ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H4111727 · 2017-07-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:1727 Erkännande av föräldraskap i av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) I , och finns möjlighet att erkänna medmodern som förälder till barn som tillkommit genom assisterad befruktning i andra nordiska länder. Men detta är inte möjligt i . Det innebär att medmödrar i nordiska samkönade par som flyttar till tvingas genomgå en adoptionsprocess för att räknas som föräldrar till sina barn. Olika regler gäller dessutom för olik- och samkönade par. Faderskap som fastställts genom samtycke i samband med assisterad befruktning i andra nordiska länder erkänns av när ett olikkönat föräldrapar flyttar hit. Moderskap som fastställts genom samtycke erkänns dock inte när ett samkönat par flyttar hit, även om föräldraskapet bekräftas i födelseattest utfärdat för barnet i det andra nordiska landet. Vi erkänner alltså andra nordiska länders beslut vad gäller fastställande av föräldraskap i olikkönade familjer, men inte i samkönade familjer. Vi har olika regler i för fastställande av föräldraskap vid assisterad befruktning för samkönade och olikkönade par. Detta har utretts tidigare och utreds nu igen med sikte på att ge barnen rätt till sina föräldrar, oavsett om familjen är lik- eller olikkönad. Men även om reglerna i vid assisterad befruktning för lik- och olikkönade par fortfarande skiljer sig åt, så skulle det vara möjligt att erkänna andra nordiska länders fastställande av föräldraskapet. De har ju redan gjort en prövning av föräldraskapet och då är det onödigt att denna prövning automatiskt måste göras om bara för att familjen flyttat till . Adoptionsprocessen är lång och påfrestande för de berörda familjerna, den tar mycket resurser i anspråk hos och innebär framför allt otrygghet för barnet. Om förhållandet tar slut under adoptionsprocessen kan det resultera i att ett barn förlorar sin medmamma för att den biologiska mamman avbryter adoptionsprocessen eller att medmamman drar sig ur och familjen berövas rätt till underhåll från henne och barnet förlorar arvsrätten. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Kan ministern tänka sig en möjlighet att erkänna andra nordiska länders beslut gällande föräldraskap vid assisterad befruktning för samkönade par som flyttat till ?
fr · H4111728 · 2017-07-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:1728 En ökning av antalet särskilt utsatta områden av (M) till Statsrådet (S) Enligt polisen har antalet ”särskilt utsatta” områden i ökat från 15 till 23 . Det handlar bland annat om narkotikahandel, gängkriminalitet, social oro, parallella samhällen med sin egen ”rättsskipning”, svårigheter för polisen och ambulanspersonal att fullfölja sina uppdrag och religiös extremism. Utvecklingen går åt starkt fel håll. Detta förefaller emellertid regeringen och statsrådet inte hålla med om: ”Det finns många förklaringar till detta. Polisen gör en mer högupplöst studie än tidigare och vissa områden har delats upp i flera”, säger . Han säger att han vill se större förebyggande sociala insatser och en bred myndighetssamverkan (). Det behövs verkligen bland annat en långsiktig nationell handlingsplan för landets socialsekreterare och som helhet. Det visar utvecklingen av fler och växande särskilt utsatta områden och fler utsatta människor. En sådan handlingsplan för har regeringen emellertid avvisat. är i kris. Nationellt ledarskap behövs. Regeringen förefaller vara oförberedd på denna utveckling. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilken analys gör regeringen och statsrådet av att antalet särskilt utsatta områden har ökat och vilka nya konkreta åtgärder anser statsrådet bör vidtas för att utsatthet, utanförskap och antalet utanförskapsområden ska minska?
