ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H4121690 · 2017-07-13 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1690 av (S) konfiskering av minoriteters egendom samt fråga 2016/17:1704 av (KD) Konfiskering av syrianska egendomar i har frågat mig hur jag avser att agera för att visa den turkiska staten att och EU inte accepterar fortsatta brott mot mänskliga rättigheter och förtryck av minoritetsgrupper. har frågat mig hur jag avser att verka för att den konfiskerade syrianska egendomen återlämnas till syrianer. Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. Regeringen ser med djup oro på utvecklingen i . Det gäller inte minst respekten för mänskliga rättigheter, demokratin och rättsstatens principer. Detta har vi framfört till turkiska företrädare i och i och vi fortsätter att inom ramen för bilaterala reformstöd stötta insatser för att öka kapaciteten hos det civila samhället, media och andra förändringsaktörer. är inom EU och FN en stark och viktig röst för främjandet av respekten för de mänskliga rättigheterna, inklusive minoriteters åtnjutande av nämnda rättigheter. Inom ramen för anslutningsprocess till EU utgör respekt för mänskliga rättigheter och skydd av minoriteter en viktig komponent till det politiska Köpenhamnskriteriet. och EU följer noggrant utvecklingen i också när det gäller utvecklingen av ägandeförhållanden och processen att återlämna egendom. Det inbegriper även de juridiska processerna i och som rör kompensation för och återlämnande av exproprierad egendom, inklusive fall som rör assyrier/syrianers äganderätt. i koordinerar med likasinnande EU-länder i syfte att följa upp den senaste tidens händelseutveckling beträffande denna fråga, inklusive med relevanta turkiska myndigheter såväl centralt som lokalt i de aktuella områdena. Som utrikesminister påtalar jag ofta att även personer som tillhör minoriteter måste kunna åtnjuta de mänskliga rättigheterna i . I samtal med företrädare för den turkiska regeringen kommer regeringen fortsatt att framföra detta. Den oroande situationen uppmärksammas också i regeringens nya landrapport för om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. De svenska utlandsmyndigheterna i agerar på flera sätt för att belysa minoriteters rättigheter, bland annat genom att träffa företrädare för minoriteter och civilsamhället. bidrar till en rad projekt som syftar till att främja pluralism och dialog i samt att förbättra kunskapen om, tillgången till och bevarandet av minoriteternas kulturarv.
frs · H4121691 · 2017-07-12 00:00:00 — Dnr N2017/04464/D Svar på fråga 2016/17:1691 av (SD) Den internationella poststrategin har frågat mig om jag bedömer att är i behov av ekonomiska lättnader i terminalavgiftssystemet vid frakt till och vilka åtgärder jag i annat fall avser att vidta för att denna ordning ska kunna ändras. Först vill jag klargöra att det vore direkt olämpligt av mig att uttala mig om den ekonomiska situationen för den av den kinesiska staten ägda postoperatören . Systemet för terminalavgifter handlar om avgifter mellan nationellt ansvariga postoperatörer för gränsöverskridande postbefordran inom för postfrågor /Postal Union (UPU). har varit medlem av UPU och systemet för terminalavgifter har funnits . har reformeringen av terminalavgifterna varit en av de viktigaste frågorna för vid , som hålls . har arbetat och fortsätter arbeta tillsammans med andra europeiska länder för att reformeringen av terminalavgiftssystemet ska gå så snabbt som möjligt, bland annat för att snedvridning av konkurrensen ska minska.
