ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411679 · 2017-01-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:679 Välfärdsföretagens avkastning av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Den så kallade som överlämnade sitt betänkande Ordning och reda i välfärden har föreslagit att välfärdsföretagens maximala avkastning ska begränsas till samt statslåneräntan som finns på företagets bokförda operativa kapital. När avkastning på bokfört operativt kapital tillämpas som måttstock bör det dock ske på de företag som kräver mycket realkapital – inte på mindre tjänsteföretag som saknar liknande tillgångar eller kapitalflöde, då jämförelsen i detta fall saknar relevans. Svenskt Näringslivs undersökning visar att regeringens avkastningskrav på ett statligt företag som exempelvis är så högt som det föreslagna vinsttaket för enskilda välfärdsföretag. Omgjort till förslag på avkastningskrav skulle detta innebära att vinsttaket blir så högt som de samt statslåneränta som utredningen föreslår. Få, om några, enskilda företag kan drivas med det orimliga kravet. Vinsttakförslaget skulle innebära att av enskilda företag inom välfärdssektorn skulle tillåtas ha ett rörelsekapital som inte når . Därmed kommer förslaget om vinsttak att i praktiken innebära ett vinstförbud för enskilda företag i och med att vinsttaket kopplas samman med det låga bokförda operativa kapitalet som finns i företaget att den tillåtna rörelsemarginalen blir försumbar. Därmed blir de enskilda företagens möjligheter att verka inom välfärdssektorn starkt begränsade om regeringen anammar förslag. Frågan är om närings- och innovationsministern vill medverka till att säkerställa att välfärdsföretagen fortsatt kan verka i , och om ministern är villig att ta i beaktande de fakta som framkommit kring de negativa implikationer för dessa företag som förslag kommer innebära. Utifrån detta vill jag därför fråga närings- och innovationsminister : Vilka åtgärder är närings- och innovationsministern beredd att vidta, inom ramen för sitt ansvarsområde i regeringen, och med beaktande av de fakta som framkommit om innebörden av förslag om vinsttak, för att säkerställa att välfärdsföretagen kan fortsätta att verka i ?
fr · H411680 · 2017-01-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:680 Nordea och kollektivavtal av (S) till Närings- och innovationsminister (S) Samma banker som anordnar seminarier om att en eventuell finansskatt skulle vara olaglig förvägrar utländska medarbetare kollektivavtal. Finansvärlden och storbankerna har alltför länge varit en skyddad verkstad där direktörer kvittat ut miljonbonusar utan reella extra arbetsinsatser, servicen till kunderna gradvis försämrats och samhällsansvaret för hela (även landsbygden) förbisetts. Skam har kommit upp på torra land när Nordea förvägrar sina anställda i att få kollektivavtal. Det var i trettondagshelgen som förbipasserande kunde se lördagslediga och maskerade estländska banktjänstemän hålla upp plakat på engelska utanför arbetsgivarens svenska huvudkontor i . Deras fackklubb har försökt förhandla med i . När inte Nordeas svenska styrelse ville träffa fackklubbens representanter från tog medlemmarna färjan till . Skälet till ansiktsmaskerna är att de är rädda för repressalier från arbetsgivaren. När en av deras tidigare arbetskamrater bildade en fackklubb mobbades han snart ut av företagsledningen. Nordea dömdes i Arbetsdomstolen för olaglig diskriminering av företagets första klubbordförande. Nordea svarade med att sparka honom, vilket av rätten konstaterades vara en olaglig uppsägning. köptes han ut i en förlikning. Men de anställda ville ha en fackklubb. valdes tre nya fackliga företrädare, som begärde förhandlingar om ett avtal. Den fackliga uppslutningen är god. av de anställda är med i facket. I ett brev till begärde de anställda att banken skulle skriva kollektivavtal som bland annat gav fem månaders uppsägningslön, dubbel lön och att banken inte skulle trakassera de förtroendevalda. Brevet var undertecknat av 316 anställda. Klubbledningen ville lämna över det personligen till en representant för styrelsen men fick inte träffa en sådan personligen. stöder estländarna och hade en omaskerad representant med vid trettonhelgens demonstration. Alla har rätt till kollektivavtal. Nordea är ett svenskt företag och borde ge samma villkor till alla anställda, även till dem som inte arbetar i . Bara runt 7 000 av bolagets totalt 29 000 anställda finns för övrigt i ; jobben har systematiskt flyttats ut långt innan någon ens vågat andas finansskatt. Nordea är en bank där svenska staten ännu har ett ägarinflytande och borde använda det på ett positivt sätt. Jag vill därför fråga närings- och innovationsminister : Vilka initiativ avser ministern att ta för att se till att Nordea tillämpar kollektivavtal även för sina anställda i och i andra stater?
