ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H4121049 · 2017-03-24 00:00:00 — Dnr Ju2017/02545/ Svar på fråga 2016/17:1049 av (M) Surrogatmoderskap i har frågat mig om jag och regeringen bestämt oss i frågan om surrogatmoderskap och i så fall när regeringen avser att lägga fram skarpa förslag på området. Att bli förälder är en viktig del av livet för många människor och det är angeläget att det finns möjligheter även för ofrivilligt barnlösa att få barn. Lagstiftningen måste vara utformad för olika sätt att få barn och bilda familj. Regeringen bedriver därför ett aktivt och nödvändigt arbete på detta område. Utredningen om utökade möjligheter till behandling av ofrivillig barnlöshet har lämnat flera förslag som rör förutsättningarna att få barn och bilda familj. Bland annat föreslås att kravet på genetisk koppling mellan barnet och den eller de tilltänkta föräldrarna avskaffas – vilket skulle göra det möjligt för par och ensamstående kvinnor att inom svensk hälso- och sjukvård genomgå assisterad befruktning med enbart donerade könsceller. Vidare föreslås att samtycke vid assisterad befruktning ska kunna utgöra grund för föräldraskap även om behandlingen sker i utländsk hälso- och sjukvård. Strävan att tillgodose önskan att få barn måste alltid ske med barnets bästa i fokus. Frågan om surrogatmoderskap ska tillåtas i aktualiserar många komplicerade etiska och juridiska frågeställningar och intresseavvägningar. Utredningen om utökade möjligheter till behandling av ofrivillig barnlöshet har arbetat med frågorna och har tagit fram ett gediget underlag. Med tanke på de svåra avvägningar som utredningen haft att göra, där särskilt barnet och den kvinna som föder barnet ska stå i fokus, är det förståeligt att utredningen landat i att inte lämna något förslag om att tillåta surrogatmoderskap i . Att alla barn i har rättsliga företrädare, även barn som har tillkommit genom surrogatmoderskap i utlandet, är viktigt. Genom utredningens arbete har vi fått en analys av de problem som kan uppkomma och utredningen har lämnat förslag till lösningar av de problem som identifierats. Betänkandet har remitterats och vi håller nu på att närmare analysera frågorna. Regeringen avser att därefter ta slutlig ställning i frågorna.
frs · H4121050 · 2017-03-22 00:00:00 — Dnr S2017/01682/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar lämnas senast den Svar på fråga 2016/17:1050 av (M) Insatser för barn med funktionsnedsättning har frågat mig hur jag och regeringen avser att följa utvecklingen och arbeta för att barn med funktionsnedsättning och föräldrar till barn med funktionsnedsättning inte ska få mindre stöd och mindre insatser än vad de har rätt till och är i behov av? Lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) innehåller 10 olika insatser till barn och vuxna som syftar till att undanröja svårigheter i den dagliga livsföringen. Under period 2007-2015 har antalet LSS insatser ökat totalt sett, men som påpekar har vissa insatser till barn också minskat. Det gäller korttidsvistelse, korttidstillsyn och boende för barn. är det viktigt att påpeka att andra LSS insatser till barn har ökat . Det gäller insatsen personlig assistans enligt LSS, den statliga assistansersättningen till barn samt avlösarservice i hemmet. Jag är dock medveten om att det finns problem med hur LSS-insatserna utvecklats och hur insatserna förmår uppfylla syftet med lagstiftningen. Jag har därför tagit initiativ till som har i uppgift att göra en översyn av insatserna enligt LSS och assistansersättningen (S 2016:3). Utgångspunkten för uppdraget är att få till stånd mer ändamålsenliga insatser i LSS och att skapa en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling av insatsen personlig assistans. Här ingår också en analys av hur barn- och ungdomsperspektivet kan stärkas i lagstiftningen. LSS och assistansersättningen har på avgörande sätt förbättrat levnadsvillkoren för flickor, pojkar, kvinnor och män, med omfattande funktionsnedsättningar. Rätten till LSS insatser innebär för många bättre möjligheter till ett liv som andra i samhället. Jag vill betona att det är angeläget att värna reformen och dess möjligheter till att skapa delaktighet i samhällslivet.
