ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411773 · 2017-01-31 00:00:00 — Fråga 2016/17:773 Kompensatoriska åtgärder till Försvarsmakten av (M) till Försvarsminister (S) Det ryska gasföretaget är inte som andra energiföretag. Det är majoritetsägt av största företag, , som i sin tur styrs av den ryska statsledningen. Företagsledningarna i både och Nord Stream är tätt knutna till president , varav flera med ett förflutet inom KGB och östtyska . En del av den ryska militärstrategin och hybridkrigföringen är en offensiv energipolitik, av vilken byggandet av gasledningarna Nord Stream 1 och 2 är en mycket viktig del. Liksom under byggfasen av den första gasledningen vill Nord Stream-konsortiet ha tillgång till strategiskt viktiga svenska hamnar – och . Försvarsmakten, landets underrättelsemyndigheter och säkerhetsexperter har samtliga varnat för genomförandet av dessa affärer med hänvisning till det rådande säkerhetspolitiska läget, en ökad närvaro av främmande underrättelseaktiviteter i områdena och att släppa in ryska intressen på svenska, säkerhetspolitiskt viktiga territorier. Regeringens initiala ställningstagande att avråda kommunledningarna på och i att ingå avtal om förvaring och hantering av rörledningarna till gasprojektet var rätt och riktigt. Därför väcker gårdagens reviderade regeringsbesked att backa i fråga om uthyrande av hamn stort bekymmer, men också ett antal frågeställningar. Enligt uppgifter på den presskonferens som försvarsministern och utrikesministern, tillsammans med kommunföreträdare från och , höll under gårdagen framförde försvarsministern att kustbevakning, polis, säkerhetspolis och försvarsmakt kommer att samverka som central åtgärd för att säkerställa säkerheten i hanteringen av rörledningarna. Försvarsmakten ska enligt uttalandet leda denna samverkan. Jag vill sålunda fråga försvarsminister : På vilket sätt ämnar försvarsministern bistå hamn AB i säkerhetsarbetet, och i vilken utsträckning påverkar uppgiften Försvarsmaktens nuvarande verksamhet övnings- och beredskapsmässigt?
fr · H411774 · 2017-01-31 00:00:00 — Fråga 2016/17:774 Åtgärder mot fusk av (M) till Socialförsäkringsminister (S) genomfördes den så kallade assistansreformen. Den syftade till att ge personer med betydande funktionsnedsättningar en bättre livssituation. Reformen syftade inte till att brottslingar skulle sko sig på samhällets mest utsatta. Det måste finnas förtroende för ett system som tiotusentals personer är beroende av i sin vardag. Felaktiga utbetalningar inom assistansersättningen beräknas kosta miljarder , och en stor del misstänks gå till brottslingar. Men trots att assistansbrotten är ett prioriterat område inom , polisen och är det få brott som upptäcks. Granskningen av assistansbolagen är ett uppdrag för Inspektionen för vård och omsorg, . Men som det ser ut räcker det inte. Fusket kostar skattebetalarna mycket pengar och innebär att pengar som avsatts för att stödja människor i stället hamnar i fel fickor. Enligt egen uppskattning betalas mellan av assistansersättningen ut på felaktiga grunder. Risken är att ju mer ersättningen kostar och slösas bort i fuskarnas fickor, desto mindre generöst blir det för dem som verkligen behöver den. Att sätta dit fuskarna är det mest effektiva sättet att försvara rätten till personlig assistans. De oseriösa aktörerna måste rensas bort och de kriminella straffas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : Vad avser ministern att göra för att säkerställa att det inte ska gå att fuska på bekostnad av samhällets mest utsatta?
