ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H4111422 · 2017-05-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:1422 Svenska institutets blockering av följare av (KD) till Utrikesminister (S) ska vara en myndighet som skapar förtroende för och svenska kompetenser. Som myndigheten skriver på sin hemsida: ”Förtroende är grunden för utveckling i och omvärlden.” har för sitt välbesökta Twitterkonto @en ny person som får hantera kontot i rollen som ”curator”. Funktionen att kunna blockera följare har även delgivits innehavaren . innehades kontot av , som kallar sig nätsäkerhetsexpert och tycks jobba mycket med kommunikation och pr. I samråd med beslöt myndigheten att blockera 14 000 följare/konton med motivationen att dessa konton "ägnar sig åt drev, hot, hat och hets mot migranter, kvinnor och HBTQ-personer, men även mot organisationer som är engagerade i mänskliga rättigheter. Dessa konton har ofta högerextrem och/eller nynazistisk inriktning och hetsar även till våld". Utöver det har också ett fåtal konton plockats ut och blockerats utifrån curatorns personliga bedömning. Bland de som har blockerats och fått epiteten näthatare och nynazist märks riksdagsledamöterna (M) och (C), utrikeskorrespondent och ambassadör . Även den före detta curatorn, journalisten , blockerades. Efter bred kritik har företrädare från bett om ursäkt och ställt upp möjligheter för personer som anser sig vara felaktigt blockerade att återfå sin status som följare. Åsiktsregistrering är en form av anteckning om medborgare i ett allmänt register, något som inte får göras på grundval av politisk åskådning utan samtycke. Enligt yttrandefrihetsexperten kan Svenska institutets agerande betecknas som åsiktsregistrering. Funcke efterlyser att en oberoende instans gör en principiell bedömning av om myndigheten har gjort en åsiktsregistrering. Ett flertal anmälningar till har inkommit för att pröva frågan om åsiktsregistrering. Enligt regleringsbrevet som ministern utfärdade till ska ”i samråd med () bidra till genomförandet av departementets prioriteringar för offentlig diplomati”. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Har ministern tagit något initiativ till en analys för att granska effekterna av det skedda i relation till departementets prioriteringar för offentlig diplomati?
fr · H4111423 · 2017-05-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:1423 Delpension för poliser av (M) till Statsrådet (S) har stora problem med växande otrygghet och bristande lag och ordning. befinner sig den svenska polisen i en allvarlig kris. Polisens utredningsresultat är det lägsta . Endast vart sjunde så kallat vardagsbrott upp och i delar av landet, inte minst i glesbygden, har polisen inte resurser att vara närvarande på det sätt som är nödvändigt för att upprätthålla lag och ordning. Dessutom är det interna missnöjet inom kåren stort och ledarskapet ifrågasatt. För att vända på utvecklingen behöver vi därför tillföra mer resurser till . Det handlar framför allt om fler poliser och fler civilanställda men också om att ge polisen höjda löner och ett utrustningslyft för en bättre arbetsmiljö och ökad säkerhet. har vi dock fått allvarliga signaler om att utvecklingen går åt motsatt håll. Platser står tomma på polisutbildningarna och allt fler poliser slutar. slutade till exempel fler verksamma poliser än de som gick i pension. Utvecklingen är oroande och krävs handling. Att ge poliser som har jobbat ett långt yrkesliv möjlighet att jobba kvar lite längre genom möjligheten till delpension är ett sätt att mildra poliskrisen. Delpension är nämligen ett utmärkt sätt att behålla lite äldre, kompetenta och mer erfarna poliser innan pensionering som de kan vara ett stöd för yngre kollegor. Allt fler poliser har trots detta vittnat om att de har nekats deltidspension, vilket får till följd att många i stället går i pension och lämnar yrket eftersom de inte längre orkar arbeta heltid. Därmed förvärras poliskrisen ytterligare. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet och regeringen att vidta några åtgärder med anledning av det som anförts om att poliser nekas delpension och lämnar yrket, vilket förvärrar poliskrisen, och i så fall när?
