ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411951 · 2017-02-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:951 Rätt till försörjningsstöd för tillståndslösa av (SD) till Statsrådet (S) Rekordmånga asylsökande kom till och när det var som värst kunde runt 10 000 människor anlända . Detta ledde till att regeringen (motvilligt) införde drastiska förändringar, vilket i kombination med att andra europeiska länder agerade på ett liknande sätt minskade flödet kraftigt. På grund av det höga trycket är således också handläggningstiden för asylärenden mycket lång, och man tror att ungefär hälften av de som kom får rätt att stanna i landet legalt. befinner sig dock många tillståndslösa personer i landet. När nu beräkningar pekar på att uppemot 49 000 nyanlända kan beräknas gå under jorden som följd av att de nekats asyl kommer samhället att möta nya påfrestningar, inte minst då dessa personer kommer vara i behov av försörjning, vilket kan ske genom kriminalitet eller svartarbete. En del tillståndslösa migranter har dock ansökt till sin respektive kommun om försörjningsstöd, varför risken att fler gör det är sannolik. Det kan inte vara rimligt att en person som befinner sig olovligen i kan få försörjningsstöd. Det finns nu ett exempel på en kvinna som tagit upp kampen mot sin kommun () för rätten till stöd trots att hon olovligen lever i . Kvinnan vann kampen i förvaltningsrätten men förlorade sedan i kammarrätten. har dock nu beslutat att pröva fallet, vilket leder till en del frågor från undertecknad. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga statsrådet : Avser statsrådet att återkomma med förslag för en tydligare lagstiftning med anledning av det som ovan framförts, och om inte, hur motiverar statsrådet att nuvarande lagstiftning ska kvarstå?
fr · H411952 · 2017-02-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:952 En bred parlamentarisk utredning om föräldraförsäkringen av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Regeringen beslutade att tillsätta en utredning för att göra en översyn av hela föräldraförsäkringen. Syftet är, enligt regeringen, bland annat att utredningen ska presentera åtgärder som kan leda till en mer jämn fördelning av föräldraledighet mellan föräldrar och i förlängningen en mer jämställd arbetsmarknad. Utredningen ska slutredovisas . Vi i är kritiska till att regeringen inte har vidtagit några ansatser för att skapa en bred parlamentarisk uppslutning kring den här viktiga frågan. Det vore bra för , och inte minst för föräldrar, med långsiktiga regler för föräldraförsäkringen. Långsiktiga spelregler förutsätter en bred parlamentarisk uppslutning kring de förändringar man hoppas att kunna genomföra. En bred parlamentarisk utredning skulle möjliggöra för långsiktiga och förankrade spelregler för barnfamiljer, och det är därför beklagligt att regeringen går sin egen väg i stället för att försöka hitta så breda lösningar som möjligt i familjefrågorna. Med anledning av det som anförs ovan vill jag fråga socialförsäkringsminister : Av vilka skäl har ministern och regeringen valt att inte tillsätta en bred parlamentarisk utredning i översynen av föräldraförsäkringen?
fr · H411953 · 2017-02-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:953 av (M) till Statsrådet (MP) Det svenska biståndet förtjänar väl underbyggda och välinformerade beslut. För att fatta bra beslut behövs bra underlag. Det finns många data om global ekonomi, demografi, svenskt och internationellt bistånd och våra samarbetsländer. En del av informationen om det svenska biståndet finns samlat på webbsidan . När den lanserades ökade transparensen. Sedan den lanserades har dock möjligheterna att hantera och visualisera data ökat. Trots att mycket information finns tillgänglig är den inte alltid helt användbar. Det krävs kunskaper och verktyg för att kunna använda informationen på ett bra sätt och för att kunna fatta så bra politiska beslut som möjligt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt vill statsrådet förbättra och förnya ?