fr · H4111729 · 2017-07-11 00:00:00 — Fråga 2016/17:1729 Ökad utsatthet av (M) till Statsrådet (S) Utsattheten ökar runt om i . Enligt uppgifter har antalet ”särskilt utsatta” områden i ökat från 15 till 23 . Det handlar bland annat om narkotikahandel, gängkriminalitet, social oro, parallella samhällen med sin egen ”rättsskipning”, svårigheter för polisen och ambulanspersonal att fullfölja sina uppdrag och religiös extremism. Utvecklingen går åt starkt fel håll. Detta förefaller emellertid regeringen och statsrådet inte hålla med om: ”Det finns många förklaringar till detta. Polisen gör en mer högupplöst studie än tidigare och vissa områden har delats upp i flera”, säger statsrådet. Han säger att han vill se större förebyggande sociala insatser och en bred myndighetssamverkan (). Det behövs verkligen bland annat en långsiktig nationell handlingsplan för landets socialsekreterare och som helhet. Det visar utvecklingen av fler och växande särskilt utsatta områden och fler utsatta människor. En sådan handlingsplan för har regeringen emellertid avvisat. är i kris. Nationellt ledarskap behövs. Regeringen förefaller vara oförberedd på denna utveckling. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilken analys gör regeringen och statsrådet av att antalet särskilt utsatta områden har ökat och vilka nya konkreta åtgärder anser statsrådet bör vidtas för att ska kunna bidra till att genomföra större förbyggande sociala insatser?
fr · H4111730 · 2017-07-11 00:00:00 — Fråga 2016/17:1730 Konfiskering av kristna kyrkor i av (L) till Utrikesminister (S) reformerade provinsen status till storstadskommun. Byarna i området blev därmed stadsdelar i den nya storstaden. Kyrkorna tillhör främst assyrier/syrianer men även andra kristna folk har drabbats. Omvandlingen av status har gjort att den turkiska regeringen anser sig ha äganderätt till byggnader och mark i området. Det som var i byarnas ägo ska enligt vissa uppgifter föras över till myndigheten för religionsfrågor. Många kyrkor, kyrkogårdar och kloster påverkas, bland annat Mor Gabriel-klostret, vilket är det största syrisk-ortodoxa klostret i världen. Först utsattes det assyriska/syrianska folket för folkmord av den turkiska regimen. Sedan utsattes de få som överlevde för extrem turkifiering. Än förbjuder enligt lag att man säger sanningen: att många av kyrkorna står tomma på grund av att den turkiska staten systematiskt har utrotat folket som brukade gå dit. Omvärlden skulle inte ha suttit tyst om 2017 skulle ha konfiskerat judiska synagogor. Men ändå är omvärlden och utrikesminister tyst när den turkiska staten tar det sista steget och fullgör folkmordet på det assyriska/syrianska folket genom att konfiskera kyrkorna. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Tänker ministern fördöma folkmordet och den turkiska statens konfiskering av kyrkorna i ?
fr · H4111731 · 2017-07-11 00:00:00 — Fråga 2016/17:1731 Falsklarm i av (M) till Statsrådet (S) Kvällen utlöstes ett felaktigt VMA-larm – ”Hesa ” – i hela . Felet berodde enligt uppgift på ”den mänskliga faktorn”. Att larm felaktigt utlöses är oacceptabelt men nog så illa är hur falsklarmet hanterades. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) och SOS Alarms hemsidor fungerade inte i upp emot . MSB uttalar i nyheterna dagen efter att de inte är primärt ansvariga utan att det är som bär ansvaret. Det rapporteras även att larmet hördes dåligt i delar av länet. Även polisen blev överbelastad av alla samtal. Det blåstes inte heller någon ”faran över”, vilket är anmärkningsvärt. Att rutiner upprätthålls vid situationer som dessa är av yttersta vikt för att säkerställa medborgarnas tillit till systemet. Det är uppenbart att det finns flera brister i hanteringen. Händelsen är ytterligare ett bevis på hur sårbart vårt samhälle är. Händelsen visar också att alldeles för många inte känner till hur man ska få information och var den finns att hämta, till exempel i . saknar många, främst unga, en radio i hemmet. Att de hemsidor som är ämnade att sprida information i lägen som dessa dessutom kraschar under vad som får anses vara en förhållandevis begränsad belastning givet hemsidornas ändamål gör knappast saken bättre. Det är av yttersta vikt att kommunikationen fungerar ändamålsenligt vid händelser som dessa. Jag vill med anledning av detta fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att falsklarm undviks och att medborgarna ges snabb, korrekt och tillförlitlig information i händelse av larm?