frs · H4121692 · 2017-07-11 00:00:00 — Dnr N2017/04510/FJR Svar på fråga 2016/17:1692 av (M) Den svenska modellen för viltförvaltning har frågat mig om jag och regeringen är beredd att överge den svenska modellen för viltförvaltning. är en viktig fråga som berör många olika intressen, särskilt på landsbygden. ska bedrivas adaptivt och regionaliserat samt präglas av långsiktig hållbarhet som hanterar de möjligheter och problem som viltet skapar. Frågor om viltförvaltning är av nationellt intresse, och viltet är en resurs. är ansvarig myndighet för genomförandet av viltförvaltningspolitik och enligt 3 § 19 p. förordningen (2012:989) med instruktion för , ansvarig för frågor om jakt och vilt enligt jaktlagstiftningen. Praktisk operativ viltförvaltning, som sker i fält, behöver lokal förankring och frivilligas insatser. På landsbygden är därför enskildas kunskaper och engagemang i dessa frågor mycket betydelsefulla. Jägarorganisationerna och bidrar med mycket viktiga kompetenser. Inom svensk viltförvaltning vill jag även nämna viltforskning, t.ex. hos och samt via . Arbetet som bedrivs genom Nationella , som skapat en organisation för eftersök av trafikskadat vilt, är också viktigt. har i uppdrag att ansvara för att utföra delar av viltvården och jakten i och får för dessa ändamål medel genom särskilda regeringsbeslut. Det finns även andra organisationer som bidragit och bidrar med värdefulla insatser och kompetenser inom viltförvaltningen. För mig är det angeläget att värna den höga kvaliteten i svensk viltförvaltning, som är en viktig landsbygdsfråga.
frs · H4121693 · 2017-07-10 00:00:00 — Dnr N2017/04515/MRT Svar på fråga 2016/17:1693 av (V) Säkerhet kring fyrhjulingar har frågat mig om jag avser ta några initiativ för att förbättra fordonssäkerheten gällande fyrhjulingar. De fyrhjulingar som finns på den svenska marknaden har ett typgodkännande om uppfyllande av tekniska krav eller en produktmärkning om överensstämmelse med grundäggande krav på säkerhet, hälsa, funktion och miljö. Produktmärkningen ställer krav på att tillverkaren gör en riskanalys över produktens användande. En fyrhjuling kan registreras som olika fordonstyper (terrängmotorfordon, traktor, motorcykel, moped) beroende på användningsområde och utförande. Det finns krav på kontrollbesiktning av fordon registrerade som traktor b, motorcyklar och terrängfordon i uthyrning. Vid besiktning kontrolleras att fordonet inte har försämrats i otillåten grad samt uppfyller föreskrivna krav. Vidare har alla fyrhjulingsfordon en åldersgräns för användande och i regel kräver registrerade fyrhjulingar som kör på allmän väg antingen ett förarbevis eller körkort beroende på hur fordonet är registrerat. Fyrhjulingar registrerade som terränghjuling kräver ett särskilt förarbevis såvida föraren inte har ett körkort med behörighet B utfärdat innan . Om fyrhjulingen är registrerad som motorcykel (kallas fyrhjulig motorcykel) krävs ett körkort med behörighet B. Fyrhjulingar registrerade som moped eller traktor kräver antingen körkort med minst behörighet AM eller i vissa fall beroende på motoreffekten kan det räcka med ett äldre förarbevis eller traktorkort om detta är giltigt. Fyrhjulingar registrerade som motorredskap klass I kräver B-behörighet eller högre och i fallet motorredskap klass II krävs AM-behörighet som lägst och/eller traktorkort. I samtliga fall av körning med registrerade fyrhjulingar utanför inhägnat område krävs att föraren har tillgodogjort sig en utbildning och att denne använder skyddshjälm. Trafiksäkerhet inklusive fordonssäkerhet är en prioriterad fråga för regeringen. Det är viktigt med nödvändiga kunskaper hos förare för att kunna framföra motorfordon som fyrhjulingar på ett säkert sätt. Detta är en del av arbetet för nollvisionen, som är grunden för trafiksäkerhetsarbete. Berörda myndigheter tittar på frågan och jag kommer att följa utvecklingen noga.