frs · H412686 · 2017-02-01 00:00:00 — Dnr N2017/00436/SK Svar på fråga 2016/17:686 av (M) Godkännande av genmodifierade grödor har frågat mig när kommer att få möjlighet att ta ställning till frågan om genmodifierade grödor (GMO) som ministerrådet ska besluta om . Enligt ska fatta beslut om godkännande av genmodifierade grödor. Låt mig inledningsvis konstatera att frågan om omröstning av odling av GMO-grödor hanteras inom ramen för kommissionens genomförande-befogenheter i genomförandekommitté och blir således inte föremål för överläggningar i Europeiska unionens råd. Ärendena föranleder därför det inte regelmässig information eller överläggning med eller något annat riksdagsutskott. Regeringen överlade med miljö- och jordbruksutskott och förankrade då regeringens politik inom området. Då framgick bland annat följande. Regeringen bedömer varje GMO för sig och från fall till fall beroende på vilka egenskaper som organismen har. GMO-produkter måste alltid vara lika säkra som sina konventionella motsvarigheter. Ökad användning av bekämpningsmedel på grund av odling av GMO ska så långt möjligt undvikas. Om Europeiska livsmedelssäkerhetsmyndigheten (Efsa) och de svenska myndigheterna gör bedömningen att användning av dessa GMO:er som livsmedel eller foder är lika säkra som sina konventionella motsvarigheter röstar ja till godkännande av dessa produkter i genomförande-kommittén. För GMO:er där odlingen medför miljö- och hälsorisker, kopplade till exempelvis risker med användning av bekämpningsmedlet glufosinatammonium eller användning av extra höga halter av bekämpningsmedel, röstar nej om ansökan gäller odling. Vid möte i genomförandekommitten kom bland annat två odlingsärenden gällande majssorter som är resistenta mot skadegörare och toleranta mot det giftiga ogräsmedlet glyfosinatammonium upp till diskussion och omröstning. Regeringen röstade nej till de båda odlingsärendena med hänvisning bland annat till att odlingen innebär en risk för ökad användning av glufosinatammonium. Glufosinatammonium är ett farligt ämne och har klassificerats som reproduktionstoxiskt i kategori 1B. Det innebär att det inte uppfyller kraven för ett godkännande enligt förordning (EU) 1107/2009 om utsläppande av växtskyddmedel på marknaden. Det bidrar därmed inte till att uppfylla målet om giftfri miljö inom EU. Därmed är regeringens bedömning att odling av GM-växter resistenta mot glufosinatammonium inte bör godkännas inom EU. Detta i enlighet med den politik som förankrades med 2015.
frs · H412687 · 2017-02-01 00:00:00 — Dnr 2017/00393/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2016/17:687 av Boriana (M) Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkra en god kvalitet i insatser för barn och ungdomar. har en viktig roll i att vara det yttersta skyddsnätet i samhället. Situationen för kommunernas socialtjänst, och då särskilt den sociala barn- och ungdomsvården, har varit ansträngd . Nya rapporter från den nationella samordnaren för den sociala barn- och ungdomsvården är försiktigt positiva. För regeringen är det angeläget att vända utvecklingen så att arbetsförhållandena inom förbättras. Boriana beskriver att det råder stor brist på socionomer i landet och att i kommunerna läggs det tunga arbetsuppgifter på ny- utexaminerade socionomer, vilket bland annat leder till sjukskrivningar och hög personalomsättning. Att kommunerna har svårt att behålla och rekrytera socialsekreterare är inte samma sak som att det saknas socionomer. Det finns gott om socionomer, men de väljer inte i tillräckligt stor omfattning att arbeta som socialsekreterare. En viktig del av kommunernas arbetsgivar- och verksamhetsansvar är att skapa goda förutsättningar för verksamheten att utföra sitt uppdrag med god kvalitet. Regeringen och kommunerna måste tillsammans agera för att göra till en attraktiv arbetsplats. Därför genomför regeringen en direkt riktad förstärkning genom en miljardsatsning på den sociala barn- och ungdomsvården. Medlen skapar förutsättningar för personalförstärkning, kompetenshöjning och ökad kvalitet. Stommen i satsningen utgörs av att regeringen gett i uppdrag att fördela 2016–2019 för stärkt bemanning. Eftersom majoriteten av personalen inom är kvinnor är satsningarna också viktiga ur jämställdhetssynpunkt. Myndigheten har också på regeringens uppdrag tagit fram ett stöd vid yrkesintroduktion och genomför vidareutbildningar till socialsekreterare i den sociala barn- och ungdomsvården samt arbetsledare och chefer inom individ- och familjeomsorgen. I regeringens forskningsproposition konstateras att det behövs forskning för att förbättra kunskapsläget inom . Därför har regeringen inom ramen för forskningssatsningen bl.a. avsatt medel till forskarskolor som ska bidra till långsiktig kunskapsuppbyggnad inom . Detta skapar möjlighet att stimulera kunskapsutveckling och öka professionens och områdets attraktivitet. Sammantaget bidrar ovan beskrivna satsningar till att säkra och utveckla kvaliteten inom den sociala barn- och ungdomsvården.