fr · H411681 · 2017-01-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:681 Apoteksmarknaden av (S) till Statsrådet (S) Förändringar för apoteksnäringen och den växande läkemedelsindustrin hade diskuterats och utretts . gjordes en överenskommelse mellan och staten som innebar att hela apoteksrörelsen förstatligades . Det statliga Apoteksbolaget (numera ) tog över verksamheten. Privata vinstintressen i samband med läkemedel och sjukdom betraktades med skepsis i kölvattnet efter , och en vitt spridd uppfattning var att apoteken höll en hög prisnivå. och den borgerliga regeringen såg det som en viktig uppgift att återinföra vinstintresset inom sjuk- och hälsovården. Inledningsvis startade flera privata aktörer nya apotek, något som snart omvandlades till ett privat oligopol. skadades apotekens kärnverksamhet, läkemedelsförsäljning, av att detaljhandeln fick börja sälja vissa receptfria läkemedel i butiker. För att apoteken ska överleva har därför deras öppna butiksytor börjat fyllas alltmer av skönhetsmedel och medel knutna till träning och vikthållning. , som bara hetsade till förmån för att avskaffa apoteksmonopolet, har visat att priserna för receptfria läkemedel på apoteken nu har ökat. I vissa fall rejält. Jämförelsen bygger på snittpriser (alltså före privatiseringen) och 2015 – produkt för produkt. Alla receptfria läkemedel ingår som har en årlig försäljning på minst 100 000 förpackningar. Det handlar om totalt 105 produkter. 94 av dem har blivit dyrare , enligt DN:s granskning. 11 har blivit billigare. Ändå uppgavs prisfrågan som central i det lagförslag som låg till grund för privatisering. Den dåvarande regeringen skrev till exempel att omregleringen var ”ett medel” för att uppnå ”prispress på läkemedel genom att flera aktörer konkurrerar på marknaden”. så kallade apoteksreform har totalhavererat. Det gäller att åter försöka orka befria läkemedelsförsörjningen från privata profitintressen och tämja läkemedelskoncernerna för medborgarnas bästa. Skönhetsmedel samt tränings- och kostpreparat kan gott stanna i vanliga butiker och behöver inte blandas ihop med läkemedel. Jag vill därför fråga statsrådet : Genom vilka initiativ avser statsrådet att återskapa ordning och reda inom apoteksväsendet samt rimliga priser inom läkemedelsförsäljningen?