fr · H4111732 · 2017-07-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:1732 Felaktigt VMA-larm av (M) till Statsrådet (S) Ingen i kan ha missat att larmsignalen Viktigt Meddelande till Allmänheten, eller VMA, gick igång . Detta medförde naturligtvis oro för människor som vet att det är allvarligt om denna larmsignal går utanför den regelbundna testrutinen. Den här gången var det ett misstag och sådant kan hända. Men händelsen väcker fortfarande några frågor som vi bör ta på allvar. Vi måste vara mycket noggranna med att upprätthålla allmänhetens respekt för VMA. Det är oerhört viktigt att människor agerar på rätt sätt när larmsignalen går. Detta är inte en självklarhet om misstag som detta sker igen. Det är även anmärkningsvärt att SOS Alarms, polisens och MSB:s hemsidor kraschade som resultat av tung trafik efter larmsignalen. Detta är minst sagt oroväckande. Dessa hemsidor fyller en central samhällsfunktion och ska kunna delge information till hela landet i en krissituation. kraschade de efter tung trafik i endast . Så kan vi ju naturligtvis inte ha det. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att liknande misstag inte upprepas och för att se till att centrala hemsidor klarar av den trafik som en krissituation medför?
fr · H4111733 · 2017-07-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:1733 Ökad fetma i samhället av (M) till Socialförsäkringsminister (S) En släppt studie visar att risken för missbildningar hos barn orsakat av moderns övervikt börjar redan vid lättare övervikt hos modern. Till skillnad från den tron på att ett på över 30 ökar risken för missbildningen ser man nu att riskerna ökar redan vid . Studien pekar på en relativ risk för missbildning som är högre vid ett jämfört om modern skulle ha varit normalviktig. En kvinna som intervjuades av efterfrågar mer av förebyggande åtgärder, såsom träning och hjälp av dietister. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : Vilka åtgärder ser ministern som de mest prioriterade för att minska förekomsten av fetma i samhället?
fr · H4111734 · 2017-07-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:1734 Vårdreformer av (M) till Socialförsäkringsminister (S) höll socialutskottet en offentlig utfrågning i om kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården. Den sammanfattande beskrivningen av utfrågningen var att tillgången på kvalificerad personal ökar som bristen kvarstår i vården. Det som förvånade var emellertid att regeringen och det ansvariga statsrådet inledde med att slå fast att regeringen har prioriterat kompetensförsörjningen . Därefter betonade statsrådet att ”vi har ett hälso- och sjukvårdssystem som är anpassat för en annan tid, som är väldigt sjukhustungt jämfört med andra länder och som inte tar till vara patienternas erfarenheter och kunskap i tillräckligt stor utsträckning. Det säger sig självt att ett sådant system inte använder resurserna på det mest effektiva sättet”. Regeringens åtgärd är att tillsätta en ny utredning och ändra namnet på professionsmiljarden. En utredning som för övrigt ska vara klar först . Personalflykten från landstingen som arbetsgivare pågår . Krisen i personalförsörjningen är påtaglig och akut i stora delar av landet. Vårdköerna växer snabbt. Över 100 000 står i vårdköer. Det duger inte. Den nära vården med primärvården som bas behöver byggas ut. Det handlar dock om så mycket mer än det som sker inom vårdcentralens fyra väggar. Framtidens vård för ut sjukhusvård närmare patienten. Därtill krävs det att ansvariga stimulerar utveckling med fler digitala möjligheter som kan bidra till mer av nära vård i hela landet. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : Delar ministern ovanstående analys från socialutskottets utfrågning och i så fall vilka nya konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att redan nu öka den nära vården för patienterna?
