skulle kunna ge en säker fotografering. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka initiativ är statsrådet beredd att ta för att inte riskera arbetstillfällen inom fotobranschen vid inrättandet av nya säkerhetsåtgärder vid id-handling?
fr · H4111478 · 2017-05-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:1478 Internetläkare av (V) till Socialförsäkringsminister (S) De digitala vårdgivarna doktor är en lönsam och växande affär. Dock finns en uppenbar risk för felbehandling av patienter när läkare och patient inte möts. Det finns ingen begränsning för vilken typ av verksamhet den digitala tjänsten ska verka inom, och man kan också ifrågasätta dessa vårdgivares etiska kompass. En granskning av de digitala vårdgivarna i Region visar att de har skrivit ut mer antibiotika och på sämre underlag än vad man gör vid fysiska vårdcentraler. Och att till exempel bedöma psykiatriska tillstånd via mejl – som skedde i ett fall med en jämtländsk patient – är förstås direkt olämpligt. Patientsäkerheten är uppenbart inte i fokus för de digitala läkartjänsterna. Därför vill jag fråga socialförsäkringsminister : På vilket sätt tänker ministern följa upp de digitala nätdoktorerna, och vilka begränsningar behövs för att garantera patientsäkerheten?
fr · H4111479 · 2017-05-22 00:00:00 — Fråga 2016/17:1479 Uttalande om 3:12-reglerna av (M) till Finansminister (S) I ett mycket uppmärksammat uttalande i påstod finansministern att de planerade förändringarna av de så kallade 3:12-reglerna inte berör företagare i allmänhet utan att förändringarna i första hand träffar de företagare som "hänger vid Stureplan i ". I den uppmärksammade artikeln påstod finansministern att förslaget inte skulle beröra målerifirman i . Huruvida finansministern verkligen har analyserat förslaget rörande den eventuella målaren i framgår inte av reportaget i DI, men det framstår som osannolikt att förslaget inte skulle påverka även företag i eller i övriga . , , ber om att få korrigera den uppgift som först framfördes i . Efter kritik ifrån bland annat och Företagarna ändrar också uppgiften och säger att det är av det ökade skatteuttaget som betalas av rikaste utan . Det är alltså en väsentlig skillnad i uppgifterna från och finansministern i de två olika artiklarna i . I samma tidning framgår det i en faktauppgift att för en enmansföretagare med en total lönesumma på ändras möjligheten till utdelning från till . Det framstår som ytterst sannolikt att det finns många företagare i med en total lönesumma . Allmänheten måste kunna lita på de uppgifter som ministern presenterar som fakta. Finansministern bör därför vidta åtgärder för att säkerställa att under hennes ledning inte än en gång behöver gå ut med liknande rättelser. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att säkerställa att något liknande inte inträffar igen, och i så fall vilka åtgärder?
fr · H4111480 · 2017-05-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:1480 Omförhandling av EU:s handelsavtal med av (V) till Statsrådet (S) I en historisk dom från slog fast att och är två separata områden och att inte har någon rätt till eller dess naturresurser. Domstolen fastställde att EU:s associeringsavtal med samt frihandelsavtal för fiske- och jordbruksprodukter inte innefattar . Domstolen slog också fast att folk måste ge sitt samtycke till handelsavtal som gäller territorium och att den legitima representanten för folk är Polisario. Mot bakgrund av denna dom vill nu omförhandla avtalen med för att inkludera , som ockuperas av i strid med internationell rätt. En stor del av det västsahariska folket bor under svåra förhållanden i flyktingläger i där det humanitära biståndet minskar och där de inte får tillgång till sina naturresurser. I ockuperat område lever västsaharier under starkt förtryck, och utländska observatörer, journalister och EU-parlamentariker tillåts inte åka in i området. Medlemsländerna ska nu besvara begäran om att få mandat att omförhandla avtalen. Kommissionen ska ha bett uteslutande om ett mandat för förhandlingar med och inte med Polisario, som representerar folk. Domen har klargjort att det är folk (”people”) som måste ge sitt samtycke till handelsavtal som gäller , vilket skiljer sig från befolkningen eller lokalbefolkningen (”population”) i , som skulle kunna utgöras av marockanska bosättare. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att godta att förhandlar med om handelsavtal som inkluderar territorium, som håller under ockupation, och har statsrådet begärt att kommissionen söker Polisarios tillstånd om ska ingå, i enlighet med dom?