fr · H411683 · 2017-01-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:683 Sysselsättningsfasens avveckling av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) I en skriftlig fråga, 2016/17:606, till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) frågar jag: ”Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att se till att den pågående avvecklingen av sysselsättningsfasen (tidigare fas 3) inte gömmer, glömmer och passiviserar människor?” I samma dokument som den formulerade frågan finns siffror, siffror som även medierna valt att alarmerande rapportera om. Siffror som visar att regeringen och Arbetsförmedlingen brister när det gäller aktiviteter och åtgärder för den som är arbetslös. Oroande siffror, enligt mig, men i svaret verkar väldigt nöjd med det arbete som pågår. Det har snart gått regeringen stoppade nya anvisningar till sysselsättningsfasen, och har antalet deltagare minskat snabbt. När beslutet fattades fanns ca 40 000 människor i sysselsättningsfasen. Av dessa har 14 000 skrivits in i Arbetsförmedlingens åtgärder, som skulle leda till jobb. har de extratjänster som varit tänkta att ersätta sysselsättningsfasen bara blivit ca 1 500. gick ett tjugotal organisationer i den ideella sektorn ut med ett öppet brev till Arbetsförmedlingens generaldirektör i vilket de påtalar att de människor som står längst ifrån arbetsmarknaden växer i antal och att de inte får något stöd. började även medierna flagga upp att antalet personer som passiviseras och inte får något stöd växer och att regeringen och Arbetsförmedlingen brister när det gäller aktiviteter och åtgärder för den som är arbetslös. har de närmare 14 000 människor som lämnat sysselsättningsfasen skrivits in i åtgärder hos Arbetsförmedlingen som skulle leda till jobb. Men enligt Arbetsförmedlingens egna siffror har 3 074 personer av dessa 14 000 ingen registrerad aktivitet alls. 3 914 personer har satts i programmet Matchning och uppföljning, ett program som ska erbjuda individuell hjälp – vilket innebär stöd i form av att träffa en handläggare varannan eller . Frågan är om ministern och regeringen är nöjda med dagens siffror. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Avser ministern och regeringen att vidta några åtgärder för att öka aktiviteten för dem som lämnat sysselsättningsfasen?
fr · H411684 · 2017-01-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:684 Ökning av sexualbrotten av (M) till Statsrådet (S) presenterade Brå statistik över anmälda brott . Sexualbrotten har ökat mycket kraftigt jämfört med . Antalet anmälda våldtäkter har ökat och antalet anmälda sexuella ofredanden . Detta är mycket allvarligt, då många unga oskyldiga människor drabbas mycket hårt. Vissa blir skadade för livet. Polisen lade fram en rapport gällande sexuella ofredanden på festivaler med mera som visade att det vanligaste brottsoffret var en flicka under och att gärningsmannen oftast agerade ensam. I dessa fall fanns inga enhetliga signalement. I polisens rapport framkom även att när grupper av män ofredade sexuellt var det främst män med utländskt medborgarskap. Vissa ofredanden var grova och utfördes av grupper om fem till sex män. Det är lätt att förstå vilken enorm rädsla och panik som en ensam flicka känner då hon utsätts för dessa övergrepp. I polisens rapport framkom det vidare att när det gällde sexuella ofredanden i simhallar var det främst asylsökande pojkar som begick dessa brott. Det är allvarligt att antalet anmälda sexuella övergrepp ökar så kraftigt som det vi nu ser. En rad åtgärder behövs för att vända utvecklingen, inte minst en ökning av de polisiära resurser som kan sättas in för att utreda brotten och se till att förövarna lagförs. Därför är min fråga till statsrådet : Vilka slutsatser drar statsrådet av de siffror som inkommit från angående ökningen av anmälda sexualbrott, och vilka åtgärder kommer statsrådet och regeringen att vidta för att minska förekomsten av den här typen av brottslighet?
fr · H411685 · 2017-01-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:685 Utländska stöldligor av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) I en rapport skriver polisen att en stor del av mängdbrotten i begås av mobila kriminella nätverk, företrädesvis från och . De begår bostadsinbrott i och tillskrivs majoriteten av alla båtmotorsstölder, lyxbilsstölder, bildelsstölder, fickstölder och åldringsbrott, enligt rapporten. Det rör sig om ca 100 kriminella nätverk som är brottsaktiva i . Bostadsinbrotten innebär en grov kränkning för den som drabbas, och många som utsätts har svårt att känna sig trygga i sina egna hem efteråt. Dessa stöldligor orsakar både stor ekonomisk skada och förstör tryggheten för många människor i , inte minst på landsbygden. Många av dessa stöldligor väljer att begå brott i eftersom upptäcktsrisken här är liten och straffen förhållandevis låga. Det är även enkelt att ta sig till och att lämna landet efter det att brottsligheten har begåtts. I vårt grannland är problemen inte alls lika stora, bland annat därför att straffen där är högre. En kombination av insatser behövs för att åtgärda problemen med utländska stöldligor. Såväl högre straff som ökade polisiära resurser är några sådana åtgärder menar är nödvändiga i det sammanhanget. behöver större insatser också göras för att förhindra att ligorna över huvud taget kan komma till i syfte att begå brott. Min fråga till justitie- och migrationsministern är: Vilka åtgärder, till exempel lagstiftningsinitiativ om högre straff, är ministern och regeringen beredda att vidta för att komma till rätta med problemet med utländska stöldligor som kommer till och begår brott?