fr · H4111735 · 2017-07-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:1735 Icke-säkerhetsklassade utländska personers tillgång till hemlig information från Transportstyrelsen av (M) till Statsrådet (S) Enligt uppgifter i media inkom varningar för att Transportstyrelsen låtit icke-säkerhetsklassade personer i utlandet handskas med hemliga uppgifter, bland annat kvalificerade skyddsidentiteter. Generaldirektören har tilldömts dagsböter och har sedan fått sluta . Än så länge ser vi bara konturerna av den skada som kan ha tillfogats och vår säkerhet. En anställd på Transportstyrelsen har beskrivit det som att dessa tekniker "fick nycklarna till Kungariket". Det som fanns på Transportstyrelsens servrar hade man tillgång till och kunde därmed handskas med och kopiera samt sprida. Trots allvaret i det som skett och den mediala uppmärksamhet detta har väckt har inga kontakter ännu tagits med oppositionen och företrädare för de av platserna i riksdag som regeringen inte kontrollerar. Vilka åtgärder har infrastrukturministern vidtagit för att informera företrädare för oppositionen om det som skett vid Transportstyrelsen?
fr · H4111736 · 2017-07-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:1736 Infrastrukturministerns åtgärder med anledning av att icke-säkerhetsklassade personer i utlandet haft tillgång till hemlig information från Transportstyrelsen av (M) till Statsrådet (S) Enligt uppgifter i media har inkommit varningar för att Transportstyrelsen låtit icke-säkerhetsklassade personer i utlandet handskas med hemliga uppgifter, bland annat kvalificerade skyddsidentiteter. Generaldirektören har tilldömts dagsböter och har sedan fått sluta . Än så länge ser vi bara konturerna av den skada som kan ha tillfogats och vår säkerhet. En anställd på Transportstyrelsen har beskrivit det som att dessa tekniker "fick nycklarna till Kungariket". Det som fanns på Transportstyrelsens servrar hade man tillgång till och kunde därmed handskas med och kopiera samt sprida. Vilka åtgärder har infrastrukturministern vidtagit sedan hon fått kännedom om att icke-säkerhetsklassade personer i andra länder haft tillgång till Transportstyrelsens lagrade uppgifter?
fr · H4111737 · 2017-07-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:1737 Inrikesministerns information med anledning av icke-säkerhetsklassade personers tillgång till hemlig information hos Transportstyrelsen av (M) till Statsrådet (S) Enligt uppgifter i media har inkommit varningar för att Transportstyrelsen låtit icke-säkerhetsklassade personer i utlandet handskas med hemliga uppgifter, bland annat kvalificerade skyddsidentiteter. Generaldirektören har tilldömts dagsböter och har sedan fått sluta . Säkerhetspolisen har genomfört en förundersökning. Än så länge ser vi bara konturerna av den skada som kan ha tillfogats och vår säkerhet. En anställd på Transportstyrelsen har beskrivit det som att dessa tekniker "fick nycklarna till Kungariket". Det som fanns på Transportstyrelsens servrar hade man tillgång till och kunde därmed handskas med och kopiera samt sprida. är en myndighet under ansvarsområde som inrikesminister och det finns skäl att anta att han har informerats. Det är också rimligt att anta att inrikesministern delgivit andra så pass viktig och vital information även om företrädare för oppositionen ännu inte kontaktats. Vad har inrikesministern gjort för att informera vidare sedan han fått kännedom om att icke-säkerhetsklassade personer i andra länder haft tillgång till Transportstyrelsens lagrade uppgifter?