fr · H411775 · 2017-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:775 Personalbrist i vården av (M) till Statsrådet (S) Personalbrist i vården, brist på sjuksköterskor, akut personalbrist i de flesta kommuner, brist på vårdpersonal slår rekord , personalbrist leder till fler misstag, personalbrist slår ut vården – detta är några av de rubriker som beskriver läget. Det är tråkigt att denna fråga ständigt är aktuell, att regeringen fortfarande inte tar sitt ansvar, att inget händer. Vården urlakas, personalbristen orsakar vårdskador och skapar stora brister i patientsäkerheten. Det är tydligt att personalbristen leder till en stark press på kvalitet, säkerhet och arbetsmiljö. Enligt statsrådet är det uppenbart att personalbristen måste lösas. Men ingenting händer. fortsätter problemen på vårdgolvet. Det kommer dagliga rapporter om brist på narkossjuksköterskor, intensivvårdssjuksköterskor, undersköterskor, med mera. Men ingenting händer. Ingenting händer, . Det behövs mindre retorik och mer handlingskraft från regeringens sida. Regeringen kan inte längre blunda för det som är här och . Med den kommande befolkningstillväxten kan vi bara se en försämring av det rådande läget om inget görs . Patienterna har fått nog, personalen har fått nog. Förtroendet för vården urholkas. Det är alla medborgares rätt att få veta vad de har att förvänta sig av framtidens vård när det kommer till kvalitet och tillgänglighet. Det är också alla som arbetar inom vårdens rätt att få veta om de kommer att orka eller inte. Om det ens är värt att utbilda sig för att sedan gå på knäna. När ska statsrådet reagera och framförallt agera, för att personalbristen i ska lösas? Med anledning av ovanstående vill jag fråga ansvarigt statsråd : Avser statsrådet att vidta åtgärder för att lösa personalbristen inom vården och i så fall när?
fr · H411776 · 2017-01-31 00:00:00 — Fråga 2016/17:776 Kvalitetspengar till lärarutbildningen av (M) till Statsrådet (S) Över tid har den lärarledda undervisningstiden på lärarutbildningen minskat. hade lärarstudenterna i snitt lärarledd tid , vilket har sjunkit till mindre än . Vi moderater ser positivt på att regeringen satsar ordentligt på att stärka kvaliteten inom humaniora och samhällsvetenskap på lärosäten där lärarutbildningar finns. Regeringen hävdar att man vill stärka kvaliteten inom de specifika ämnen som nämnts ovan, men vad man inte säger är hur dessa pengar kommer att distribueras. Hur stor del av de 900 miljonerna tillfaller lärarutbildningen? Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kan statsrådet redogöra för hur stor del av regeringens 900 miljoner som är avsedda för just lärarutbildningarna? Och hur många fler timmar lärarledd undervisning kommer detta tillskott enligt statsrådets bedömning att ge?
fr · H411777 · 2017-01-31 00:00:00 — Fråga 2016/17:777 Kameraövervakning och ny teknik av Boriana (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Ett företag i utvecklade ett system för att med hjälp av bildanalys ge en korrekt bild av hur parkeringsytor utnyttjas. Vid försöken monterades en kamera upp vid en parkeringsplats, och med hjälp av en mjukvara registrerades exakt hur många av parkeringsplatserna som var lediga. Tekniken har stor potential eftersom av trafiken i en storstad kan bestå av bilar som letar efter en parkeringsplats. Det finns med andra ord enorma möjligheter att både förbättra miljön och minska problemen med trängsel i trafiken. All form av kameraövervakning kräver tillstånd, och när företaget ansökte om det sa nej av integritetsskäl. Resultatet blev att bolaget avvecklades. Det här ger en klar signal till alla som utvecklar nya tekniker eller tjänster som baseras på kameraövervakning att inte är platsen att göra det på. Vill du som entreprenör utveckla din idé får du starta ditt företag och skapa arbetstillfällen i andra länder. Lagstiftningen runt kameraövervakning har med all önskvärd tydlighet inte hängt med i utvecklingen. För att den inte ska lägga krokben för nya innovativa företags utveckling måste den ses över. Sammanfattningsvis måste lagstiftningen för kameraövervakning förbättras så att den kan tolkas på ett rimligt sätt och inte hindra nya företag från att växa och skapa jobb i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Är ministern beredd att ta initiativ till förändringar i kameraövervakningslagen med anledning av det anförda?