fr · H4111482 · 2017-05-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:1482 Nya miljözoner och dess konsekvenser för veteranbilar i tätorter av (M) till Statsrådet (S) Transportstyrelsen har kommit med ett förslag om att införa två nya typer av miljözoner, miljözon klass 2 och miljözon klass 3, i tätorter. Syftet med de nya zonerna är att förbättra luftkvaliteten i städer, men om de införs kommer det att innebära slutet för körning med landets veteranbilar i dessa zoner. Miljözon klass 3 ska omfatta personbilar, motorcyklar, mopeder klass 1 samt lätta och tunga lastbilar och bussar. Kravet här är att de lätta fordonen drivs med el eller vätgas och att de tunga fordonen drivs med el eller vätgas, eller är av typen elhybrid och uppfyller kraven för Euro 6. Om Transportstyrelsens förslag blir verklighet får inga bilar som drivs med bensin eller diesel framföras i tätorter, vilket i praktiken innebär ett förbud mot veteranbilar och ett slut för den populära cruisingen i svenska städer. Det är viktigt att värna vårt rullande kulturarv, och jag vill därför fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att vidta åtgärder för att säkerställa att veteranbilscruisingen i våra städer kan fortsätta även om Transportstyrelsens förslag om nya miljözoner blir verklighet?
fr · H4111483 · 2017-05-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:1483 miljöpåverkan av (M) till Miljöminister (MP) har varslat om en blockad fram till och med mot arbetsgivaren som driver containerhamn. APM Terminals har i sin tur beslutat om en lockout från till . containerhamns ordinarie verksamhet drabbas av den fackliga striden, vilket har bidragit till att stora exportbolag som får hitta andra vägar för att frakta sina varor. Detta leder till förseningar, ökade kostnader och längre transporter, vilket påverkar miljön. Goda logistikmöjligheter är även en förutsättning för en växande skogsnäring. Skogsnäringen behövs för att vi ska klara av att möta de klimatutmaningar vi står inför. En skog som inte vårdas och brukas växer inte ordentligt och är därmed mindre effektiv för att motverka klimatförändringarna. Dessutom behövs varorna från den brukade skogen för att ersätta fossila material och bränslen. Sammanfattningsvis leder den fackliga konflikten till en ökad miljöbelastning genom att transporterna förlängs. försvåras situationen generellt för skogsnäringen, som är allra viktigast för att vi ska klara klimatutmaningen. Frågan är vad ministern och regeringen beredda att göra åt detta. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta inom sitt ansvarsområde i regeringen med anledning av det anförda?
fr · H4111484 · 2017-05-30 00:00:00 — Fråga 2016/17:1484 Rättssäkerheten för asylsökande hbtq-personer av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) Det är av största vikt att alla asylansökningar hanteras rättssäkert och korrekt. Det gäller även hbtq-personers asylansökningar. Det finns anledning att titta närmare på hur rättstillämpningen ser ut i praktiken avseende asylsökande hbtq-personer. Dessutom behövs insatser för att stärka hbtq-kompetens vid asylprövningen. När Liberalerna var en del av alliansregeringen drev vi på för att regleringsbrevet till innehöll tydliga skrivningar om dels vikten av ökad rättslig kvalitet i verksamheten på hbtq-området, dels att myndighetens personal har rätt kompetens för att kunna hantera dessa asylansökningar. Jag har försökt att hitta motsvarande skrivningar i regeringens regleringsbrev , det vill säga 2016 och 2017. Dessvärre har jag inte lyckats hitta något. Detta är djupt oroande eftersom bristande rättslig kvalitet på besluten kan få ödesdigra konsekvenser för den enskilde som kan tvingas återvända till ett land där hbtq-personer hotas och attackeras. Med tanke på de barbariska brott som hbtq-personer riskerar att utsättas för i exempelvis är min fråga till justitie- och migrationsminister : Varför har regeringen i regleringsbrevet till strukit uttryckliga hänvisningar till vikten av rättssäkra handläggningar av asylansökningar från hbtq-personer?
fr · H4111485 · 2017-05-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:1485 Närståendemeddelanden som bevis av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Närståendemeddelanden avser meddelanden som skrivs i förtroende till en närstående. Härvid kan sms och brev nämnas som exempel. I finns det ett förbud mot att beslagta och anföra denna typ av meddelanden som bevis. Enbart vid grov brottslighet kan undantag göras. Eventuellt behöver en översyn av denna lagstiftning genomföras, eftersom det finns indikationer på att den slår fel i ärenden som rör våld i nära relationer. För att till exempel tydliggöra motiv och mönster i relationsvåldet skulle denna typ av meddelande kunna spela en stor roll. Med anledning av det som ovan anförs vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Ämnar ministern och regeringen se över möjligheten att använda så kallade närståendemeddelanden som bevis i ärenden som rör hot och våld i nära relationer?