frs · H4121052 · 2017-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1052 av (M) Möjligheten att frikoppla Internet har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser vidta för att möjliggöra att har förmågan att frikoppla ett eget internet från världens internet. Att antalet it-angrepp, och framför allt it-angrepp mot svenska mål från utlandet, ökar är allvarligt. Därför ser regeringen informations- och cybersäkerhet som en prioriterad fråga och vidtar flera åtgärder inom området. En del i detta arbete är framtagandet av en nationell strategi för informations- och cybersäkerhet. Strategin kommer innehålla regeringens prioriteringar och vara en plattform för fortsatta utvecklingsarbete inom området. Syftet är att bidra till långsiktiga förutsättningar för samhällets aktörer att arbeta effektivt med informations- och cybersäkerhet samt att höja medvetenheten och kunskapen i hela samhället. Regeringen har även beslutat att införa obligatorisk it-incidentrapportering för statliga myndigheter . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har presenterat den första rapporten som har tagits fram i samarbete med Säkerhetspolisen och Försvarsmakten. MSB arbetar nu vidare med att omhänderta lärdomar från rapporteringen så att den blir ett effektivt verktyg i arbetet med att förebygga framtida it-angrepp och stärka samhällets informations- och cybersäkerhet. Regeringen har också remitterat ett förslag om att MSB ska få tillhandahålla ett tekniskt sensorsystem som gör det möjligt att upptäcka it-angrepp. Elektroniska kommunikationer inom landet ska kunna upprätthållas även i situationer där svenska mål drabbas av it-angrepp. Det innebär att kraven på driftsäkerhet och robusthet måste vara höga. I det sammanhanget är god informationssäkerhet och ett systematiskt informationssäkerhetsarbete viktigt. Jag följer arbetet på detta område noga men bedömer inte att det finns behov av att vidta åtgärder för att frikoppla internet från världens internet.
frs · H4121053 · 2017-03-21 00:00:00 — Dnr N2017/02038/FF Svar på fråga 2016/17:1053 av (M) Ökat regelkrångel för företag har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att det ska bli enklare istället för svårare att starta och driva företag. Framgångsrika och växande små och medelstora företag som anställer är helt avgörande för att nå regeringens jobbmål. Regeringen bedriver därför en aktiv näringspolitik med fokus på insatser som förbättrar företags och företagares villkor, som ökar attraktionskraft för investeringar och stärker incitamenten att starta företag. Det är därför glädjande att företagsklimatet är starkt, företag anställer och vill anställa och Svenskt Näringslivs rapport 2017 visar att kvinnors företagsamhet ökar och når en ny rekordnotering. Företagens upplevelser av att verka i är något regeringen följer noga. Det är viktigt att komma ihåg att många regler som omger företagandet utgör viktiga spelregler på marknaden och har ett skyddsvärde. Det är en ständig avvägning som behöver göras. Genom att bättre ta tillvara digitaliseringens möjligheter, med allt fler och bättre digitala tjänster och processer, förenklar vi för företagare och medborgare i alla delar av landet. En fullt ut digital ärendehantering gör det lättare för företag att göra rätt från början, att få en snabbare ärendehantering och att lättare få besked om ärendestatus. Med bra service och digitala tjänster som är anpassade efter företagens förutsättningar och behov är mängden regler inte ett lika stort problem. Regeringen har bland annat gett i uppdrag att införa en digital tjänst för inlämning av årsredovisningar. Genom elektroniska årsredovisningar skapas bättre möjligheter för att uppgifterna kan återanvändas av flera myndigheter och företagens administration minska. Regeringens överenskommelse med Kommuner och Landsting syftar till att erbjuda företagare i regeltunga branscher nationella digitala lösningar för att bland annat kunna ansöka om kommunala tillstånd. De digitala lösningarna innebär att den kommunala regeltillämpningen och tillståndsgivningen blir mer lika över landet. Satsningen är unik i sitt slag och förväntas leda till förenkling på riktigt för berörda företag. Företagssajten erbjuder information och tjänster för att starta och driva företag. utgår från företagens perspektiv och gör det lättare att göra rätt. Det är därför glädjande att se att det var mer än 2 miljoner användare 2016 vilket är en ökning jämfört med året innan.