frs · H412689 · 2017-02-01 00:00:00 — Dnr U2017/00242/S Svar på fråga 2016/17:689 av (M) Digital strategi för svensk skola har frågat mig om jag och regeringen avser lägga fram en proposition med ett förslag på digital strategi för svensk skola och i så fall när. lämnade på uppdrag av regeringen förslag till nationella it-strategier för skolväsendet. Som en del av uppdraget har därefter även lämnat underlag till ändringar i styrdokument i form av läroplaner, examensmål och kurs- och ämnesplaner. Dessa ändringar rör utbildning från förskola till vuxenutbildning. Regeringen avser att utifrån förslag och underlag besluta om en samlad nationell it-strategi för skolväsendet. Som en del i strategin kommer det att ingå ändringar i styrdokumenten för att tydliggöra skolväsendets uppdrag att bidra till att alla barn och alla elever, unga som vuxna, utvecklar sin digitala kompetens. Strategin kommer som planerat att fastställas genom ett regeringsbeslut. kommer utifrån strategin bl.a. att arbeta med kompetensutvecklings- och stödinsatser riktade direkt till skolor och huvudmän avseende digitala lärresurser och verktyg för att stärka den digitala kompetensen i undervisningssituationen samt för en effektivare administration. Regeringen gav i uppdrag att ta fram och genomföra nationella skolutvecklingsprogram och myndigheten erbjuder stöd för lärare om kritisk användning av nätet, att leda och lära i tekniktäta klassrum och digitalt berättande. arbetar även med att ta fram ytterligare stöd för lärare, skolledare och annan personal i skolan. Regeringen har också i regleringsbrevet gett i uppdrag att främja digitaliseringen inom skolväsendet och underlätta för skolor och huvudmän att ta tillvara digitaliseringens möjligheter i undervisning och i administration. Den kommande strategin är regeringens svar för att möta och ta tillvara potentialen i digitaliseringen, för skolutveckling och för utvecklandet av undervisningen. Den ska bidra till att stärka förutsättningarna för en utbildning av hög och likvärdig kvalitet som även ger alla barn och alla elever, unga som vuxna, den digitala kompetens som behövs i ett allt mer teknikorienterat arbets- och samhällsliv.
