ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H4121124 · 2017-04-05 00:00:00 — Dnr Ju2017/02964/ Svar på fråga 2016/17:1124 av (M) Arbetskraftsinvandring och spetskompetens till har frågat arbetsmarknads- och etableringsminister vilka samhällsekonomiska effekter hon menar uppstår genom att inte tar till vara på den utländska arbetskraft som vi har i landet och fortsatt behöver. Frågan har överlämnats till mig. En väl fungerande kompetensförsörjning är viktig för svenska företag och för som kunskapsnation. behöver ett system för arbetskraftsinvandring som möter de behov som finns av att rekrytera kompetens utomlands. ska även vara ett attraktivt land för innovativa och kunskapsintensiva företag. Ett välfungerande regelverk är ett av många instrument som kan bidra till en positiv utveckling i detta avseende. Det är därför viktigt att reglerna är förutsägbara och tydliga, så att fel inte uppstår. Vad gäller hur företag rekryterar arbetskraft från tredjeland så har på sin hemsida angett att kraven som lagen ställer uppfylls genom annonsering under minst på Arbetsförmedlingens platsbank. är i sin information tydlig med att en arbetsgivare som väljer att annonsera på något annat sätt måste visa att annonseringen motsvarar Eures och varit tillgänglig i alla EU/EES-länder och . Huruvida en annonsering via ett visst rekryteringsförfarande kan anses leva upp till kravet på tillgänglighet i alla EU/EES-länder och anser jag är en fråga som inte är lämplig för lagstiftning att slå fast. Jag vill i det sammanhanget påminna om att den nuvarande regleringen utformades och infördes av den borgerliga regeringen. Propositionen lades fram av dåvarande moderata statsrådet och när det gäller annonseringsfrågan formulerade sig regeringen enligt följande: ”Rekrytering kan inledas av att arbetsgivaren anmäler den lediga anställningen till Arbetsförmedlingen för utannonsering. När en ledig tjänst utannonseras i Arbetsförmedlingens platsbank blir den också synlig i den europeiska internetbaserade platsportalen Eures, varigenom tjänsten görs tillgänglig för medborgare i övriga EU/EES och […]. Vidtas dessa åtgärder torde typiskt sett kunna bedöma om gemenskapsföreträdet har respekterats. Det finns dock inget som hindrar arbetsgivaren från att välja andra rekryteringsåtgärder”. När det gäller frågan om mindre misstag från arbetsgivarens sida, så måste vi förändra regelverket. Regeringen anser att det måste finnas en möjlighet att korrigera mindre misstag i villkoren då det annars får långtgående negativa konsekvenser för arbetskraftsinvandraren. Förutom att förlora sin inkomstkälla kan personen även tvingas att lämna landet. Det är även negativt för arbetsgivare och för svensk kompetensförsörjning då attraktiv och kvalificerad arbetskraft går förlorad på grund av mindre misstag. Regeringen går därför nu vidare med det förslag om möjligheten att underlåta återkallelse när arbetsgivaren på eget initiativ har vidtagit rättelse som lagts i betänkandet Stärkt ställning för arbetskraftsinvandrare på arbetsmarknaden (SOU 2016:91). Regeringen går även vidare för att utreda en möjlighet att rätta mindre, icke uppsåtliga, misstag efter det att påpekat brister i villkoren .
frs · H4121127 · 2017-04-05 00:00:00 — Dnr N2017/02411/JM Svar på fråga 2017/18:1127 av (S) Ciderregler har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att vägledningar i allmänhet och föreskriften och vägledningen om cider i synnerhet ska tas på allvar. tog fram en föreskrift om cider (LIVSFS 2005:11) som ska tillämpas på cider som lagligen produceras och säljs i . Föreskrifterna gäller alla produkter som betecknas som äppel- eller päroncider oavsett om dryckerna innehåller alkohol eller ej. Förutom denna föreskrift gäller också t.ex. de allmänna reglerna om livsmedelsinformation till konsumenter där det bl.a. står att konsumenten inte ska bli vilseledd. För att öka förståelsen för lagstiftningens krav har också tagit fram en vägledning till föreskrifterna om cider där det finns exempel på vad produkterna får kallas beroende på innehåll och framställningsmetod. Att det finns producenter som inte följer föreskriften och vägledningen är självklart olyckligt. Inom den offentliga livsmedelskontrollen finns dock förutsättningar att ingripa mot producenter som bryter mot reglerna. Jag förväntar mig att för en dialog med både branschen och behöriga kontrollmyndigheter om vilken status myndighetens föreskrifter och vägledningar har. Det är viktigt att riktlinjer och tillsyn fungerar på ett adekvat sätt utifrån gällande regelverk. Jag följer frågan noga, men ämnar inte vidta några ytterligare åtgärder .