fr · H411786 · 2017-01-31 00:00:00 — Fråga 2016/17:786 Generationseffekter av reavinstbeskattningen av (M) till Finansminister (S) Det är många turer kring reavinstskatten på bostäder. Inte minst verkar regeringspartierna inte vara överens, vilket – åter – tydliggörs genom bostadsminister utspel i söndagens med anslutande dementi av finansministern. I finansministerns resonemang om varför det inte är aktuellt med en skatteväxling mellan reavinstskatt och ränteavdrag anger hon att det skulle påverka omfördelningen mellan generationerna, där äldre gynnas som skatteväxlingen slår mot yngre. Det må så vara – men agerar S-MP-regeringen inte konsekvent i de banorna. Bara som exempel lånar S-MP-regeringen i högkonjunktur för att höja bidrag, vilket också måste ses som att man belastar kommande generationer. Frågan är om finansministern i kommande budget kommer att agera mer konsekvent enligt linjen om att problematiska generationseffekter bör undvikas. Med anledning av det som anförts ovan vill jag fråga finansminister : Vilka initiativ kommer finansministern att ta i samband med kommande budget för att undvika problematiska generationseffekter?
fr · H411790 · 2017-01-31 00:00:00 — Fråga 2016/17:790 Förändringar i reavinstbeskattningen av (M) till Statsrådet (MP) Statsrådet skapar viss förvirring när han i en intervju med gör ett oförankrat utspel om att "reavinstskatten bör sänkas rejält". Den nuvarande regeringen ägnar sig ju snarare åt skattehöjningar – och finansminister var därför som väntat snabbt ute och dementerade bostadsministerns utspel. Dessutom kommer insikten om att det befintliga bostadsbeståndet måste nyttjas bättre lite sent. Det är inte länge sedan som – tillsammans med Socialdemokraterna, – med en skarp markering röstade ned ett förslag från alliansregeringen, som syftade just till att göra det enklare och mer lönsamt för privatpersoner att hyra ut sin bostad. Bostadsministern kan ju damma av det färdiga förslaget. Man frågar sig om MP kommer att driva förslaget om sänkta reavinstskatter i kommande budgetförhandlingar med S och V. Med anledning av det som anförts ovan vill jag fråga statsrådet : Kan statsrådet närmare utveckla vad han menade med det angivna uttalandet, och är det statsrådets avsikt att driva frågan framöver?
fr · H411792 · 2017-01-31 00:00:00 — Fråga 2016/17:792 Barns rörelse av (M) till Statsrådet (S) presenterades en avhandling vid , som visar effekten av daglig idrott i skolan på niornas betyg. Den ger ytterligare belägg för sambandet mellan daglig idrott samt rörelse och bättre skolprestationer. Kraven på mer schemalagd idrott lyfts fram av såväl en majoritet i som aktiva idrottslärare och idrottsrörelsen. Statsrådet har i en intervju med avfärdat kraven på mer idrottsundervisning, med hänvisning till att det är bättre kvalitet som behövs, inte fler timmar. Detta resonemang avfärdas av inte minst ordförande. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kan statsrådet utveckla vad han menade med det ovan angivna uttalandet i , och vilka åtgärder avser han att vidta inom ramen för sitt ansvarsområde i regeringen för att stärka kvaliteten och förekomsten av idrott och rörelse hos barn och unga?