fr · H4111424 · 2017-05-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:1424 Myndigheternas informationsarbete i fråga om svenskt snus av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Myndigheternas information kring riskerna med tobaksbruk ska bygga på saklighet och beprövad vetenskap. Enligt en ny stor vetenskaplig studie från finns det inget samband mellan bruket av svenskt snus och en förhöjd risk att utveckla bukspottkörtelcancer. I studien har över 400 000 personer medverkat och av dessa har varit snusare. Studien är den största i sitt slag och har pågått än tidigare studier. Det informationsarbete som bedrivs av svenska hälsomyndigheter har hitintills utgått från äldre studier som varit såväl mindre i omfång som inriktade på att mäta även andra bruk av tobak än det som sker genom snusande av svenskt snus. när det finns mer säker kunskap tillgänglig borde det förändra hur myndigheterna kommunicerar i dessa frågor. Med anledning av detta vill jag fråga socialförsäkringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att försäkra sig om att myndigheternas informationsarbete i fråga om svenskt snus är uppdaterat i enlighet med det aktuella kunskapsläget?
fr · H4111425 · 2017-05-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:1425 Tillgängligheten till viktiga särläkemedel av (S) till Socialförsäkringsminister (S) Utvecklingen av nya avancerade läkemedel inriktade mot små ovanliga sjukdomsgrupper har pågått . Ny forskning har möjliggjort förståelse för de bakomliggande orsakerna till flera sjukdomar. Sjukdomen cystisk fibros är en ovanlig, genetisk, medfödd och dödlig sjukdom där patienterna gradvis blir sämre. Sjukdomen orsakas av ett DNA-fel som gör att kloridkanalen i cellerna inte fungerar. Detta medför problem i magen, bukspottkörteln, levern och lungorna där segt slem produceras, vilket gradvis förstör organens funktion. Med dagens behandling blir patienterna allt sämre och medianåldern för överlevnad är , vilket innebär att hälften dör , varav flera i tidig ungdom. En ny typ av läkemedel som har forskats fram under många års arbete hjälper cellernas kloridkanaler att fungera. Preparaten hjälper organen att fungera normalt genom att angripa själva grundorsaken till sjukdomen. Sjukdomsförloppet leder annars till en gradvis försämring genom de skador som orsakas på organen, tydligast genom den försämring av lungorna som sker. Dessa blir till slut så skadade att patienterna kvävs till döds. De skador patienterna redan har fått går inte att återställa, vilket gör att det är helt avgörande att läkemedlet sätts in för att stoppa upp försämringen och begränsa antalet nya skador. På liknande sätt behandlas hiv för att bromsa förloppet så att aids inte bryter ut. Orkambi är det första preparatet för grundorsaken till sjukdomen och ges till patienter i . Preparatet godkändes i EU och har börjat ges till patienter i flera av våra nära grannländer, till exempel och men också , och . Processen för att introducera Orkambi till svenska CF-patienter har gått trögt. Detta beror delvis på att läkemedelsbolaget först har skickat en ansökan till () för bedömning som särläkemedel. För att inte ska hamna efter i utvecklingen och för att bromsa den gradvisa försämring sjukdomen medför så krävs en skyndsam handläggning av TLV och politiken. har fram tills , när andra länder började ge Orkambi, legat i framkant inom . Detta är en position som håller på att gå förlorad när hamnar efter i utvecklingen. Med anledning av detta vill jag fråga socialförsäkringsminister : Hur kommer ministern att verka dels för att korta handläggningstiden inom TLV så att patienternas sjukdomsförlopp kan bromsas och återta en tätposition i världen inom , dels för att säkerställa finansieringen av kostsamma läkemedel till svårt sjuka patienter som lider av små och ovanliga sjukdomsgrupper?