fr · H4111738 · 2017-07-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:1738 Inrikesministerns åtgärder med anledning av att icke-säkerhetsklassade personer i utlandet haft tillgång till hemlig information från Transportstyrelsen av (M) till Statsrådet (S) Enligt uppgifter i media har inkommit varningar för att Transportstyrelsen låtit icke-säkerhetsklassade personer i utlandet handskas med hemliga uppgifter, bland annat kvalificerade skyddsidentiteter. Generaldirektören har tilldömts dagsböter och har sedan fått sluta . Säkerhetspolisen har genomfört en förundersökning. Än så länge ser vi bara konturerna av den skada som kan ha tillfogats och vår säkerhet.. En anställd på Transportstyrelsen har beskrivit det som att dessa tekniker "fick nycklarna till Kungariket". Det som fanns på Transportstyrelsens servrar hade man tillgång till och kunde därmed handskas med och kopiera samt sprida. är en myndighet under ansvarsområde som inrikesminister och det finns skäl att anta att han har informerats. Vilka åtgärder har inrikesministern vidtagit sedan han fått kännedom om att icke-säkerhetsklassade personer i andra länder haft tillgång till Transportstyrelsens lagrade uppgifter?
fr · H4111739 · 2017-07-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:1739 Försvarsministerns information med anledning av att icke-säkerhetsklassade personer i utlandet haft tillgång till hemlig information från Transportstyrelsen av (M) till Försvarsminister (S) Enligt uppgifter i media har inkommit varningar för att Transportstyrelsen låtit icke-säkerhetsklassade personer i utlandet handskas med hemliga uppgifter, bland annat kvalificerade skyddsidentiteter. Generaldirektören har tilldömts dagsböter och har sedan fått sluta . Än så länge ser vi bara konturerna av den skada som kan ha tillfogats och vår säkerhet. En anställd på Transportstyrelsen har beskrivit det som att dessa tekniker "fick nycklarna till Kungariket". Det som fanns på Transportstyrelsens servrar hade man tillgång till och kunde därmed handskas med och kopiera samt sprida. Trots allvaret i det som skett och den mediala uppmärksamhet detta väckt har inga kontakter ännu tagits med oppositionen och företrädare för de av platserna i riksdag som regeringen inte kontrollerar. Det finns anledning att ta detta på största allvar: Utöver kvalificerade skyddsidentiteter har det också handlat om informationer som rör exempelvis bepansrade fordon samt bärigheten på vägar och broar – uppgifter som kan få rent av förödande konsekvenser i fel händer. Vilka åtgärder har försvarsministern vidtagit för att informera företrädare för oppositionen om det som skett vid Transportstyrelsen och dess möjliga konsekvenser för Försvarsmakten och svensk säkerhet?
fr · H4111740 · 2017-07-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:1740 Försvarsministerns åtgärder med anledning av icke-säkerhetsklassade personers tillgång till hemlig information hos Transportstyrelsen av (M) till Försvarsminister (S) Enligt uppgifter i media har inkommit varningar för att Transportstyrelsen låtit icke-säkerhetsklassade personer i utlandet handskas med hemliga uppgifter, bland annat kvalificerade skyddsidentiteter. Generaldirektören har tilldömts dagsböter och har sedan fått sluta . Än så länge ser vi bara konturerna av den skada som kan ha tillfogats och vår säkerhet. En anställd på Transportstyrelsen har beskrivit det som att dessa tekniker "fick nycklarna till Kungariket". Det som fanns på Transportstyrelsens servrar hade man tillgång till och kunde därmed handskas med och kopiera samt sprida. Utöver kvalificerade skyddsidentiteter har det också handlat om informationer som rör exempelvis bepansrade fordon samt bärigheten på vägar och broar – uppgifter som kan få allvarliga och rent av förödande konsekvenser i fel händer. Vad har försvarsministern vidtagit för åtgärder sedan han fått kännedom om att icke-säkerhetsklassade personer i andra länder haft tillgång till Transportstyrelsens lagrade uppgifter?
fr · H4111741 · 2017-07-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:1741 Ändring av lagstiftning vid trafikbrott av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) I län har det bgåtts ett trafikbrott med dödlig utgång. Händelsen begicks av en person som misstänkts för att vara skyldig till ett stort antal trafikbrott (enligt uppgift ett 40-tal). De tidigare brott som begåtts med korta mellanrum är av den arten att åklagaren bedömt att de var för sig inte ger möjlighet till frihetsberövande. Men tillsammans är de av den arten att de bildar ett mönster där personen ifråga inte visar någon hänsyn till människor i sin omgivning och totalt nonchalerar den lagstiftning som finns. Jag vill därför fråga justitieministern: Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att förhindra situationer som den ovanstående?