frs · H412692 · 2017-02-01 00:00:00 — Dnr S2017/00404/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:692 av (M) Indragna läkarlegitimationer har frågat mig vilket arbete som pågår för att förbereda ett nordiskt register över hälso- och sjukvårdspersonal som felbehandlat patienter och om jag är beredd att lägga fram förslag om ett automatiskt återkallande av en läkarlegitimation. Regeringen beslutade om propositionen Genomförande av det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet (prop. 2015/16:44) Lagändringarna har beslutats av . Enligt direktivet gäller automatiskt erkännanden av yrkeskvalifikationer för läkare inom hela EU och EES inte bara i . Vidare innehåller direktivet bestämmelser om ett utvecklat samarbete när det gäller just delning av information om bl.a. läkare vars legitimation har blivit indragen. Informationsutbytet mellan medlemsstaterna sker med hjälp av (IMI-systemet). När det gäller informationsdelningen finns inom en arbetsgrupp – Nordiska gruppen för hälsopersonal – som noga följer frågan om vilka uppgifter som bör och får delas. Arbetsgruppen består bl.a. av representanter för de nordiska ländernas tillsynsmyndigheter. För räkning deltar och Inspektionen för vård och omsorg (). Inom det nordiska samarbetet är detta arbete samt en utvärdering av IMI-systemet prioriterat. Det nordiska ministerrådet har inte behandlat något konkret förslag om ett register över yrkesutövare. Det är förstås mycket angeläget att legitimationen för läkare som är oskickliga eller av annan anledning inte bör utöva yrket kan prövas. I är det som efter anmälan från fattar beslut i behörighetsärenden, dvs. beslut som gäller prövotid, återkallelse av legitimation, återkallelse av annan behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården eller begränsning av förskrivningsrätten. Informationen från IMI-systemet kan utgöra ett underlag för ett sådant beslut. Avslutningsvis vill jag dock betona att det kan finnas svårigheter med att automatiskt dra in en läkares legitimation till följd av beslut som skett i annat land eftersom kriterier för återkallelse av legitimation kan se olika ut. I propositionen om Genomförande av det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet anger regeringen att återkallelse av legitimation enbart ska kunna ske på de grunder som anges i patientsäkerhetslagen. Att en yrkesutövare förlorar sin utländska auktorisation, t.ex. på grund av hög ålder, bör inte leda till återkallelse även av den svenska legitimationen. Däremot kan förseelser som en yrkesutövare begått utomlands påverka bedömningen vid en prövning av om den svenska legitimationen ska återkallas.
frs · H412695 · 2017-02-01 00:00:00 — Dnr S2017/00405/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:695 Förlossningsvården – av (V) har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkra att kvinnor i hela landet får rätt till god och patientsäker vård vid förlossningar. Tillgänglighet i vården är en prioriterad fråga för regeringen. har tillgängligheten i vården förbättrats, men finns en oroväckande utveckling. Som sjukvårdsminister vill jag verka för att alla kvinnor ska få tillgång till en trygg och säker förlossningsvård. För att stärka förlossningsvården och kvinnors hälsa satsar regeringen efter budgetöverenskommelse med 2017. Totalt – 2019 avser regeringen att avsätta nästan till satsningen. Regeringen aviserade vidare i budgetpropositionen en riktad primärvårdssatsning om 2016–2019 med fokus på kvinnors hälsa. Inom ramen för satsningarna har regeringen och SKL genom överenskommelser beslutat att genomföra flera insatser inom förlossningsvården och för kvinnors hälsa. Regeringen har dessutom genomfört en historiskt stor utökning av de generella statsbidragen, vilken bidrar till att förbättra förutsättningarna också för förlossningsvården. För att möta behoven av kompetensförsörjningen inom förlossningsvården som finns i vården har regeringen, utöver den särskilda satsningen på förlossningsvården, avsatt medel för 250 nybörjarplatser på barnmorskeutbildningen samt infört en särskild professionsmiljard som adresserar just utmaningarna kring kompetensförsörjning. Jag vill dock betona att ansvaret för en fungerande organisation för förlossningsvården ligger hos landstingen, även om regeringen gör omfattande satsningar för att bidra till att stärka området. Hur enskilda landsting väljer att placera förlossningskliniker är inte en fråga som jag eller regeringen kan överpröva, som i den här frågan rör förlossningsvården i . Fler insatser som regeringen gör inom satsningen syftar till att öka kunskaperna inom förlossningsvården och eftervården, i avsikt att höja patientsäkerheten för kvinnor som föder barn. Några exempel är att regeringen har gett social utvärdering (SBU) och i uppdrag att göra analyser och kunskapsöversyner på ett flertal områden som rör förlossningsvården och annan vård till kvinnor i syfte att få in underlag för fortsatta insatser. Myndigheten för Vård- och omsorgsanalys har även fått i uppdrag att analysera och följa upp satsningen som helhet. Myndigheten ska redovisa sitt uppdrag . Jag anser att regeringen genom dessa insatser vidtagit viktiga åtgärder för att möta de utmaningar som finns inom förlossningsvården och jag kommer att följa satsningen och utvecklingen av området noga .