frs · H4121128 · 2017-04-05 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1128 av (L) Stöd till demokratiaktivister har frågat mig om jag, mot bakgrund av den senaste tidens händelser i landet, är beredd att frysa det svenska bilaterala biståndet till . Inledningsvis måste jag klargöra att jag i mitt svar utgår ifrån antagandet att vad egentligen vill ha svar på är huruvida jag är beredd att frysa den del av det bilaterala biståndet som inkluderar samarbete med vitryska statliga institutioner. Den allra största delen av bilaterala bistånd till går nämligen till demokratiaktivister, människorättsförsvarare och civilsamhällesorganisationer, det vill säga precis den typ av stöd som betonar vikten av. Regeringen följer noga utvecklingen i och ser fortsatt med oro på situationen vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter. Den senaste tidens gripanden och frihetsberövanden är oacceptabla och signalerar steg i fel riktning och inskränkningar i yttrande- och demonstrationsfriheten. har i olika sammanhang, inklusive publikt och inom EU, tydligt uttryckt detta. Med anledning av situationen i vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter är det svenska reformsamarbetet inriktat på att stödja vitryska förändringsaktörer, stärka det civila samhället och privata företagare. Samarbetet styrs av en regional strategi för reformsamarbete med , och 2014-2020, som anger att stödet ska bidra till resultat inom tre områden: Demokrati, MR och rättsstatlighet; marknadsekonomisk utveckling samt miljö och klimat. Sidas verksamhet i har omskrivits i media . När det gäller det specifika projekt som inkluderar samverkan med det vitryska skatteministeriet vill jag betona att Sida samarbetar med UNDP. Inga pengar har överförts och inget avtal mellan Sida och vitrysk part har ingåtts. FN har i sin tur avtal med det vitryska skattedepartementet för att säkerställa deltagande, engagemang och att överenskomna åtaganden uppfylls. Generellt kan jag dock konstatera att för att ha möjlighet att påverka situationen i krävs att vi kan ha dialog och viss samverkan med statliga institutioner. Exempelvis studentutbyten, som vi ser som ett viktigt verktyg för att främja demokratisering på , kräver samverkan med statliga institutioner. Detsamma gäller till exempel reformer av regelverk för registrering av civilsamhällesorganisationer. Ekonomiska reformer för att underlätta för privata företagare att verka och även att kunna sälja sina varor i EU är ett annat område där vi ser en möjlighet att påverka genom dialog och kunskapsöverföring. Det handlar om ett långsiktigt, uthålligt engagemang och att verka för små steg i rätt riktning som tillsammans kan bidra till ett öppnare och mer pluralistiskt vitryskt samhälle. Detta arbete har också starkt stöd bland de icke-statliga organisationer vi samarbetar med i . Av dessa orsaker vore det kontraproduktivt att frysa det svenska biståndet till .