fr · H4111742 · 2017-07-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:1742 Opolitiska länsöverdirektörer av Boriana (M) till Statsrådet (S) publicerade en debattartikel underskriven av länsöverdirektören vid i och två ledande politiker från . Artikeln som handlade om utbyggnaden av en höghastighetsbana i var starkt politisk. Detta är olämpligt med tanke på att ämbetet länsöverdirektör innebär att innehavaren ska vara opartisk. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att högt uppsatta tjänstemän på länsstyrelserna iakttar opartiskhet?
fr · H4111743 · 2017-07-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:1743 Dumpade bilar av (M) till Statsrådet (S) Cirka 2000 bilar forslas bort efter att de blivit dumpade längst med vägkanter eller i ensliga skogspartier. ser dessutom en ökning som går vilket är ett ökande problem för de lantbrukare som oftast äger de marker där bilarna dumpas. De bilar som dumpas är ett stort problem av flera olika anledningar. Förutom att de orsakar stora miljöproblem utgör de även hinder för skötseln av sina marker. ger inte lagstiftningen några möjligheter för markägarna att forsla bort de dumpade bilarna. Bilarna ska i stället anmälas och sedan föras bort av antingen polis eller kronofogden, vilket kan ta innan det sker. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga statsrådet : Kommer statsrådet att vidta åtgärder för att ändra i lagstiftningen så att markägare själva kan föra bort dumpade bilar eller avser hon att vidta andra åtgärder för att förhindra att bilar dumpas på landbrukares marker?
fr · H4111744 · 2017-07-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:1744 Vikten av att inte bromsa digitalisering av vård av (M) till Statsrådet (MP) Genom Datainspektionens beslut att stoppa det personliga hälsokontot försvagas arbetet mot digitaliserad vård och ökat patientinflytande. När det personliga hälsokontot som var planerat att lanseras drogs tillbaka på grund av yttranden från Datainspektionen oroar och förvirrar det vård-Sverige. Förvirringen uppstår delvis på grund av att Datainspektionen alls yttrat sig i ett ärende som ännu inte har lanserats. I sin roll som , under regeringen, torde det vara rimligare att avvakta till dess det finns ett konkret fall att ta ställning till. Utöver detta ställer sig exempelvis ansvariga statliga myndigheten, frågande till att man kan bryta mot personuppgiftslagen samt offentlighets- och sekretesslagen när det föreslagna kontot baseras på, frivillighet. Regeringens instruktioner kortsluter och regeringens beslut. Det duger inte. Det är olyckligt att förbättringar som ökar patientinflytande, patientinsyn och utvecklar digitala hälso- och sjukvården, försenas på grund av otydlighet. Drar inte statens myndigheter åt samma håll? Naturligtvis ska personlig integritet värnas, oavsett om det är i fysiska register eller digitala sådana. Tydligare regelverk och regler som är anpassade för det digitala samhället är i dagens samhälle inte ovanligt eller ohanterligt. Att bara säga nej och bromsa, leder inte utvecklingen framåt. För att patientsäkert och effektivt säkerställa att utveckling och digitalisering av hälso- och sjukvården inte bromsas upp krävs politiskt ledarskap. På vilket sätt ska bli världsledande på e-hälsa som riksdag och regering har att verkställa, om regeringen inte tydliggör olika statliga myndigheters uppdrag och är tydlig med vad målet är. Ökat nationellt politisk ledarskap som främjar nationell samordning samt konkreta förslag för att förbättra regelverk måste komma till stånd. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder avser ansvarigt statsråd att vidta med anledning av det stoppade personliga hälsokontot för att säkerställa att digitalisering i vården inte avstannar, och på vilket sätt ska bli världsledande på e-hälsa om det inte kommer patienten till del ?