fr · H4111487 · 2017-05-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:1487 Riskbedömningsinstrument och strukturerade riskbedömningar inom polisen av (M) till Statsrådet (S) Vid hot och våld i nära relationer är det viktigt att polisen gör en så korrekt bedömning som möjligt av risken för att den brottsdrabbade ska utsättas för ytterligare brott, eftersom en sådan riskbedömning blir vägledande för vilka skyddsåtgärder polisen sätter in. Det är viktigt att kunskapen om dem har stor spridning inom organisationen och i andra delar av rättsväsendet. Med anledning av det som ovan anförs vill jag fråga statsrådet : Vad ämnar statsrådet och regeringen vidta för åtgärder för att sprida kunskap om riskbedömningsinstrument och strukturerade riskbedömningar inom polisen?
fr · H4111489 · 2017-05-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:1489 Rättshjälp vid bodelning av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) När en kvinna som blivit utsatt för våld lämnar sin man befinner hon sig ofta i en ekonomiskt sett svagare ställning än denne. Av den anledningen har hon inte alltid råd att anlita en bodelningsförrättare när bodelningen ska genomföras, vilket ibland leder till att hon aldrig får återse vissa delar av sin egendom. Den våldsutsatta drabbas på flera plan. Ett sätt att lindra den ekonomiska och materiella skadan av våldet vore att staten erbjöd rättsstöd till de utsatta kvinnorna så att de enklare skulle kunna försvara sin egendom vid förrättningen av bodelningen. Detta skulle innebära att de i mindre omfattning behövde förlita sig på egna och eventuella ideella resurser, vars tillgänglighet kan variera. Med anledning av det som ovan anförs vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Ämnar ministern och regeringen vidta åtgärder för att se till att kvinnor som blivit utsatta för relationsvåld, och som befinner sig i en ekonomiskt sett svagare ställning än den man från vilken de flytt, ska kunna få juridisk hjälp vid genomförandet av bodelningen?
fr · H4111490 · 2017-05-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:1490 Löshundsjakt av (M) till Statsrådet (S) Enligt ett förslag från ska jakt med löshund förbjudas med hänvisning till att viltet blir stressat och tar sin tillflykt till vägar och därmed blir föremål för viltolyckor. har en lång tradition av etiskt baserad jakt och en välbeprövad och traditionell löshundsjakt. Det är en jaktform som bygger på tradition och etik och där viltet tas om hand på ett bra sätt. För vårt nordiska landskap passar denna jaktform väldigt bra. Jägarnas insatser är dessutom av yttersta vikt för den svenska viltvården. De frivilliga insatser som görs av alla jägare bidrar till livskraftiga viltstammar i hela landet. Jägarna bidrar med kunskap genom inrapportering av vilt och den etiskt viktiga arbetsuppgiften att eftersöka just trafikskadat vilt. En annan viktig insats är jägarnas arbete med att förhindra invasiva viltarters framfart och därmed flera farliga parasiter som kommer med nya arter över gränser. Ett förbud mot löshundsjakt skulle försvåra jägarnas möjlighet att jaga och därmed försämra svensk viltvård. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att införa ett förbud mot löshundsjakt i ?
fr · H4111493 · 2017-05-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:1493 Förvar av terrormisstänkta av Boriana (M) till Justitie- och migrationsminister (S) En 30-årig utländsk medborgare som åtalades för terroristbrott alternativt mordbrand friades av . , som bedömer att mannen är en säkerhetsrisk, ville att han skulle utvisas. Eftersom mannen riskerar att fängslas eller avrättas i och , som han har anknytning till, kan inte utvisningen verkställas och mannen har försatts på fri fot. I praktiken innebär det att det svenska rättsväsendet har identifierat en utländsk medborgare som är IS-sympatisör och sedan släppt honom att röra sig fritt i samhället. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att utländska medborgare som utgör en säkerhetsrisk ska kunna utvisas eller hållas i förvar till dess att en avvisning kan verkställas?