frs · H4121694 · 2017-07-11 00:00:00 — Dnr N2017/04519/TIF Svar på fråga 2016/17:1694 av (M) Fyrspår Uppsala−Stockholm har frågat mig om jag kommer att verka för att fyrspåret Uppsala−Stockholm ska ingå i den nationella planen för perioden –2029. Regeringen överlämnade en infrastrukturproposition till med förslag om en historiskt stor satsning på infrastruktur. I propositionen föreslog regeringen att de ekonomiska ramarna för nästa tolvåriga planperiod 2018–2029 ska öka med , till totalt . beslutade i enlighet med regeringens inriktning. beslutade regeringen om direktiv till åtgärdsplanering för perioden –2029. Det innebär att har fått i uppdrag att ta fram ett förslag till en nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet och att länsplaneupprättarna ska ta fram förslag till länsplaner. ska presentera förslaget till ny nationell plan till () och länsplaneupprättarna sina förslag till länsplaner . I åtgärdsplaneringen identifieras de åtgärder som bör prioriteras. I detta arbete kommer nya projekt och åtgärder att utredas och analyseras på både nationell och regional nivå. Den fråga du tar upp avseende fyrspår mellan och bör beaktas inom detta arbete. Jag vill därför inte föregripa denna process och uttala mig om enskilda åtgärder.
frs · H4121696 · 2017-07-27 00:00:00 — Dnr Fi2017/02903/KO Svar på fråga 2016/17:1696 av (M) Skönhetssalonger som inte följer ARN:s beslut har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att kunder som går till skönhetssalonger ska få ett starkare konsumentskydd. Det finns problem med att det går att utföra skönhetsbehandlingar som kan innebära betydande hälsorisker utan att det finns ett effektivt system för tillsyn av de näringsidkare som utför behandlingarna. Det är i sammanhanget självfallet också olyckligt att många näringsidkare, vid tvister med konsumenter, väljer att inte följa rekommendationer. I betänkandet Kroppsbehandlingar – Åtgärder för ett stärkt konsumentskydd (SOU 2015:100), som överlämnades till regeringen , föreslås ny lagstiftning för att skapa en tryggare marknad för kroppsbehandlingar. Utredningen föreslog bl.a. regler om krav på tillstånd, kvalitet, tvistlösning och information. Med beaktande av omfattande kritik från flera remissinstanser vad avser lagförslagets innehåll och utformning har regeringen bedömt att det inte är lämpligt att gå vidare med utredningens förslag. Regeringen undersöker andra möjligheter för att gå vidare med frågan och stärka skyddet för konsumenter som går till skönhetssalonger.
frs · H4121697 · 2017-07-18 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1697 av (M) Statliga mediers anslutning till det pressetiska systemet har frågat mig när jag avser att ta initiativ till att se över frågan om de statliga medieföretagens anslutning till det pressetiska systemet. Medieutvecklingen innebär att gränserna mellan olika typer av medier blir allt svårare att upprätthålla. I tilläggsdirektiv (2017:73) till kommittén om radio och tv i allmänhetens tjänst (Parlamentariska public service-kommittén, Ku2016:06) noterar regeringen att utvecklingen väcker frågor kring de medieetiska systemens betydelse och räckvidd. Frågan om möjligheten och behovet av ett nytt medieetiskt system gäller inte enbart public service. Regeringen konstaterar att frågorna bör ses över i ett bredare mediepolitiskt sammanhang. I samband med genomförandet av de europeiska regler som förhandlas just nu i det s.k. AV-direktivet kan vissa frågor om utökad själv- och samreglering av tv och beställ-tv behöva utredas. I tilläggsdirektiven konstaterar regeringen också att medieutvecklingen riskerar att innebära att en alltmer begränsad del av public service-företagens verksamhet omfattas av sändningstillstånden och därmed av den granskning och uppföljning som görs av och tv. Frågan om regleringen av public service är dock kopplad till yttrandefrihetsgrundlagens (YGL) krav på etableringsfrihet i tråd. Regeringen avser därför att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppdrag att se över YGL. Ett av ändamålen bör vara att ge förutsättningar för en mer ändamålsenlig reglering och därmed även uppföljning av radio och tv i allmänhetens tjänst. Eventuella förslag i ett sådant syfte kommer dock inte kunna genomföras innan nästa tillståndsperiod har inletts. Tilläggsdirektiven ger därför den pågående Parlamentariska public service-kommittén i uppdrag att se över hur regleringen ska utformas på kortare och .