frs · H4121129 · 2017-04-05 00:00:00 — Dnr N2017/02412/TIF Svar på fråga 2016/17:1129 av (L) Signalsystemet ERTMS och har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att säkerställa att driftsstörningar eller brister i robusthet inte hindrar en fortsatt implementering av ERTMS i . Regeringen överlämnade en historiskt stor infrastrukturproposition till . I propositionen föreslog regeringen att de ekonomiska ramarna för nästa planperiod 2018–2029 ökar med hela 100 miljarder, till totalt . Det innebär en kraftfull satsning på drift och underhåll men också att nyinvesteringar blir möjliga. Ett viktigt fokus för regeringens samhällsbygge är satsningar på järnvägen. Regeringen har redan tidigare ökat det årliga anslaget till järnvägsunderhåll med 2016–2018. I och med infrastrukturpropositionen tog regeringen nästa steg. Anslagsmedlen till drift- och underhåll av järnvägen ökar med totalt eller perioden –2029 jämfört med perioden –2025. Nuvarande signalsäkerhetssystem består av ålderstigna ställverk och ett omodernt skyddssystem. innebär att alla ställverk byts ut och att skyddssystemet byts till ERTMS, som är ett modernare sådant. ger ett modernare system med bättre tillförlitlighet, vilket bland annat innebär färre signalfel och lägre underhållskostnader jämfört med nuvarande system. Både satsningar på drift- och underhåll av järnvägen och implementeringen av ett nytt signalsystem i form av ERTMS bidrar således till att minska driftsstörningar och förbättra robustheten i järnvägssystemet.
frs · H4121130 · 2017-04-05 00:00:00 — Dnr S2017/01958 Svar på fråga 2016/17:1130 av (L) Oförsäkrade läkemedel har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att alla läkemedel som säljs i ska ingå i läkemedelsförsäkringen. Som jag anfört vid tidigare tillfälle (svar på riksdagsfråga 2016/17:824) är frågan om läkemedelsförsäkring komplicerad och rymmer överväganden av både praktisk och rättslig karaktär. Frågans komplexitet kan illustreras av att alliansen under sitt regeringsinnehav remitterade två helt olika förslag på lösning vilka båda blivit föremål för invändningar. Innebörden av det första förslaget, som remitterades , är att läkemedelsförsäkring införs som ett krav för att läkemedel ska ingå i högkostnadsskyddet. I den utredningen som därefter tittade på frågan ifrågasattes emellertid denna lösnings förenlighet med . Utredningens alternativa förslag var att kunder informeras om vilket försäkringsskydd som det läkemedel som lämnas ut har. Ett antal remissinstanser reste dock invändningar mot detta förslag. Bl.a. anfördes att frågan om läkemedelsförsäkring inte ska vara läkemedels-konsumentens ansvar utan statens och att den rådgivning som ska hinnas med på apotek framförallt bör vara inriktad på medicinsk information. De båda förslag som remitterats bereds och det är min avsikt att återkomma i frågan så snart detta är möjligt. Avslutningsvis vill jag säga att jag delar oro över rådande situation.
frs · H4121131 · 2017-04-07 00:00:00 — Dnr Ju2017/03094/ Svar på fråga 2016/17:1131 av Nooshi Dadgostar (V) Ökat byggande i landsbygdskommuner Nooshi Dadgostar har frågat bostads- och digitaliseringsministern om han avser att ta några initiativ för att förändra nedskrivningsreglerna så att det skapar förutsättningar för ökat byggande, främst i landsbygdskommuner. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det är viktigt att det byggs bostäder där de behövs både i städer och på landsbygd. De kommunala bostadsbolagen är viktiga i det avseendet, inte minst för byggande av bostäder utanför storstadsregionerna. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att underlätta och öka bostadsbyggandet i hela landet. Ett exempel är att det har införts ett investeringsstöd för att bygga hyresbostäder och bostäder för studerande. Ett annat är den s.k. kommunbonusen som är ett nytt statsbidrag som ska ge ytterligare kraft till bostadsbyggandet runt om i landet. Jag vill i sammanhanget också nämna den utredning som regeringen har tillsatt som ska se över systemet med kreditgarantier för bostadsbyggande. I direktiven till utredningen konstateras att ett vanligt problem på svaga bostadsmarknader är att produktionskostnaderna ligger nära eller över värdet av den färdiga bostadsbyggnaden, vilket gör det svårt att finna finansiering för ny- eller ombyggnad av bostäder. När det gäller redovisningsreglerna för fastigheter är det viktigt att årsredovisningen är tillförlitlig och ger en rättvisande bild av företagets ställning och resultat. Redovisningen är av mycket stor betydelse för många olika aktörer och i olika situationer. En fastighet ska som huvudregel tas upp i årsredovisningen till ett belopp som motsvarar utgiften för att förvärva eller bebygga den. Om det finns en indikation på att värdet har gått ned är det inte säkert att det bokförda värdet är rättvisande. I en sådan situation ska företaget beräkna värdet på fastigheten utifrån ett försäljningsvärde och framtida kassaflöden. Företaget får välja det högsta av dessa värden i sin årsredovisning. Att utgå från framtida kassaflöden är alltså ett alternativ för en fastighetsägare som är verksam på platser där marknadsvärdet är osäkert. Huvudutmaningen är ändå i dessa fall framförallt inte nedskrivningsreglerna, utan att fastighetsvärdet ofta är osäkert i delar av landet. För ett bostadsbolag är fastigheterna i bolagets ägo normalt de viktigaste tillgångarna. Det är därför inte aktuellt att värdera sådana fastigheter enligt andra principer än de som gäller för andra liknande tillgångar.