fr · H411686 · 2017-01-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:686 Godkännande av genmodifierade grödor av (M) till Statsrådet (S) ska fatta beslut om godkännande av genmodifierade grödor. Samtliga medlemsstater utom , och har intagit en ståndpunkt. Alla beslut som regeringen ska delta i vid ministerrådets sammanträden ska förankras i ansvarigt fackutskott samt i . Detta har ännu inte skett i skrivande stund (170119). Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : När kommer att få möjlighet att ta ställning till frågan om genmodifierade grödor som ministerrådet ska besluta om ?
fr · H411687 · 2017-01-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:687 av Boriana (M) till Statsrådet (S) Det råder stor brist på socionomer i landet. Enligt en undersökning gjord av tidningen har minst 1 440 socialsekreterare sagt upp sig från sina jobb . I kommunerna läggs tunga arbetsuppgifter på nyutexaminerade socionomer, vilket leder till sjukskrivningar och hög personalomsättning. Känsliga ärenden, exempelvis barnavårdsutredningar, kräver kontinuitet och hög professionalism, vilket är svårt att tillgodose om det saknas erfarna socialsekreterare. Krisen inom betalas av de mest skyddsvärda i samhället – våra barn. Men anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkra en god kvalitet i insatser för barn och ungdomar?
fr · H411688 · 2017-01-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:688 Trafikpolisen av (M) till Statsrådet (S) Färre trafikpoliser leder till sämre trafiksäkerhet. har var fjärde trafikpolis försvunnit. Detta har lett till färre kontroller av rattfyllerister och drogpåverkade förare. Utandningsproverna har minskat från 123 000 till 46 000 . För att kontrollera den yrkesmässiga trafiken krävs en speciell kompetens. Ett exempel är kör- och vilotider, som är beslutade inom EU och som gäller för yrkestrafiken med tunga fordon. De oseriösa gynnas av en dålig trafikövervakning utifrån konkurrenssynpunkt, och det finns risk att de slår ut de seriösa åkerierna. Antalet trafikpoliser som har kompetens att genomföra en fullständig besiktning av tung trafik är nere på 201 poliser, enligt . Regeringen beslutade ett inriktningsdokument för trafiksäkerheten – ”Nystart för nollvision”. Det övervägs ytterligare skärpta regler och sänkta hastighetsgränser. Regler behövs, men det måste finnas en övervakning av att trafikanterna följer reglerna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra trafikövervakningen?
fr · H411689 · 2017-01-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:689 Digital strategi för svensk skola av (M) till Utbildningsminister (MP) respektive lämnade över förslag på digitala strategier för svensk skola (för- och grundskola, gymnasieskola och vuxenutbildning). kom listan över propositioner som regeringen ämnar lägga fram . På den listan fanns ingen proposition som handlade om en digital strategi för svensk skola. Min fråga till utbildningsminister är: Avser ministern och regeringen att lägga fram en proposition med ett förslag på digital strategi för svensk skola och i så fall när?