frs · H4121054 · 2017-03-22 00:00:00 — Dnr N2017/02043/TS Svar på fråga 2016/17:1054 av (M) Säkra vägar för motorcyklar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att göra landets vägar säkrare för motorcykelförare? omkom enligt preliminär statistik från Transportstyrelsen 37 motorcyklister i den svenska vägtrafiken, vilket är några färre än 2015 då 44 motorcyklister omkom. 23 av motorcyklisterna omkom i singelolyckor. Regeringen lanserade en nystart för nollvisionen för att intensifiera arbetet för ökad trafiksäkerhet. Syftet är att säkerställa att trafiksäkerhetsmålen till 2020 nås samt att arbetet för nollvisionen fortsätter att leda till allt färre omkomna och allvarligt skadade i trafiken. En viktig del i arbetet för nollvisionen är att tydligare uppmärksamma och skapa säkerhet för oskyddade trafikanter, däribland motorcyklister. Såväl utformning som underhåll måste i högre utsträckning anpassas efter oskyddade trafikanters behov. Som ett led i detta arbete har regeringen uppdragit åt att sammankalla till, och leda övergripande samverkan i trafiksäkerhetsarbetet på vägområdet. Jag vet också att generaldirektör träffade Motorcyklister för att diskutera motorcyklisters trafiksäkerhet.
frs · H4121055 · 2017-03-22 00:00:00 — Dnr Fi2017/01293/S3 Svar på fråga 2016/17:1055 av (M) Tidsåtgång för att få svenskt personnummer har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att komma till rätta med de långa handläggningstiderna i tilldelning av personnummer. Jag har från fått veta att handläggningstiden, för den ärendekategori där personer som invandrat med arbetstillstånd ingår, har varit längre . av ärendena var avslutade , att jämföra för hela 2016. En förklaring till de längre handläggningstiderna är att ärendena inom folkbokföringen har ökat till följd av det ökade antalet nyanlända. Detta stämmer överens med prognos om ökat antal ärenden som gjordes i Återrapportering av konsekvenser med anledning av flyktingssituationen (Fi 2016/00821/S3). arbetar med att förkorta handläggningstiderna och har bl.a. förstärkt bemanningen. Avslutningsvis vill jag framhålla att en arbetsgivare kan betala skatt och avgifter utan att arbetstagaren hunnit tilldelas personnummer hos . Det finns inte något krav på personnummer för att kunna börja arbeta. har upplyst mig om att myndigheten avser förbättra informationen, till såväl arbetsgivare som arbetstagare, om detta.
frs · H4121056 · 2017-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1056 av (M) Polisens arbete mot brott i sociala medier har frågat vilka åtgärder jag vidtar för att polisens samarbete med ägare till sociala medier ska förbättras. har byggt upp ett väl fungerande samarbete med de flesta stora sociala medierna på internet. Samarbetet är organiserat så att frågor från olika delar av polisen kanaliseras genom en kontaktpunkt vid polisens nationella it-brottscentrum. Detta innebär bl.a. att kontaktpunkterna vid de sociala medierna snabbt kan verfiera behörighet m.m. hos frågeställaren. antog vidare EU:s medlemsstater rådsslutsatser om att förbättra det straffrättsliga samarbetet i cyberrymden. Ett avsnitt i slutssatserna handlar om utveckling av samarbete med bl.a. sociala medier, inte minst de som finns i länder utanför EU, främst i . Regeringen har deltagit aktivt i expertdiskussionerna på EU-nivå i denna fråga utifrån de svenska erfarenheterna. Kommissionen kommer att lämna en rapport . Jag fortsätter att noga följa det viktiga arbetet för att bekämpa brott i sociala medier.