fr · H4111426 · 2017-05-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:1426 Antalet fältveckor inom polisutbildningen av (L) till Statsrådet (S) Polisutbildningen utgör en viktig uppdragsutbildning som bedrivs dels på distans, dels vid tre lärosäten. Dagens upplägg om två års utbildning och sex månaders praktik inom polisen utgör basen i upplägget. En mycket viktig del, som dessutom efterfrågas av polisstudenter, är de praktiska momenten; här har Liberalerna fått igenom ett tillkännagivande i med krav på regeringen att förstärka de praktiska momenten i utbildningen. ingick också två så kallade SAO-veckor eller fältveckor. Men drog polisen ned detta till en fältvecka, det vill säga att utbildningen varar kommer polisstudenterna endast att få vara ute i fält . Denna ordning har enligt uppgift ännu inte förändrats trots att det snart har gått . En förklaring till denna neddragning är att polisen inte hinner med att ta emot och handleda polisstudenter. Det är allvarligt att situationen är på detta vis. Frågan om att rekrytera och locka fler till polisutbildning är i sig en utmaning och därför blir det än mer angeläget att kvaliteten och utbudet inom ramen för polisutbildningen levererar ett kvalitativt upplägg med starkare koppling till yrket. Polisutbildningen är en yrkesutbildning och därför är det bekymmersamt att antalet fältveckor inte är återställda. Jag vill med anledning av detta fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att erbjuda polisstudenterna inom polisutbildningen?
fr · H4111427 · 2017-05-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:1427 Juridiskt kön och medicinsk könskorrigering av (V) till Socialförsäkringsminister (S) Att kunna få uttrycka sin könsidentitet på sina egna villkor är att betrakta som en grundläggande mänsklig rättighet. Det är en rättighet som trots detta inte respekteras i . Många transpersoner måste inte bara slåss mot fördomar, diskriminering och en stark transfobi – de måste också slåss mot myndigheter och sjukvården. Lagen (1972:119) om fastställande av könstillhörighet reglerar i vissa fall förutsättningarna för att ändra såväl den juridiska delen som den medicinska delen i processen att ändra juridiskt kön. Lagen tillkom 1972 och trots att flera ändringar gjorts är det på många sätt en ålderdomlig lagstiftning. Ett grundläggande problem är att ändring av juridiskt kön kopplas samman med könskorrigerande vård. Det gör att processen för att ändra juridiskt kön ofta är lång, komplicerad och påfrestande. Det skapar också en situation där människor tvingas att leva med pass, körkort, personnummer med mera där det står att en har ett annat kön än vad som stämmer överens med ens könsidentitet och/eller könsuttryck. Detta skapar uppenbara problem i vardagen, i kontakt med myndigheter och vid resor. avskaffades kravet på sterilisering formellt i könstillhörighetslagen. Trots det är den juridiska delen och den medicinska delen i processen att ändra juridiskt kön fortfarande tätt sammankopplade. borde, i likhet med bland annat , och , ge varje individ rätten att själv bestämma sitt juridiska kön. I utredningen kön och medicinsk könskorrigering (SOU 2014:91) som presenterades föreslogs bland annat att dagens lagstiftning om könstillhörighet delas upp i två delar: en juridisk och en medicinsk. Detta är ett steg i rätt riktning. Någon proposition på området har dock ännu inte presenterats för att ta ställning till. Mot bakgrund av detta vill jag fråga socialförsäkringsminister : När avser socialförsäkringsministern att ta initiativ och gå vidare med förslagen i betänkandet (SOU 2014:91) och lägga fram en proposition till ?