fr · H411793 · 2017-01-27 00:00:00 — Fråga 2016/17:793 Statens närvaro i hela landet av (S) till Statsrådet (S) Sedan regeringen tillträdde har målsättningen varit tydlig att öka statens närvaro i hela landet. Arbetet har resulterat i att en del myndigheter har flyttat tjänster och verksamhet från samt att flytt av verksamhet från mindre orter till storstäderna har kunnat undvikas. Vad som däremot rimmar dåligt med denna målsättning är att fattade ett inriktningsbeslut om att stänga fem flygledartorn och sköta flygledningen på dessa flygplatser från . Omkring 50 medarbetare i , , , och berörs. Som alltid är förklaringarna till besluten ensidiga: Fördelarna med flytten skulle vara samordningsvinster i . Om hela ska leva krävs det dock större politiska ansträngningar för att garantera att myndigheterna inte lägger ned sina lokala verksamheter ute i landet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad gör statsrådet och regeringen för att undvika att statliga myndigheter och statliga bolag flyttar jobb från mindre orter runt om i till ?
fr · H411794 · 2017-01-31 00:00:00 — Fråga 2016/17:794 Reformer för minskad arbetslöshet av (L) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) kom SNS konjunkturråd ut med sin rapport om svenska arbetsmarknaden. Det här är ännu en rapport som visar att den svenska arbetsmarknaden stänger ute människor, framför allt många som är födda utanför . Fler måste få realistiska chanser till jobb och egen försörjning. För detta krävs reformer, inte fler ineffektiva arbetsmarknadspolitiska program som endast ersätter den öppna arbetslösheten med dold. Ett av de största hindren just nu är de höga ingångslöner som i praktiken är bland de högsta i EU. Sammanfattningsvis kan konstateras att ännu en undersökning, från SNS konjunkturråd, visar precis som , , , och att höga ingångslöner försvårar för människor med låg utbildning att komma in på arbetsmarknaden. Frågan är vad arbetsmarknads- och etableringsminister anser om detta, och jag vill därför fråga: Vilka åtgärder avser ministern att vidta med anledning av det som anförts?
frs · H412470 · 2017-01-04 00:00:00 — Dnr Ku2016/02921/MF Svar på fråga 2016/17:470 av (M) Föreningslivet och filmpolitiken har frågat mig hur jag avser att agera för att stärka förutsättningarna för landets filmföreningar med anledning av den höjda biografmomsen. trädde den nya filmpolitiken i kraft och staten har därmed ett helhetsansvar för den nationella filmpolitiken. Som en följd av detta avskaffas biografavgiften och ersätts av en högre moms på biobiljetter. För majoriteten av biograferna medför det en kostnadsökning motsvarande en höjning av biljettpriset med ca per biljett. En av de större biografägarna meddelade att de avser att kompensera de ökade kostnaderna genom att höja hyrorna för de ideella filmstudioföreningar som hyr biograferna för sin verksamhet. Jag vill understryka att filmstudioföreningarnas hyror aldrig har varit en del av filmavtalet utan beslutas, nu liksom tidigare, av biografägarna. Jag kan därför inte annat än beklaga beslutet. Filmstudioföreningarna är viktiga aktörer för att uppfylla filmpolitikens mål att värdefull film ska spridas och visas i hela landet. har redan varit i kontakt med förenade filmstudios och kommer att träffa företrädare för dem .
frs · H412476 · 2017-01-12 00:00:00 — Dnr Fö2016/01607/SI Svar på fråga 2016/17:476 av (M) Svenskt stöd till finskt om hybridhot (M) har frågat om jag kan ge besked om regeringen avser stödja det finska initiativet att etablera ett mot hybridhot samt i så fall hur och i vilken omfattning. Regeringen är positiv till initiativ till att etablera ett för att bättre förstå och hantera hybridhot. har meddelat att centrumet planeras vara i drift . har skickat en avsiktsförklaring till potentiella samarbetsländer. Genom att underteckna avsiktsförklaringen bekräftar samarbetsländerna att de kommer att stödja att etablera centrumet. förbereder ett samarbetsavtal som omfattar centrumets mål och arbete samt finansiering och drift. Regeringen följer kunskapscentrumets utveckling med inriktning att aktivt stödja etableringen av centrumet och delta i centrumets arbete. I ett första steg kommer att bekräfta svenskt intresse genom att underteckna den avsiktsförklaring som skickat till .