frs · H4121057 · 2017-03-24 00:00:00 — Dnr Ju2017/02579/ Svar på fråga 2016/17:1057 av (M) Regeringens översyn av barnpornografibrottet har frågat mig om översynen av barnpornografibrottet kommer att vara klar och när kan förvänta sig ett skarpt lagförslag. Arbetet med att stärka samhällets förmåga att bekämpa sexuell exploatering av barn och sexuella övergrepp mot barn är högt prioriterat av regeringen och mycket arbete pågår på detta område. Bland annat kommer regeringen att lämna förslag till förändringar i lagstiftningen rörande kontakt med barn i sexuellt syfte (s.k. gromning) . Vidare har betänkandet års sexualbrottskommitté remissbehandlats och förslagen bereds nu i . Detsamma gäller delbetänkandet års människohandelsutredning, där det bl.a. föreslås att straffet för brottet köp av sexuell handling av barn ska skärpas. Som påpekar i sin fråga har jag också initierat en översyn av barnpornografibrottet. Översynen kommer att omfatta både brottets placering i och frågan om skärpta straff. I uppdraget kommer det vidare att ingå att lämna förslag till nödvändiga författningsändringar. När utredaren har redovisat sina bedömningar och förslag och dessa har remissbehandlats avser regeringen att återkomma till med förslag.
frs · H4121058 · 2017-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1058 av (V) Evenemangslista har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att en evenemangslista ska kunna komma på plats . Myndigheten för press, radio och tv har lämnat förslag om utformning av en evenemangslista. Myndigheten föreslår att med fri tv ska avses programtjänster som okrypterat kan tas emot av den svenska allmänheten utan villkor om extra betalning och i förekommande fall grundavslutningsavgift till ett kabelnät eller motsvarande. Myndigheten föreslår vidare att kravet på befolkningstäckning ska vara formulerat så att av ”tv-befolkningen” ska ha tillgång till programtjänsten som evenemanget sänds i. Om det är färre än två programföretag som når upp till 90 procents tillgång ska kravet istället vara uppfyllt genom 85 procents tillgång. Remissvaren ger en mycket splittrad bild i frågan om behovet av att införa en evenemangslista. Det sker snabba och omvälvande förändringar på området för distribution av rörlig bild. Allt fler tv-tjänster distribueras via bredband och tas emot på andra skärmar än tv-apparaten. Regeringen bidrar till denna utveckling genom strategin för att förverkliga visionen om ett helt uppkopplat till 2025. har i sitt remissvar pekat på att sändningar av de listade evenemangen kan antas bli tillgängliga via denna teknik och därigenom uppnå den i strategin föreslagna befolkningstäckningen. Som jag har framhållit krävs analys och noggranna överväganden i denna fråga för att finna rätt balans mellan å ena sidan näringsfriheten, rätten till immateriell egendom och vikten av en effektiv konkurrens och å andra sidan medborgarnas grundläggande rättighet att ta emot information.
frs · H4121059 · 2017-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1059 av (V) Avskaffandet av danstillståndet har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit för att hörsamma tillkännagivande om att ordningslagens krav på tillstånd för att anordna offentliga danstillställningar ska tas bort. Som jag svarade på fråga 2016/17:673 Avskaffande om reglerna om danstillstånd och därefter svarade på fråga 2016/17:820 i samma ämne bereds frågan inom och regeringen kommer på sedvanligt sätt att informera om hur tillkännagivandet kommer att hanteras.