frs · H4121132 · 2017-04-05 00:00:00 — Dnr U2017/01493/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2016/17:1132 av (M) Kvotering vid lärosäten har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen vidtagit för att tillförsäkra oss att svenska lärosäten inte ägnar sig åt olaglig kvotering. Jag förutsätter att universitet och högskolor under regeringen följer de lagar och regler som styr deras verksamhet. Av 2 kap. 1 § diskrimineringslagen (2008:567) framgår att diskriminering av en arbetstagare är förbjuden. Diskrimineringslagens 2 kap. 2 § föreskriver att förbudet mot diskriminering inte hindrar åtgärder som genomförs som ett led i en strävan att främja jämställdhet mellan kvinnor och män, och som avser annat än löne- eller andra anställningsvillkor. För att positiv särbehandling ska vara tillåten ska, enligt lagens förarbeten, skillnaden i meriter mellan två arbetssökande inte vara påtagliga, och särbehandlingen måste stå i proportion till ändamålet. Vidare framgår att en egenskap, till exempel den sökandes kön, inte får vara automatiskt eller ovillkorligt avgörande, utan en objektiv bedömning ska göras av exempelvis en arbetssökandes alla meriter och personliga förhållanden. Av diskrimineringslagen följer även att universitet och högskolor ska arbeta med aktiva åtgärder. Aktiva åtgärder är ett förebyggande och främjande arbete för att inom en verksamhet motverka diskriminering och på annat sätt verka för lika rättigheter och möjligheter oavsett diskrimineringsgrund. Vidare anges i högskolelagen (1992:1434) att jämställdhet mellan kvinnor och män alltid ska iakttas och främjas i lärosätenas verksamhet. Det är viktigt att kvinnor och män ska kunna verka på lika villkor och med samma möjligheter till akademisk karriär i den svenska högskolan. Jag följer därför noga hur lärosätena arbetar för jämställdhet och regeringen har vidtagit åtgärder för ökad jämställdhet. Alla statliga universitet och högskolor fick till exempel från och med ett uppdrag om jämställdhetsintegrering av sin verksamhet.
frs · H4121133 · 2017-04-05 00:00:00 — Dnr Fi2017/01580/SE Svar på fråga 2016/17:1133 av (M) SINK-skatten har frågat mig om jag delar bedömningen att den höjda SINK-skatten riskerar att få negativa följder på arbetsmarknaden och integrationen i och om så är fallet, vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra det. Även efter ett återställande av SINK-skattesatsen kommer det att vara skattemässigt gynnsamt för många, som bor i , att arbeta i jämfört med att arbeta i . Jag bedömer därför att eventuella följder av ett återställande av skattesatsen blir begränsade. Mot bakgrund av detta har jag inga avsikter att vidta några övriga åtgärder.