frs · H412496 · 2017-01-10 00:00:00 — Dnr N2016/07832/PBB Svar på fråga 2016/17:496 av (M) Ökad privatbostadsuthyrning har frågat finansministern vilka åtgärder hon kommer att vidta inom ramen för sitt ansvarsområde i regeringen för att öka privatbostadsuthyrningen och i så fall när. Frågan har överlämnats till mig. Det råder bostadsbrist i merparten av kommuner och regeringen arbetar både för ett ökat bostadsbyggande och för ett förbättrat nyttjande av det befintliga bostadsbeståndet. Privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden är ett komplement till den ordinarie bostadsmarknaden och kan skapa boenden på kort sikt. Regeringen ser att ett tryggare och mer rättssäkert system för privatuthyrning kan öka utbudet av boendetillfällen och har därför vidtagit åtgärder i detta syfte. T.ex. har en utredare (dir. 2015:83) fått i uppdrag att bl.a. se över frågan om deposition vid privatuthyrning. Regeringen har också tillfört medel till länsstyrelserna att fördela till kommuner som vill utveckla sin verksamhet för att underlätta uthyrning av privatpersoners bostäder till nyanlända. Därutöver har i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att utreda möjligheten att tillämpa partiella hyreskontrakt, dvs. hyreskontrakt med besittningsskydd på en del av en bostad. Det kan också tilläggas att har ändrat byggreglerna så att det är möjligt att även för andra enpersonshushåll än studenter dela vissa bostadsfunktioner såsom kök och hygienrum. Avslutningsvis har regeringen i sitt bostadspolitiska åtgärdsprogram innehållande 22 steg för fler bostäder lyft frågan om ökad privatbostadsuthyrning. Frågor som handlar om att utnyttja det befintliga beståndet effektivare är således någonting som regeringen arbetar med och som vi avser att återkomma till.
frs · H412519 · 2017-01-05 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:519 av (V) Presidentvalet i har frågat mig om jag avser att ta initiativ för att som enskilt land och som medlem i EU och FN ska verka för en fredlig maktöverföring i . Jag delar oro över den politiska utvecklingen i . har begränsade relationer med och vårt engagemang i kanaliseras företrädesvis genom Europeiska unionen och FN. står bakom Europeiska unionens uttalande om att president ska respektera rättsstatens principer och det gambiska folkets vilja. I uttalandet uppmanas också president att stå fast vid sitt löfte om att acceptera valutgången och tillåta en fredlig maktövergång. välkomnar de regionala insatserna genom Economic Community of West African States (ECOWAS) försorg och stödjer det gemensam-ma uttalande om utvecklingen i som gjordes av den Afrikanska unionen (AU), ECOWAS, och FN:s regionala kontor för (UNOWAS). Genom detta gemensamma uttalande uppmanas president att respektera valutgången och garantera säkerheten för såväl det gambiska folket som den nyvalde presidenten. Jag konstaterar att den politiska situationen i är föremål för behandling i samt att rådet står enigt i kravet på en fredlig maktöverföring och har understrukit vikten av att valresultatet respekteras. välkomnar FN:s ansträngningar och jag kan försäkra att vi, som ordförande för säkerhetsrådet , har beredskap att följa händelseutvecklingen och bidra till en fredlig makt-överföring.
frs · H412521 · 2017-01-05 00:00:00 — Svar på fråga 2016/2017:521 av (KD) resa till har frågat mig vilka krav jag avsåg att framföra till president under besöket till . Under mitt besök i hade jag bilaterala överläggningar med president , utrikesminister och träffade bland andra representanter för det civila samhället. Samtalet med president gällde bland annat vad som kunde göras för att stärka hoppet om en tvåstatslösning, där och kan leva sida vid sida i fred och säkerhet, vikten av demokratisk utveckling, respekt för mänskliga rättigheter och jämställdhet samt inompalestinsk försoning. Jag var under mitt besök och i samtal med president tydlig med vikten att ta avstånd från våld, extremism och hatpropaganda och annat agerande som för parterna längre ifrån varandra.