frs · H4121060 · 2017-03-28 00:00:00 — Dnr U2017/01367/UF Svar på fråga 2016/17:1060 av (SD) Nordisk forskning inom välfärd för unga har frågat utrikesministern om hon och regeringen avser att ta initiativ till forskning om välfärd för unga likt den som genomförts av Nordlandsforskning rörande unga som befinner sig i sårbara livssituationer inom exempelvis arbetsliv, psykisk hälsa och utbildning. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Inledningsvis vill jag understryka att regeringens mål för ungdomspolitiken är att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen. Regeringen har initierarat flera olika insatser för att samla kunskap om ungas situation vad gäller psykisk hälsa, arbete och utbildning samt sambanden däremellan. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor tar löpande fram ny kunskap om ungas levnadsvillkor för att regeringen på ett effektivt sätt ska kunna följa upp arbetet för att nå det ungdomspolitiska målet. Myndigheten fick 2013 i uppdrag att kartlägga hur unga med självupplevd psykisk ohälsa uppfattar sina svårigheter, vilka sätt de använder för att hantera dessa samt vilka resurser i det offentliga och det civila samhället som de upplever kan ge dem stöd. Kunskapen presenterades i rapporten livet känns fel 2014. Även tar fram kunskap om psykisk ohälsa bland barn och unga, bland annat genom undersökningen Skolbarns hälsovanor. I regleringsbrevet har myndigheten även fått i uppdrag att stödja kunskapsutveckling på lokal och regional nivå inom området psykisk ohälsa. Inom är barn och unga prioriterade målgrupper. antog en ny tvärsektoriell strategi för barn och unga i som gäller –2022. Ett av de strategiska insatsområden som pekas ut är stärkt stöd till och inkludering av utsatta barn och unga. I den handlingsplan –2017 som finns för den Nordiska barn- och ungdomskommittén, som är Nordiska ministerrådets rådgivande och samordnande organ i nordiska och internationella barn- och ungdomspolitiska frågor, finns ett särskilt fokus på barn och ungas utanförskap och att öka kunskapen om barn och ungas utanförskap i de nordiska länderna. På uppdrag av tog välfärdscenter fram policyrekommendationer för att förbättra ungas psykiska hälsa. Regeringens åtgärder för unga med psykisk ohälsa ligger väl i linje med dessa policyrekommendationer. Således genomför regeringen ett ambitiöst och kunskapsbaserat arbete på både nationell och nordisk nivå inom området välfärd för unga.
frs · H4121061 · 2017-03-29 00:00:00 — Dnr Ju2017/02599/ Svar på fråga 2016/17:1061 av (M) AT-UND och krav på att klargöra sin identitet har frågat mig hur jag och regeringen säkerställer att kraven för AT-UND tillämpas på ett rimligt sätt så att de som medverkat till att klarlägga sin identitet även får möjligheten att arbeta . Asylsökande kan under vissa förutsättningar bli undantagna från kravet på att ha arbetstillstånd under asylprocessen (AT-UND). Syftet med AT-UND är att motverka en lång och passiv väntan för de sökande, samt undvika betydande och onödiga kostnader för samhället. För att bevilja AT-UND krävs det att asylansökan inte ska vara uppenbart ogrundad och att den ska prövas i , d.v.s. inte i en annan medlemsstat inom EU. Personen måste också uppvisa giltiga identitetshandlingar eller medverka till att klarlägga sin identitet. I praktiken får alla som styrkt sin identitet vid asylansökans inlämnande ett AT-UND. Om identiteten inte är styrkt vid ansökningstillfället, prövas möjligheten till AT-UND istället då den asylsökande lämnar in någon form av handling till , som ensam eller tillsammans med andra dokument kan styrka identiteten. Det är viktigt att det finns incitament för den enskilde individen att i ett tidigt skede i processen medverka till att klarlägga sin identitet. Det är centralt för att säkerställa den reglerade invandringen men också i arbetet med att förhindra terrorism. beviljades 28 427 asylsökande AT-UND. Av dem som fick beslut i sitt asylärende (både bifall och avslag) hade 37 094 också ett AT-UND beviljat (att jämföra med 18 880 individer 2015). Således har ett stort antal asylsökande haft möjlighet att arbeta . Jag ser därför ingen anledning att vidta några åtgärder i frågan.