frs · H4121698 · 2017-07-12 00:00:00 — Dnr S2017/03883/FS Svar på fråga 2016/17:1698 av (M) Åtgärder för minskat narkotikamissbruk har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att minska narkotikamissbruket. Narkotikapolitiken bygger på en strategi där tillgångsbegränsning och efterfrågeminskning är likvärdiga beståndsdelar och fokuserar på förebyggande arbete, vård och behandling, sociala insatser samt insatser för att förbättra hälsan hos personer med riskbruk, skadligt bruk eller beroende. En samlad nationell strategi, ANDT-strategin, för alkohol, narkotika, dopning och tobak anger inriktningen för arbetet. Det övergripande målet för den svenska ANDT-politiken är ”Ett samhälle fritt från narkotika och dopning, minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol och ett minskat tobaksbruk”. Det förebyggande och hälsofrämjande arbetet görs på flera nivåer och på olika arenor i samhället där hänsyn tas till bland annat lokala skillnader och problembilder samt risk- och skyddsfaktorer. Det preventiva arbetet innefattar både insatser som riktar sig till hela populationer, till grupper med högre risk för problematiskt drogbruk och till enskilda högriskindivider med begynnande narkotikaproblem. Regeringen delar oro för att den narkotikarelaterade dödligheten är hög i . har därför på regeringens uppdrag lämnat förslag till ett nationellt utvecklingsarbete för att motverka narkotikarelaterad dödlighet. Förslag till en åtgärdsplan har tagits fram i samverkan med . Förslagen berör flera olika åtgärder på flera områden och är under beredning i .
frs · H4121699 · 2017-07-13 00:00:00 — Dnr N2017/04539/SUBT Svar på fråga 2016/17:1699 av (M) Lantmäteriets handläggningstider har frågat mig om vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att komma till rätta med de långa handläggningstiderna hos Lantmäteriet, och när de i så fall kommer att vidtas. Som nämner har Lantmäteriet problem med långa handläggningstider, något som bl.a. har sin grund i att det utbildas betydligt färre lantmätare än vad samhället efterfrågar som lantmäteriförrättningarna generellt blivit mer komplicerade. Regeringen har mot den bakgrunden uppdragit åt Lantmäteriet att beskriva hur man avser att utveckla sin verksamhet så att handläggningstiderna minskar. Regeringen har också uppdragit åt Lantmäteriet att redovisa hur myndigheten arbetar för att attrahera, anställa och utveckla sin personal. Vidare har regeringen gett Statskontoret i uppdrag att utvärdera Lantmäteriets åtgärder för att komma tillrätta med problemen med långa handläggningstider i fastighetsbildningen samt lämna förslag på eventuella ytterligare åtgärder för att minska handläggningstiderna. De av Lantmäteriet redovisade uppdragen hanteras av mig och av bl.a. via en löpande dialog och med uppföljning av myndighetens arbete. Lantmäteriet har vidtagit åtgärder för att komma tillrätta med problemet med långa handläggningstider. Myndigheten har bl.a. breddat rekryteringsunderlaget till att även omfatta annan kompetens än lantmätare. En annan åtgärd är att verksamheten organiserats så att lantmäteriförrättningar ska kunna handläggas var som helst i landet för att på så sätt utjämna den från tid till annan ojämna belastningen på olika kontor och för att utnyttja den lantmätarkompetens som finns på ett effektivt sätt. Myndigheten har även satt in åtgärder för att avsluta äldre ärenden och för att hantera enklare ärenden och komma till avslut. Lantmäteriet har beslutat att förtur kan ges för olika typer av ärenden bl.a. ärenden som prioriteras ur ett samhällsperspektiv eller där sökande begär och har särskilda skäl för förtur. Lantmäteriet har utsett en kommunansvarig tjänsteman som bl.a. anordnar kommunträffar med information om aktuella frågor. Lantmäteriet har också utsett verksamhetsutvecklare med uppgift att hålla kontakt med myndigheter, branscher och intresseorganisationer. Dessa åtgärder väntas ge positiva effekter på handläggningstiderna. Ett viktigt styrinstrument för regeringen är att utse styrelseledamöter och styrelseordföranden i myndigheter med styrelser. Regeringen har för utsett fyra nya styrelseledamöter, däribland en ny styrelseordförande. Dessutom har regeringen inlett en process med att rekrytera en ny generaldirektör för . Att följa Lantmäteriets arbete med att minska handläggningstiderna är och kommer fortsatt att vara en för mig prioriterad fråga.