frs · H412522 · 2017-01-11 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:522 av (SD) Bistånd till har frågat mig om det var riktigt att häva sanktionerna mot samt om regeringen avser vidta åtgärder för att svenska skattemedel inte ska gå till utökat förtryck av minoriteter i . EU hävde merparten av sanktionerna mot men vapenembargot och förbudet mot export av produkter som kan användas för internt förtryck kvarstår. EU:s beslut tog fasta på den positiva utveckling som ägt rum i . Detta inkluderar bl.a. frisläppande av politiska fångar, ökad yttrandefrihet och den politiska vilja som gett uttryck för i reformarbetet. Sanktionerna har spelat ut sin roll och är det en aktiv engagemangs-politik som har bäst förutsättningar att bidra till politiska reformer i . Många utmaningar återstår och , tillsammans med EU och det internationella samfundet, håller trycket uppe för fortsatta reformer samt främjandet av och ökad respekt för mänskliga rättigheter i . Under mitt besök i framförde jag till flera regeringsföreträdare, inklusive till State Counsellor Aung , fortsatta stora stöd till freds- och demokratiprocessen i . framhöll jag de stora förväntningar som och EU har på att leva upp till dessa. Jag besökte även delstaten där de flesta ur den muslimska minoritetsgruppen rohingya bor. Här utsätts rohingya för kränkningar av sina mänskliga rättigheter, ett förhållande jag lyft i mina samtal med därvarande myndighetsföreträdare. utvecklingssamarbete med är inriktat på att bidra till en fredlig och demokratisk utveckling samt minskad fattigdom i alla dess dimensioner. Målgruppen är främst kvinnor och etniska minoriteter, inklusive rohingya. Konkret stöd ges för ökat folkligt deltagande i den nationella fredsprocessen, inte minst för kvinnor och minoriteter, och för att stärka nationella och regionala institutioners kapacitet att hantera och lösa konflikter på ett fredligt sätt. Svenskt utvecklingssamarbete har varit instrumentellt för att stödja yttrandefrihet och för att ge civilsamhället möjlighet att verka för en demokratisk utveckling i landet. ger även stöd till den rådgivande kommissionen om Rakhine under ledning av , FN:s före detta generalsekreterare, som har uppdraget att undersöka situationen i Rakhine och ge rekommendationer till . bidrar även med ett omfattande humanitärt stöd till .
frs · H412523 · 2017-01-10 00:00:00 — Dnr N2016/07872/D Svar på fråga 2016/17:523 av (M) Kontantservicen på landsbygden har frågat finansministern om hon tänker vidta några åtgärder för att mildra effekterna för landsbygdens folk och företag när kontanthanteringen försvinner och/eller för att förbättra kontantservicen på landsbygden. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Statens ansvar för de grundläggande betaltjänsterna omfattar de orter och den landsbygd där behovet av grundläggande betaltjänster inte tillgodoses av marknaden (prop. 2006/07:55, bet. 2006/07:TU16, rskr. 2006/07:205). ska enligt förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion och bevakningsuppdraget i regleringsbrevet, bedöma om samhällets behov av grundläggande betaltjänster är tillgodosett. Regeringen har gett i uppdrag att, tillsammans med i , och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, stödja länsstyrelserna i deras arbete med att utforma och genomföra olika insatser för att tillgodose behovet av grundläggande betaltjänster på de orter och den landsbygd där behovet inte tillgodoses av marknaden. arbetar länsstyrelserna med regionalt anpassade lösningar med bland annat betaltjänstombud. Det statliga stödet till dessa betaltjänstombud hanteras av länsstyrelserna och regleras genom förordningen (2014:139) om statligt stöd till tillhandahållare av grundläggande betaltjänster. finns det 27 statligt finansierade betaltjänstombud där det är möjligt att betala räkningar, ta ut pengar och lämna dagskassor. Länsstyrelserna arbetar även nära och med dessa frågor.