fr · H411690 · 2017-01-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:690 Skatter i entreprenörskapsutredningen av (M) till Finansminister (S) överlämnades slutbetänkandet Entreprenörskap i det tjugoförsta århundradet. Syftet med utredningen är gott – att utveckla det svenska innovations- och entreprenörskapsklimatet. Utredningen hade ett viktigt uppdrag att se över hur kan underlätta för entreprenörer. Bland annat tittade utredningen på regelverk och administrativa bördor, men också på olika drivkrafter. Min fråga gäller de direktiv som utredningen fick. I kommittédirektiven (dir. 2015:10) står bland annat följandet att läsa: (…) redogöra för hur beskattningen av entreprenörer och ägare av företag är utformad i ett urval av viktiga konkurrentländer. Utöver denna redogörelse omfattar uppdraget inte skatte- och socialavgiftsfrågor. Skattenivåer och de drivkrafter som skatterna påverkar utreds därmed inte i någon större omfattning i utredningen. Det är viktigt att är konkurrenskraftigt och attraktivt för företag och företagare i andra länder – men det är också viktigt att utreda hur entreprenörerna verksamma i faktiskt påverkas av skatterna i och hur vårt skattesystem kan förbättras. Min fråga till finansminister är därför: Varför undantogs skatte- och socialavgiftsfrågor i utredningens direktiv?
fr · H411691 · 2017-01-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:691 Helårsbedömning från för terrorhotbedömning av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Nationellt centrum för terrorhotbedömning (NCT) har publicerat sin helårsbedömning . I denna rapport konstaterar NCT att resandet från till våldsbejakande grupper i och minskade . NCT konstaterar vidare i sin rapport att sannolikt kommer att betraktas som ett legitimt mål för våldsfrämjande islamistiska aktörer såväl i som utomlands. NCT skriver i sin helårsbedömning att det finns ett fåtal aktörer som troligen kommer att ha som avsikt – och förmåga – att genomföra terrorattentat i och att det bland dessa finns personer som har rest och återvänt efter att stridit med terrorgrupper, men även individer som inte rest men som har inspirerats av våldsfrämjande islamistisk propaganda. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder eller initiativ avser ministern att vidta för att motverka en så kallad inhemsk våldsfrämjande radikalisering?
fr · H411692 · 2017-01-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:692 Indragna läkarlegitimationer av (M) till Statsrådet (S) Nordisk samverkan har en lång historia. En ömsesidig respekt för enskilda olikheter, men krafttag för att tillsammans lösa gemensamma utmaningar. De nordiska länderna har ett samarbete som innebär att ländernas respektive läkarlegitimationer ger rätt att arbeta som läkare i övriga nordiska länder. är det viktigt att länderna varnar varandra om en läkare får sin legitimation indragen. Denna upplysning sker dock inte per automatik och innebär således inte att en läkare som fått sin legitimation indragen exempelvis i eller också får sin rätt att arbeta i indragen. Patientsäkerheten bör sättas främst och bör driva frågan om ett automatiserat system även för att återkalla läkarlegitimationer. I har man haft uppe denna fråga till behandling och bland annat övervägt ett förslag om att upprätta ett separat nordiskt register över hälso- och sjukvårdspersonal som felbehandlat patienter. har vid ett kompromissförslag valt att avvakta en utvärdering av EU:s alarmsystem (). Efter denna utvärdering ska man återigen överväga att införa ett nordiskt register. Med tanke på hur en sådan process kommer att ta är det viktigt att den bedriver ett förberedande arbete. Det allra senaste fallet med 62 läkare som fått sin legitimation indragen i men där detta inte rapporterades vidare till övriga nordiska länder visar på att frågan är ytterst angelägen. Utöver detta är det rimligt att tar initiativ till en ändring avseende att i det system som de nordiska länderna har där man automatiskt godkänner varandras läkarlegitimationer också inför ett liknande system för att återkalla en indragen läkarlegitimation. Detta handlar ytterst om förtroendet för vården och patientsäkerheten. Regeringen är ytterst ansvarigt för patientsäkerheten. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilket arbete pågår för att förbereda ett nordiskt register och är statsrådet beredd att lägga fram förslag om ett automatiskt återkallande av en läkarlegitimation?