frs · H4121700 · 2017-07-18 00:00:00 — Dnr N2017/04371/MRT Dnr N2017/04540/MRT Svar på fråga 2016/17:1666 av (L) Utveckling av preclearance på och fråga 2016/17:1700 av (M) Ombyggnaden av har frågat mig hur en flygskatt kommer att påverka framtida roll och utveckling av preclearance till , och har frågat mig om jag och regeringen kommer att ta hänsyn till att införandet av en eventuell så kallad flygskatt kan innebära svårigheter när det gäller att genomföra den ombyggnad av som krävs för att en amerikansk passkontroll ska kunna ske redan i . Eftersom de båda frågorna berör samma frågeställning, besvarar jag dem i ett sammanhang. Regeringens flygstrategi lyfter fram betydelse för jobb och tillväxt i hela landet. Som ett led i utvecklingen av har regeringen tillsatt ett Arlandaråd, som ett arbete pågår inom med att genomföra s.k. preclearance vid avresor till . Förutom målet att stärka som nav och storflygplats, betonar regeringens flygstrategi att flygets miljö- och klimatpåverkan ska minska. Låt mig få understryka att regeringen anser att även flyget, liksom övriga trafikslag, måste bidra när det gäller att uppfylla klimatmålen. Genom en flygskatt kan flyget i större utsträckning bära sina egna klimatkostnader och därför kommer regeringen att föreslå att det införs en skatt på flygresor. Enligt förslagen i betänkandet En svensk flygskatt (SOU 2016:83), som ligger till grund för regeringens förslag i skattefrågan, kommer skatten att dämpa ökningen av det totala antalet avresande passagerare från flygplatser i men ökningen förväntas ändå fortsätta. Vidare anges i lagrådsremissen att ett införande av en skatt på flygresor kan komma att få konsekvenser i fråga om investeringen i en amerikansk inresekontroll på . Sammantaget är det min bedömning att de flygskattenivåer som regeringen kommer att föreslå sannolikt inte kommer att få en avgörande betydelse för utvecklingen av eller planerna på en ombyggnad för att möjliggöra en amerikansk inresekontroll på . Regeringen kommer att följa utvecklingen och får vid behov återkomma med förslag på åtgärder.
frs · H4121701 · 2017-07-18 00:00:00 — Dnr N2017/04542/TIF Svar på fråga 2016/17:1701 av (M) Utbyggnad av i har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta några åtgärder för en utbyggnad av i från tvåfiligt till trefiligt. beslutade regeringen om direktiv till åtgärdsplanering. Det innebär att och länsplaneupprättarna fått i uppdrag att ta fram ett förslag till en nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet respektive länsplaner för perioden –2029. ska presentera ett förslag till ny nationell plan till regeringen och länsplaneupprättarna sina förslag till länsplaner . I åtgärdsplaneringen identifieras de åtgärder som bör prioriteras. I detta arbete kommer nya projekt och åtgärder att utredas och analyseras på både nationell och regional nivå. En utbyggnad av i bör beaktas inom ramen för detta arbete. Jag vill därför inte föregripa denna process och uttala mig om enskilda åtgärder.