frs · H4121134 · 2017-04-05 00:00:00 — Dnr: Fi2017/01581/SE Svar på fråga 2016/17:1134 av (M) Skattesystemets drivkrafter för arbete har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka skattesystemets drivkrafter för arbete. Sedan regeringen tillträdde har vi arbetat hårt med att få ordning på de offentliga finanserna. Efter den förra regeringens mandatperioder såg vi en situation med stora underskott i statens finanser, en arbetslöshet som bitit sig fast på höga nivåer och sjunkande resultat i . För att genomföra angelägna satsningar som bland annat bidrar till ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet krävdes att skatten höjdes. Den rapport från som refererar till visar i sin helhet på en bättre ranking 2016 jämfört . De gör alltså bedömningen att regeringens samlade politik stärkt konkurrenskraft. Regeringen har lagt om politiken från ofinansierade skattesänkningar till investeringar och en starkare välfärd och det har gett resultat. Sedan regeringen tillträdde har arbetslösheten sjunkit med en procentenhet, sysselsättningen ökat med 150 000 personer. Arbetslösheten för ungdomar är den lägsta och prognosen visar på en fortsatt stark utveckling. Dessa förbättringar visar på att utveckling går åt rätt håll och att regeringens politik ger positiva effekter. Jag ser därför ingen anledning till att ändra på regeringens politik.
frs · H4121135 · 2017-04-05 00:00:00 — Dnr Fi2017/01582/SE Svar på fråga 2016/17:1135 av (M) SINK har frågat mig om jag delar bedömningen att svenska pensionärer som bor utomlands riskerar att drabbas extra hårt av höjningen av SINK-skatten och vilka åtgärder jag avser i så fall att vidta för att mildra effekterna för den gruppen. Skatten för många av de svenska pensionärer som bor utomlands är lägre än för de pensionärer som är bosatta i . Detta gäller även efter att SINK-skattesatsen har återställts. De svenska pensionärerna som bor utomlands kan också alltid välja att bli beskattade enligt inkomstskattelagen. De beskattas då på motsvarande sätt som pensionärer som är bosatta i . Mot bakgrund av detta har jag inga avsikter att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · H4121136 · 2017-04-04 00:00:00 — Dnr N2017/02425/D Svar på fråga 2016/17:1136 av Per Åsling (C) 700-megahertzbandet Per Åsling har frågat mig när arbetet med 700-megahertzbandet kommer att återupptas. Regeringen beslutade att sändningsutrymmet 694–bör få fortsätta att användas för marksänd tv till och med . Regeringens avsikt är att så fort som möjligt bidra till att mer radiospektrum görs tillgängligt. Det är Post- och uppgift att planera radiospektrum-auktioner och tilldela frekvenser när de finns tillgängliga.
frs · H4121137 · 2017-04-04 00:00:00 — Dnr N2017/02429/FF Svar på fråga 2016/17:1137 av (M) Åtgärder för fler företag har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att företag ska utveckla, inte avveckla, sin verksamhet i . Framgångsrika och växande företag som anställer är helt avgörande för att nå regeringens jobbmål. Regeringen bedriver därför en aktiv närings–politik med fokus på insatser som förbättrar företags och företagares villkor, som ökar attraktionskraft för investeringar och stärker incitamenten att starta företag. På så sätt investerar vi i företags möjlig–heter att skapa, växa och exportera. Regeringen arbetar hårt för att det svenska företagsklimatet ska vara så gynnsamt som möjligt. Digitala globala kunskapsföretag, såsom Microsoft och unga innovativa start-ups, kan välja att bedriva sin verk–samhet varifrån som helst i världen. För att denna typ av företag ska välja som en av sina etableringsorter måste vi erbjuda en dynamisk och innovativ miljö som stärker dessa företags innovationskraft och kon–kurrenskraft. För att konkurrera på en global marknad behöver kunna erbjuda kompetens, kapital, samt närhet och samverkan med kunder och partners. Tack vare stabila offentliga finanser kan vi göra viktiga investeringar i infrastruktur, forskning, bostäder och utbildning, åtgärder som samman–taget bidrar till långsiktiga kompetensförsörjning. Satsningar på bland annat bredband, besöksnäring, kommersiell service och livs–medelsnäringarna stärker landsbygdsföretagandet. Regeringen har också tagit fram en strategi för Smart industri, där samverkan mellan unga innovativa företag och globala starka företag är en viktig del, en export–strategi, som stärker möjligheterna att verka på en global marknad med som bas och stöpt om den statliga kapitalförsörjningen för att stötta företagare och innovatörer i tidiga utvecklingsskeden. Omfattande satsningar har gjorts och görs också för att stärka den gränsöver–skridande samverkan mellan företag av olika storlekar och mellan olika industrier i , genom t.ex. samverkansprogram och testbäddar. Genom att bättre ta tillvara digitaliseringens möjligheter, med allt fler och bättre digitala tjänster och processer, förenklar vi också för före–tagare att bedriva sin verksamhet. Regeringen kommer att fortsätta sitt arbete med att skapa de bästa möjliga förutsättningarna för att ska behålla sin position som ledande innovationsland och möjliggöra för innovativa företag i hela landet att konkurrera på världsmarknaden med bas i .