fr · H4111494 · 2017-05-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:1494 Fairtrade-märkta livsmedelsprodukter av (M) till Statsrådet (MP) I rapporten Vad uppnås med rättvisemärkning?, framtagen av , går det att läsa att Fairtrades prisförsäkring, det vill säga inkomststöd i form av ett minimipris, har en negativ påverkan på små och fattiga livsmedelsproducenter som står utanför märkningen, eftersom efterfrågan på deras produkter sjunker. Utöver att märkningen missgynnar fattiga livsmedelsproducenter leder märkningen till en snedvriden konkurrens och prissättning på marknaden. När priserna inte regleras av marknaden riskerar det dessutom att leda till överproduktion. Om Fairtrade-märkta varor fortsätter att utöka sina marknadsandelar riskerar det att leda till allvarliga ekonomiska konsekvenser för producenter av konventionella varor, speciellt i utvecklingsländer. Konventionell handel har dessutom större möjlighet att lyfta människor ur fattigdom. I forskningssammanfattningen går det att läsa: ”Därmed kan märkningen aldrig få någon betydande effekt på världens fattigdom. Dessutom är Fairtrade ineffektivt både när det gäller att transferera resurser från konsument till producent och när det gäller att hantera övriga problem, som till exempel bristande kredit och för få skolor. (...) Konventionell handel har på grund av sin omfattning, möjlighet att lyfta många fler människor ur fattigdom än Fairtrade.” finansieras delvis av statligt anslag. Pengarna används bland annat till opinionsbildning för att fler kommuner och regioner i ska köpa in Fairtrade-märkta produkter. Även om tanken är god är Fairtrade ett ineffektivt sätt att lyfta människor ur fattigdom eftersom det snedvrider konkurrensen och försvårar för fattiga jordbrukare. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Delar statsrådet min bedömning och vilka åtgärder tänker statsrådet i så fall vidta för att verka för att statliga medel inte används för att snedställa konkurrensen på marknaden för livsmedelsprodukter i utvecklingsländer?
fr · H4111495 · 2017-05-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:1495 Bostad för kvinnor som varit utsatta för relationsvåld av (M) till Statsrådet (MP) Kvinnor som varit utsatta för våld i nära relationer, och till följd härav lämnat sina hem för att söka skydd, kan ibland stöta på svårigheter att hitta en bostad efter att den akuta perioden av deras utsatthet är över. Inte sällan befinner sig kvinnan i en ekonomiskt utsatt situation, ofta till följd av olika åtgärder från mannens sida. Ekonomin är nämligen i många fall ett sätt för männen att utöva kontroll över kvinnorna i dessa situationer. Skulder och betalningsanmärkningar stärker kvinnornas beroende av männen och fördjupar deras utsatthet. När hon sedan ska hitta en alternativ bostad är det därför vanligt att bostadsföretagen inte vill hyra ut någon lägenhet till henne. Det är också vanligt att såväl privata som kommunala bostadsföretag inte godkänner försörjningsstöd som inkomstkälla. För kvinnorna, vars utsatthet redan är stor, innebär detta att deras möjligheter att leva ett självständigt liv – och därmed deras möjligheter att gå vidare efter vad de varit med om – begränsas avsevärt. Därför finns det anledning att se över möjligheterna för kvinnor som varit utsatta för relationsvåld och tvingats lämna sin bostad att få tag i en bostad efter att den akuta perioden av deras utsatta situation är över. Med anledning av det som ovan anförs vill jag fråga statsrådet : Vad ämnar statsrådet och regeringen att vidta för åtgärder för att kvinnor som varit utsatta för relationsvåld, och som genom makens försorg kommit att bli skuldsatta, lättare ska kunna få tag i en ny bostad?
fr · H4111496 · 2017-05-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:1496 Skyddad identitet av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) En person kan skyddas från hot och våld på olika sätt, varav ett är att förse den utsattes personuppgifter med en sekretessmarkering; det gör det svårt för en potentiell förövare att spåra upp sitt offer. Det finns också en möjlighet till kvarskrivning, vilket innebär att den verkliga bostadsadressen inte framgår av folkbokföringsregistret; i stället anges skattekontorets adress i dessa fall som särskild postadress. Det är viktigt att kunskapen om denna typ av åtgärder är utbredd inom statliga myndigheter som kommer i kontakt med dem, i vissa av välfärdens primära verksamheter, såsom förskolan, skolan och sjukvården, och inom vissa kategorier av företag som hanterar känsliga uppgifter. Med anledning av det som ovan anförs vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad avser ministern och regeringen att vidta för åtgärder för att höja kompetensen inom statliga myndigheter, förskolan, skolan, sjukvården och på andra håll där det kan vara tillbörligt, till exempel vissa typer av privata företag, beträffande skyddade personuppgifter?
fr · H4111497 · 2017-05-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:1497 Kronofogdens register av Boriana (M) till Finansminister (S) Att hamna i Kronofogdens register på grund av obetalda räkningar är för de allra flesta en mardröm. Att hamna där på grund av ett misstag som du själv inte är skyldig till upplevs med stor sannolikhet ännu värre. För sedan skickade Radiotjänst ut räkningar för radio- och tv-avgift till en privatperson i trots att mannen inte hade någon tv. När felet uppmärksammades hade räkningarna gått vidare till Kronofogden, och mannen i fråga fick en betalningsanmärkning. Trots att Radiotjänst på grund av sitt eget misstag har skrivit av alla fakturor vägrar Kronofogden att stryka mannen ur sitt register. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att personer som felaktigt har hamnat i Kronofogdens register lättare ska kunna avregistreras när misstaget uppdagas?