fr · H4111428 · 2017-05-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:1428 Penningtvättsdirektivet och offentliga register av (V) till Finansminister (S) Panamadokumenten avslöjade hur anonyma brevlådeföretag används för att gömma tillgångar och undvika beskattning. Detta är en problematik som har uppmärksammats länge av men också i regeringens tiopunktsprogram mot skatteflykt. Offentliga register över företags verkliga huvudmän är ett viktigt verktyg för att motverka skatteflykt. Detta eftersom det möjliggör för medborgare och journalister att se vem som är företagens egentliga förmånstagare och vem som i slutändan gynnas. och andra EU-länder ska enligt EU:s fjärde penningtvättsdirektiv upprätta register med information om verkliga huvudmän. Enligt direktivet är det medlemsstaternas eget ansvar att bestämma graden av offentlighet. I propositionen Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism (2016/17:173) som överlämnats till framgår det inte hur regeringen ställer sig i frågan om offentlighet. Efter avslöjandet av Panamadokumenten har och föreslagit en revidering av det fjärde penningtvättsdirektivet som bland annat innebär att registren över företags verkliga huvudmän ska offentliggöras. skriver att kravet att ge allmänheten tillgång till uppgifter om verkligt huvudmannaskap är välgrundat, eftersom det kommer att ge kompletterande garantier till tredjepart som vill göra affärer med dessa företag. Offentlig tillgång ökar civilsamhällets och mediers insyn och bidrar därmed till att bevara förtroendet för affärstransaktioner och det finansiella systemet. Just nu pågår trilogmöten mellan , och rådet gällande förslaget. Regeringen har inte öppet tagit ställning till införandet av offentliga register. Mot denna bakgrund vill jag fråga finansministern följande: Avser ministern att verka för att ska stödja EU:s förslag om offentliga register över företagens verkliga huvudmän?
fr · H4111429 · 2017-05-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:1429 Kraftigt höjda skatter av (M) till Finansminister (S) När presenterade sin rapport så framförde rådet kritik mot regeringens politik och menade att finanspolitiken borde stramas upp och att regeringen borde spara mer i ladorna. I en intervju med TT sa finansminister bland annat följande: ”Jag tycker nog inte som , att det skulle vara läge att kraftigt höja skatterna, eller säga upp många lärare, undersköterskor eller läkare.” Om regeringens budget röstas igenom i så kommer regeringens genomförda och än så länge aviserade skattehöjningar motsvara . Bland genomförda skattehöjningar kan nämnas avtrappat jobbskatteavdrag, höjd löneskatt för äldre och halverat RUT-avdrag. Bland de skattehöjningar som aviseras finns flygskatt, höjd entreprenörsskatt och minskad uppräkning av skiktgränsen för statlig inkomskatt. Totalt handlar det alltså om skattehöjningar på , varav riktar sig mot jobb och tillväxt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga finansminister : Överväger ministern att göra en annan bedömning gällande genomförda och aviserade skattehöjningar mot bakgrund av uttalandet att hon inte längre anser att det är läge att kraftigt höja skatterna?
fr · H4111430 · 2017-05-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:1430 Åsiktsregistrering bland svenska myndigheter av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Den statliga myndigheten har låtit upprätta en lista över människor som kan anses uttrycka ”felaktiga” åsiktsyttringar på Twitter, och därefter har tusentals konton blockerats från institutets Twitterkonto @. Merparten av de som har blockerats har aldrig ens interagerat med kontot, men myndigheten anser ändå att det finns skäl att blockera dessa personer enligt ett försvar för ageranden på . Den långa blocklistan från myndighetens egen databas (daterad ) har även kommit till allmänhetens kännedom. I blocklistan kan vi inte helt oväntat se en lång rad kända namn på politiker, journalister och opinionsbildare. Detta är kort och gott ett åsiktsregister fyllt med konton som anses tillhöra personer som enligt den svenska myndigheten har ”fel” åsikter. Åsiktsregistrering är, med undantag för vissa journalistiska uppdrag, som bekant olagligt. Med bakgrund av detta, och att har försvarat agerandet på sin egen hemsida, vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Är det ministerns ställningstagande att en svensk myndighet ska ha rätt att upprätta åsiktsregister och om inte, vad avser ministern att vidta för åtgärder för att så inte ska ske ?