frs · H412699 · 2017-02-01 00:00:00 — Dnr Ju2017/00749/ Svar på fråga 2016/17:699 av (M) anvisningar av asylsökande vid uppsagda asylboenden har frågat mig om jag är beredd att förtydliga för att man i möjligaste mån vid uppsägning av asylboenden bör anvisa personer som fått uppehållstillstånd till den kommun där boendet finns. Regeringen är väl medveten om den problematik lyfter fram och har därför bl.a. tillsatt en utredning som har i uppdrag att utifrån ett helhetsperspektiv analysera och föreslå en ändamålsenlig ordning för mottagande av asylsökande, nyanlända och ensamkommande barn. Utredningen ska också analysera hur insatser som stödjer en framtida etablering i samhälls- och arbetslivet kan komma in i asylmottagandet. Utredningen ska redovisa sitt arbete . tog över ansvaret för anvisning till kommuner avseende nyanlända. Regeringen har i regleringsbrev infört en målsättning om att , när det är möjligt inom ramen för kommuntalen, ska anvisa personer till samma kommun som de bott i . Tiden från uppehållstillstånd till bosättning i kommun ska dessutom vara så kort som möjligt.
frs · H412701 · 2017-02-01 00:00:00 — Dnr S2017/00422/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på skriftlig fråga 2016/17:701 av (SD) Nolltolerans mot barnäktenskap har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att förändra nuvarande förhållningssätt och vilka konkreta åtgärder jag avser vidta för att motverka och förhindra alla former av barnäktenskap i . Mitt och regeringens förhållningssätt är att barn inte ska vara gifta. Barn har rätt att få vara barn oavsett bakgrund. Barnäktenskap innebär att barnets rättigheter enligt åsidosätts och det är inte tillåtet att ingå barnäktenskap enligt svensk lag. Det är oacceptabelt att barn begränsas i rätten till liv och utveckling, utbildning, skydd mot våld, exploatering och övergrepp tillgodosedd p.g.a. att de har gifts bort. Den absoluta majoriteten av barn som kommer till som uppger sig vara gifta är flickor och det är alltså både en angelägen barnrättsfråga och jämställdhetsfråga. kan inte förbjuda barnäktenskap i andra länder, men vi kan verka för att andra länder förbjuder barnäktenskap. Internationellt driver på för att problemen med barnäktenskap ska få ett utökat fokus, bland annat genom att aktivt stödja resolutioner om barnäktenskap i och för mänskliga rättigheter. Genom Agenda 2030 och mål 5.3 har världens länder dessutom åtagit sig att aktivt verka för att eliminera förekomsten av skadliga sedvänjor, såsom barnäktenskap. har vi också infört flera civilrättsliga och straffrättsliga lagändringar i syfte att stärka skyddet mot tvångsäktenskap och barnäktenskap i , även sådana som ingås enligt utländsk lag. En särskild utredare ska ges i uppdrag att utvärdera lagstiftning mot barn- och tvångsäktenskap. Berörda myndigheter i har redan utvecklat sina rutiner när det gäller att anmäla barnäktenskap till , har t.ex. utvecklat sina rutiner i prövnings- och mottagningsverksamheten när det gäller barn. Ett annat exempel är att har rutiner för att pröva alla ärenden som gäller gifta barn mellan och gör orosanmälningar till när de får kännedom om ett barn som är gift. Asylsökande barn som kommer till utan sina föräldrar och enligt uppgift är gifta betraktas som ensamkommande barn i hantering av dessa barn. handläggning och placering av ensamkommande barn ska alltid göras med utgångspunkt från barnets behov av skydd och stöd, oavsett om barnet uppger sig vara gift eller inte. I enlighet med den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor som överlämnades till kommer regeringen att ge lämplig myndighet i uppdrag att genomföra särskilda kartläggningar av frågor som rör hedersrelaterat våld och förtryck, inklusive barn- och tvångsäktenskap. Regeringen avser även att inrätta ett vid för frågor kring ensamkommande barn. Det här är kraftfulla åtgärder som sammantaget ska bidra till att öka kunskapen om hur barnäktenskap kan förhindras. Viktigast av allt är att de barn som är utsatta eller riskerar att utsättas för barnäktenskap får det skydd och stöd de behöver, och att de får sina rättigheter tillgodosedda.