frs · H4121063 · 2017-03-28 00:00:00 — Dnr U2017/01261/GV Svar på fråga 2016/17:1063 av (M) Övningskörning under studier har frågat mig om på vilket sätt jag ämnar se till att kvaliteten och kompetensen hos fordonsprogrammets elever inte försämras om Transportstyrelsens förslag att dra in det digitala förarkortet blir verklighet. Transportstyrelsen remitterade ett förslag till ändring av Transportstyrelsens föreskrifter (TSFS 2013:117) om ansökan och utfärdande av färdskrivarkort. En av de föreslagna ändringarna var att 7 § skulle upphävas, vilket skulle innebära att elever inom fordons- och transportprogrammet i gymnasieskolan inte längre skulle kunna ansöka om förarkort. Förslaget remitterades bl.a. till och olika branschföreträdare. gjorde bl.a. bedömningen att ett upphävande av 7 § skulle få stora negativa konsekvenser för elever inom fordons- och transportprogrammet och för elever på yrkesförarutbildningarna inom vuxenutbildning samt för skolhuvudmän och företag som ska anställa eleverna efter slutförd utbildning. Remisstiden gick ut . Transportstyrelsen beslutade föreskrifterna (TSFS 2017:12) om ändring i Transportstyrelsens föreskrifter om ansökan och utfärdande av färdskrivarkort. Mot bakgrund av inkomna remissynpunkter upphävs inte 7 §. Elever kommer alltså även fortsättningsvis att kunna ansöka om förarkort.
frs · H4121064 · 2017-03-29 00:00:00 — Dnr N2017/02096/PBB Svar på fråga 2016/17:1064 av Nooshi Dadgostar (V) Upplåtelseform i detaljplan Nooshi Dadgostar har frågat mig när jag och regeringen avser att genomföra förslaget om att kunna definiera upplåtelseform i detaljplan. För många är hyresrätten det första steget in på bostadsmarknaden. Att det finns tillräckligt med hyresrätter har därmed stor betydelse för den enskildes möjligheter till studier eller att kunna ta ett jobb på en annan ort. Av olika skäl byggs det emellertid färre hyresrätter än vad det finns behov av . Plan- och bygglagstiftningen ger inte någon möjlighet för kommunen att reglera upplåtelseformen till bostäder i en detaljplan. I de fall då kommunen anser att det finns ett behov av att säkerställa att t.ex. ett flerbostadshus upplåts med hyresrätt är det vanligt att frågan regleras i t.ex. ett exploateringsavtal. I regeringens 22-punktsprogram för ökat bostadsbyggande anges att förutsättningarna för att ge kommunerna möjlighet att reglera upplåtelseformer, t.ex. genom en bestämmelse i en detaljplan, ska utredas. Även alternativa möjligheter till att reglera upplåtelseformer bör ingå i en sådan utredning. beslutade regeringen att ge en ett särskild utredare i uppdrag att utreda och lämna förslag på hur översiktsplaneringen ska utvecklas och att utreda behovet av och förutsättningarna för att ge kommunerna möjlighet att reglera upplåtelseformer, exempelvis genom en bestämmelse i en detaljplan (dir 2017:6). Utredaren ska utreda behovet av och förutsättningarna för att ge kommunerna möjlighet att reglera upplåtelseformen för bostäder genom en bestämmelse i en detaljplan. Utredaren ska i sitt arbete beakta motstående intressen, bl.a. respekten för äganderätten samt enskildas rättsförhållanden och deras behov av att kunna utforma dessa på ett lämpligt sätt. Om utredaren bedömer att det finns lämpliga alternativ som ger kommunen möjlighet att styra upplåtelseformen på annat sätt än genom en bestämmelse i en detaljplan, bör även sådana alternativ redovisas. Om utredningen visar att så är lämpligt, ska utredaren lämna de författningsförslag och förslag i övrigt som behövs. Utredaren ska redovisa uppdraget om en utvecklad översiktsplanering och uppdraget att ge kommunerna möjlighet att reglera upplåtelseformer.