fr · H4111431 · 2017-05-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:1431 Fler undersköterskor i äldreomsorgen av (M) till Statsrådet (S) Statsminister lovade följande i sitt inledningsanförande i partiledardebatten i : ”Vi har en välfärd som ropar efter mer utbildad personal, operationsköer som växer. Därför investerar vi i fler sjuksköterskor och undersköterskor, över 4 000 fler i äldreomsorgen och 20 000 extratjänster.” Sedan statsministern gjorde detta uttalande har vårdköerna fördubblats. Därtill pågår en personalflykt av sjuksköterskor från landstingen som arbetsgivare. Operationer får ställas in eftersom det saknas utbildad vårdpersonal. lär situationen gällande bemanningen inom vården och omsorgen bli enormt utsatt. Vad gäller antalet undersköterskor i äldreomsorgen är bilden något mer oklar. har i uppdrag att administrera, fördela medel och löpande följa upp satsningen på ökad bemanning inom äldreomsorgen. Till skillnad från statsministern utlovade det ansvariga statsrådet 4 500 fler undersköterskor som en följd av regeringens löfte om ökad bemanning i äldreomsorgen, enligt tidningen . om stimulansmedel för ökad bemanning inom äldreomsorgen visar att satsningen, enligt kommunernas redovisningar, finansierat knappt 5 000 årsarbetare i olika yrkeskategorier hos utförare av äldreomsorg. Sammantaget gör bedömningen att satsningen kom igång effektivt. Däremot visar sammanställning att endast 6 av 10 av de knappt 5 000 årsarbetare som finansierats med dessa stimulansmedel gått till undersköterskor. Det vill säga i bästa fall uppemot ungefär 3 000 undersköterskor. Därtill ingår i dessa tal både nyanställningar och ökad sysselsättningsgrad/arbetstid för redan befintlig personal. Således är 3 000 en överskattning av hur många nya undersköterskor som tillkommit i äldreomsorgen. Det betyder att varken löftet om 4 000 eller 4 500 fler undersköterskor inom äldreomsorgen är uppfyllt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilken analys gör statsrådet av att löftet om 4 000 respektive 4 500 fler undersköterskor i äldreomsorgen inte är uppfyllt, och vilka nya konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att uppfylla sitt löfte?
fr · H4111433 · 2017-05-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:1433 Friskvård för egenföretagare av (M) till Finansminister (S) Att företag kan hjälpa sina anställda att arbeta förebyggande med hälsan genom friskvård är positivt. En god folkhälsa ger färre sjukskrivningsdagar, vilket gynnar arbetsgivaren, arbetstagaren och även staten i förlängningen. Samma utgångspunkter gäller även för småföretagare; att förebygga genom friskvårdsbidrag kan bidra till bättre hälsa för anställda men också för bolagets ägare. Detta gäller dock endast om företaget drivs i aktiebolagsform, eftersom företaget då kan göra avdrag för friskvårdsbidrag för såväl ägare som medarbetare. Om verksamheten drivs i enskild firma är det tillåtet att göra avdrag för friskvårdsbidrag för eventuella anställda – men inte för företagaren själv. Ur hälsosynpunkt är det olyckligt att associationsformen för företagandet är avgörande för om det är möjligt att göra avdrag för friskvård. Företagarna behandlas dessutom olika, givet associationsform. Detta upplevs naturligtvis som orättvist. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Kommer finansministern att ta något lagstiftningsinitiativ eller vidta andra åtgärder för att minska eller ta bort skillnaderna mellan de olika associationsformerna när det gäller möjligheten till avdrag för friskvård?