frs · H4121702 · 2017-07-20 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1702 av (M) har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att stärka den befintliga polisiära verksamhet som finns vid utflödeshamnar och för att se över möjligheterna att stärka de legala förutsättningarna för att effektivt kunna bedriva gränskontroll. Insatser mot internationella brottsnätverk är ett viktigt och strategiskt utvecklingsområde inom . En effektiv förundersöknings-verksamhet med god förmåga att hantera internationell organiserad brottslighet i kombination med kontrollverksamhet vid relevanta gränspassager bedöms vara framgångsfaktorer i arbetet. För att effektivisera utredningsarbetet har beslutat om en nationell modell för brottssamordning som är särskilt inriktad mot mobil organiserad brottslighet. arbetar också underrättelsestyrt och bedriver ett aktivt utvecklingsarbete av underrättelseverksamheten avseende den här problematiken. För att förebygga inbrott i och stöld av båtar uppmuntrar båtägare till så kallad båtsamverkan, vilket fungerar enligt samma koncept som de grannsamverkansprojekt som är verksamma runt om i landet. Stölder av båtmotorer genomförs oftast under vår och höst. planeras därför ett samarbete mellan sjöpolisen och gränspolisen för att kunna stoppa transporter av tillgripna båtmotorer när de är på väg att lämna landet. har också utsett en nationell operativ samordnare för båtsamverkan. omfattande uppdrag innebär ofta svåra avvägningar och prioriteringar mellan olika angelägna arbetsuppgifter och geografiska områden. Det är som avgör hur resurserna ska fördelas internt inom organisationen och vilka åtgärder som behöver vidtas för att fullgöra de arbetsuppgifter som myndigheten har. Därutöver behöver ett utökat antal anställda. Regeringen avser att återkomma till den frågan i budgetpropositionen . De legala förutsättningarna för att effektivt bedriva gränskontroll ges i EU:s gränskodex. Regeringen har i de senaste årens regleringsbrev för framhållit vikten av den gränspolisiära verksamheten. Vidare ser regeringen över behovet av ny lagstiftning för att upprätthålla säkerheten vid gränser och ge brottsbekämpande myndigheter förutsättningar att använda sig av tekniska hjälpmedel på bästa sätt.
frs · H4121704 · 2017-07-13 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1690 av (S) konfiskering av minoriteters egendom samt fråga 2016/17:1704 av (KD) Konfiskering av syrianska egendomar i har frågat mig hur jag avser att agera för att visa den turkiska staten att och EU inte accepterar fortsatta brott mot mänskliga rättigheter och förtryck av minoritetsgrupper. har frågat mig hur jag avser att verka för att den konfiskerade syrianska egendomen återlämnas till syrianer. Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. Regeringen ser med djup oro på utvecklingen i . Det gäller inte minst respekten för mänskliga rättigheter, demokratin och rättsstatens principer. Detta har vi framfört till turkiska företrädare i och i och vi fortsätter att inom ramen för bilaterala reformstöd stötta insatser för att öka kapaciteten hos det civila samhället, media och andra förändringsaktörer. är inom EU och FN en stark och viktig röst för främjandet av respekten för de mänskliga rättigheterna, inklusive minoriteters åtnjutande av nämnda rättigheter. Inom ramen för anslutningsprocess till EU utgör respekt för mänskliga rättigheter och skydd av minoriteter en viktig komponent till det politiska Köpenhamnskriteriet. och EU följer noggrant utvecklingen i också när det gäller utvecklingen av ägandeförhållanden och processen att återlämna egendom. Det inbegriper även de juridiska processerna i och som rör kompensation för och återlämnande av exproprierad egendom, inklusive fall som rör assyrier/syrianers äganderätt. i koordinerar med likasinnande EU-länder i syfte att följa upp den senaste tidens händelseutveckling beträffande denna fråga, inklusive med relevanta turkiska myndigheter såväl centralt som lokalt i de aktuella områdena. Som utrikesminister påtalar jag ofta att även personer som tillhör minoriteter måste kunna åtnjuta de mänskliga rättigheterna i . I samtal med företrädare för den turkiska regeringen kommer regeringen fortsatt att framföra detta. Den oroande situationen uppmärksammas också i regeringens nya landrapport för om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. De svenska utlandsmyndigheterna i agerar på flera sätt för att belysa minoriteters rättigheter, bland annat genom att träffa företrädare för minoriteter och civilsamhället. bidrar till en rad projekt som syftar till att främja pluralism och dialog i samt att förbättra kunskapen om, tillgången till och bevarandet av minoriteternas kulturarv.