fr · H411693 · 2017-01-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:693 Friskolors ansvar vid elevers frånvaro av (V) till Utbildningsminister (MP) är det barn som av olika anledningar inte går till skolan trots att vi har skolplikt. tog emot utredningen ! Uppmärksamma elevers frånvaro och agera (SOU 2016:94). Utredningen tar upp vikten av tidiga insatser mot elevers frånvaro och pekar ut brister i dagens lagstiftning. Ett exempel på detta är att medan kommunerna enligt skollagen har ett ansvar att se till att eleverna i dess skolor slutför sin utbildning har inte friskolor samma ansvar. Det är bekymmersamt att elever i friskolor riskerar att inte få samma stöd och hjälp som i kommunala skolor. Oavsett vilken skola föräldrar väljer att sätta sina barn i måste de kunna lita på att den skolan gör allt för att barnen ska få en bra utbildning och en bra start på livet. Min fråga till utbildningsminister är därför: Avser ministern att ta till sig utredningens förslag och återkomma med en proposition med förslag till ny lagstiftning?
fr · H411694 · 2017-01-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:694 SJ:s betaltjänster av (V) till Statsrådet (S) lanserade SJ en ny hemsida. I samband med det avskaffades möjligheten att betala med internetbanken. SJ hänvisar i stället till kortköp på hemsidan, sina biljettautomater och återförsäljare såsom 7-Eleven och Pressbyrån. går det inte längre att köpa biljett ombord på tågen. De betalningsalternativ som finns kvar stänger ute flera grupper. För att kunna köpa biljett online krävs betalkort, något som varken personer med betalningsanmärkningar eller asylsökande har möjlighet att få . För den som är gammal eller inte behärskar språket kan det vara svårt att ensam klara av att hantera en biljettautomat. Ändå är det flera orter där det är den enda möjligheten att kunna köpa SJ-biljetter. Om man trots allt klarar av att handla i en biljettautomat så saknas dessa i flera orter i norra och , orter där det inte heller finns 7-Eleven eller Pressbyrå, till exempel, , , och . I sin besparingsiver har SJ försvårat för människor i stora delar av landet att kunna resa med dem. I hela finns det bara tio orter där det över huvud taget går att köpa biljett om man saknar möjlighet att använda sig av internets betalkortstjänster. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ är statsrådet beredd att ta med anledning av det som har framförts om SJ:s betaltjänster?
fr · H411695 · 2017-01-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:695 Förlossningsvården – av (V) till Statsrådet (S) har tillsammans med regeringen genomfört viktiga och välkomna satsningar på den i många avseenden eftersatta hälso- och sjukvården till kvinnor. I detta ryms en efterlängtad satsning på förlossningsvården men även andra insatser för att förbättra kvinnors hälsa i syfte att uppnå en mer jämställd hälso- och sjukvård. Därför är det med oro mottar nyheten om att BB stänger. Det är ett tungt besked som innebär att födande kvinnor hänvisas till eller . Detta innebär kraftigt förlängda restider. Mellan och är det och mellan och , vilket för båda sträckorna innebär restider på minst och men mer troligt eller mer. BB är en väl fungerande förlossnings- och BB-enhet som visar goda resultat. Exempelvis är andelen kejsarsnitt vid jämfört med som har och som har . Statistiken över bristningar vid förlossning grad III och IV talar också till fördel jämfört med 3,4 respektive 3,2 för och . ska alltså verksamheten läggas ned, bland annat på grund av besparingar, och det är som vanligt kvinnor som får betala priset. monteras verksamheten ned och enhet efter enhet försvinner. Det får konsekvenser för de kvinnor som hänvisas till andra sjukhus men det får också samhälleliga konsekvenser: det blir mindre attraktivt att bosätta sig/stanna kvar i glesbygd och det blir – ännu – svårare att rekrytera sjukvårdspersonal med rätt kompetens. Vid uppger man att nedmonteringen redan har lett till problem med att rekrytera AT-läkare och man förutspår att utvecklingen kommer att få implikationer också för rekryteringen av ST-läkare, man har dessutom redan förlorat specialistläkare. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkra att kvinnor i hela landet får rätt till god och patientsäker vård vid förlossningar?