frs · H412702 · 2017-02-01 00:00:00 — Dnr Fi2017/00252/S3 Svar på fråga 2016/17:702 av (M) Tulltjänstemäns möjlighet att utföra sitt arbete har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att tillse att tullen kan kontrollera fordon oavsett antalet tillgängliga tulltjänstemän. Precis som beskriver så dementerar medieuppgifter om att myndighetens tjänstemän inte kan kontrollera fordon som har fler passagerare än tjänstemän. Tvärtom kontrollerar t.ex. bussar, färjor och tåg med fler passagerare än tulltjänstemän. gör löpande riskbedömningar i samband med att de utför arbetsuppgifter där det finns risk för hot och våld. I de fall det bedöms föreligga förhöjd risk kan myndigheten t.ex. utöka antalet tulltjänstemän som deltar eller begära bistånd från . har även rätt att meddela föreskrifter om tulltjänstemäns beväpning och annan personlig utrustning. Enligt vad jag har erfarit från har ett fåtal incidenter rapporterats där myndigheten har valt att avstå från att utföra en arbetsuppgift p.g.a. att myndigheten saknat tillräckligt med resurser, självskydd eller stöd. Jag har erfarit att samverkan med fungerar bra. Frågan om myndigheternas förutsättningar att kunna bedriva sina arbetsuppgifter på ett säkert sätt är mycket viktig. Jag tycker att har nödvändiga befogenheter och en bra, systematisk ordning för hur man arbetar med frågorna. Jag följer utvecklingen noga men avser inte att vidta några åtgärder .
frs · H412703 · 2017-02-01 00:00:00 — Dnr N2017/00495/TIF Svar på fråga 2016/17:703 av Per Klarberg (SD) kostnadsberäkning för ERTMS Per Klarberg har frågat mig om jag fortfarande anser – i ljuset av den danska kostnaden och debatten – att kostnadsuppskattning för ERTMS är realistisk. Det är riktigt att Banedanmark uppskattar kostnaden för ERTMS-införandet i till ca trots att har betydligt färre spårkilometer järnväg än . I sammanhanget är det dock viktigt att förstå att ländernas ERTMS-projekt inte har samma omfattning varför siffrorna inte är direkt jämförbara. I inkluderas till exempel även kostnader för ett nytt tågledningssystem, GSM-R (mobilt kommunikationssystem för järnvägen) längs hela järnvägsnätet och ett nytt signalsystem (ett CBTC-system, d.v.s. Communications Based ) för lokaltågen i , den så kallade S-banen. En jämförelse med enbart de kostnadskomponenter som ingår i det svenska ERMTS-införande skulle, enligt , ge att kostnaderna för det danska och svenska ERTMS-införandet hamnar i samma storleksordning. Jag ser således ingen anledning att misstro kostnadsuppskattning för ERTMS-införandet i .