frs · H4121139 · 2017-04-05 00:00:00 — Dnr N2017/02427/EUI Svar på fråga 2016/17:1139 av (V) Samarbetet med om havre har frågat mig hur det går med samarbetet med om havre och havreprodukter. Regeringen överlämnade prop. 2016/17:104 En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet . En av utgångspunkterna i denna är att öka produktionen av livsmedel i . Regeringen anser att förutsättningarna för att producera hållbara livsmedel i är goda och bör utnyttjas. Ett exempel är svenskt havre som är en råvara i världsklass och dess positiva egenskaper är av största intresse för regeringens arbete med en hållbar livsmedelsproduktion och konsumtion. Det samförståndsavtal som ingicks mellan det dåvarande Landsbygdsdepartementet och det kinesiska är ett viktigt verktyg för att skapa förutsättningar för fördjupad dialog på områden av vikt för både och . Genom samförståndsavtalet bildades en arbetsgrupp med representanter från svensk och kinesisk tjänstemannakår. Arbetsgruppen har mötts två gånger och vid dessa möten har ett utvecklat samarbete och kunskapsutbyte kring havre diskuterats. Det är tydligt att det finns ett stort intresse från båda sidor och ett tredje arbetsgruppsmöte planeras äga rum . 2013 genomfördes även ett seminarium om havre tillsammans med forskningsinstitutet () i . Jag vill även lyfta fram det arbete regeringen gör för att öka den svenska livsmedelsexporten, och då speciellt till . tillsatte regeringen ett skogs- och lantbruksråd i för att arbeta med att öka tillträdet för svenska livsmedel på den kinesiska marknaden. Vårt lantbruksråd i och svenska myndigheter arbetar just nu aktivt med att få på plats ett exportgodkännande för havre. Med ett sådant exportgodkännande ser regeringen stora möjligheter för att havre kan bli en svensk exportsuccé.
frs · H4121140 · 2017-04-06 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1140 av (L) föräldralösa barn har frågat mig hur jag avser agera för att förbättra villkoren för föräldralösa barn. Det var med förstämning som jag tog del av nyheten om branden på barnhemmet de la , en händelse som har satt situationen för föräldralösa barn i i fokus och visar på brister i myndigheternas hantering. En stor andel av de barn som har tagits in på institutioner är flickor som på olika sätt har farit illa, bland annat har många av dem blivit utsatta för våld och sexuella övergrepp. deltar på flera fronter i arbetet för att bekämpa våld mot kvinnor och flickor, både med diplomatiska medel och genom utvecklingssamarbetet. bedriver också ett bredare arbete med barnrättsfrågor, bland annat genom stöd till organisationen de la Niñez som gör viktiga insatser för utsatta barn i . Organisationen har deltagit aktivt i arbetet efter barnhemsbranden och har även tagit emot flera överlevande barn därifrån. Ett annat exempel på vårt engagemang är stöd till arbete i för att stärka system för barns skydd från våld i 40 kommuner i landet. målsättning är att institutionalisering av barn ska upphöra och alternativa vårdformer upprättas. lyfter kontinuerligt dessa frågor i sin politiska dialog med företrädare för och i den offentliga diplomatin.