fr · H4111434 · 2017-05-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:1434 Ersättning till nämndemän av (C) till Justitie- och migrationsminister (S) Ersättning till nämndemän och andra uppdragsgivare regleras i förordningen (1982:814) om ersättning till nämndemän och andra uppdragstagare inom domstolsväsendet. Trots vad som framstår som tydlig information om ersättningar för nämndemän finns en osäkerhet bland landets nämndemän. har informerat oss om att det vid cirkulerar två olika interna dokument med olika innehåll: ett som distribuerats till nämndemän och ett annat som endast juristdomare får ta del av. De olika dokumenten innehåller enligt uppgift olika instruktioner om vilken ersättning som ska betalas ut. I mejlet till nämndemännen angående den nya ersättningen till nämndemän står det att ersättning för förberedelsearbete endast ska betalas en gång per mål. Vid långmål (mål som varar mer än ) informeras det om att domstolen ska bestämma om och i så fall för hur många förberedelsedagar det skall utbetalas ersättning. Hovrättens interna dokument, som nämndemännen inte har tillgång till, behandlar bland annat frågan om hur länge målet ska pågå för att ytterligare ett arvode för förberedelsearbete ska betalas ut. Att det ena dokumentet anses vara en intern handling som nämndemännen inte får ta del av leder till att nämndemännen inte kan kontrollera om de får rätt ersättning. Jag vill ställa följande fråga till justitie- och migrationsministern: Avser ministern att vidta några åtgärder med anledning av den oklarhet kring nämndemännens ersättningar som beskrivs ovan och i så fall vilka åtgärder?
fr · H4111435 · 2017-05-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:1435 Åtgärder mot den ökande bostadsbristen av (M) till Statsrådet (MP) Bostadsbristen i är fortsatt mycket stor och har utvecklat sig till en akut bostadskris på de flesta håll runt om i landet. För trots att byggandet har kommit igång ordentligt växer underskottet på bostäder. Enligt en nyligen publicerad enkät från uppger 255 av landets 290 kommuner att det nu råder bostadsunderskott i den egna kommunen, vilket är 15 fler än och en ökning med 72 kommuner på bara . Även om byggandet kommer att fortsätta öka både 2017 och 2018 visar enkät också att av landets kommuner fortfarande kommer att ha underskott på bostäder . Det är uppenbart för alla att regeringens nuvarande politik med få konkreta reformer inte kommer att räcka om vi ska lyckas få fram fler bostäder och snabba på byggandet ytterligare. Regeringen måste nu visa handlingskraft och ompröva sin politik på flera viktiga punkter men även presentera fler åtgärder för att möta den snabba befolkningstillväxten och efterfrågan på bostäder. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet och regeringen att vidta några åtgärder för att komma till rätta med det ökande bostadsunderskottet, och i så fall när?
fr · H4111436 · 2017-05-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:1436 Bostadskrisen bland yngre av (M) till Statsrådet (MP) Bostadskrisen i blir allt värre. Behovet av nya bostäder bedöms vara 710 000 fram , och enligt en nyligen publicerad enkät från uppger 255 av landets 290 kommuner att det nu råder bostadsunderskott i den egna kommunen, vilket är 15 fler än och en ökning med 72 kommuner på bara . Den stora bristen på bostäder medför nu allvarliga konsekvenser för samhället, och situationen är mycket ansträngd för många grupper. En grupp som är extra utsatt är våra unga, som just nu drabbas särskilt hårt av bostadsbristen. publicerade vuxnas boende 2017, och det är en dyster läsning. har undersökt de unga vuxnas boende, och årets resultat är nedslående. I rapporten framgår att av unga vuxna bor i en egen bostad, vilket är den lägsta uppmätta andelen . Rapporten visar också att 213 000 unga vuxna bor kvar hemma hos sina föräldrar trots att de hellre skulle vilja bo på ett annat sätt. Det råder alltså ett stort gap mellan hur unga vuxna bor och hur de vill bo men också mellan bostadsbyggandet och efterfrågan på bostäder. Bostadskrisen är ett stort svek mot unga och är en följd av en alltför passiv bostadspolitik från regeringens sida. Det är orimligt att unga vuxna ska behöva bo kvar hemma och inte kunna flytta till jobb eller studier på annan ort. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att komma till rätta med dagens svårigheter för unga på bostadsmarknaden, och i så fall när?