frs · H412696 · 2017-02-01 00:00:00 — Dnr U2017/00245/S Svar på fråga 2016/17:696 av (M) Elevers stödbehov har frågat mig vad jag och regeringen har för konkreta planer för att se till att resurser för stödbehov finns i hela landet och kommer alla elever som behöver det till del. Vilken skola en elev går i ska inte påverka om en elev får det stöd den behöver. Dessvärre går det att konstatera att det är alldeles för stor skillnad mellan skolor. För att skapa en mer jämlik skola och höja kunskapsresultaten genomför regeringen en rad olika satsningar med syftet att skapa bättre förutsättningar för huvudmännen att kunna ta sitt ansvar. Exempel på sådana satsningar är statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser. Statsbidraget gäller även för fortbildning för sådana insatser (förordning [2016:400] för personalförstärkning inom elevhälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser och för fortbildning när det gäller sådana insatser). Regeringen satsar stort på att öka tillgången till specialpedagogiskt stöd genom fler platser till speciallärar- och specialpedagogutbildningarna och bättre specialpedagogisk kompetens för att kunna möta varje elev utifrån dess förutsättningar. Regeringen har tidigare infört en ökning av statsbidraget från till per högskolepoäng till de huvudmän vars lärare utbildar sig till speciallärare inom ramen för satsningen Lärarlyftet II. Regeringen genomför vidare en omfattande satsning på för ökad specialpedagogisk kompetens. Som en del av satsningen gav regeringen i uppdrag att svara för genomförandet av fortbildning i specialpedagogik för lärare i syfte att stärka den generella specialpedagogiska kompetensen. En breddning av Lärarlyftet II är även genomförd så att speciallärarutbildning med även andra specialiseringar än utvecklingsstörning omfattas. Efter det att regeringen öppnat upp speciallärarutbildningen för fler studenter samt infört förbättrade villkor för den som vidareutbildar sig till speciallärare har antalet sökande skjutit i höjden och fler har antagits till dessa utbildningar. har också ett statsbidrag för personalförstärkning när det gäller specialpedagogiska insatser och för fortbildning när det gäller sådana insatser införts i syfte att fler speciallärare och specialpedagoger ska kunna anställas och utbildas. Det innebär bl.a. att den som utbildar sig till speciallärare eller specialpedagog kan få möjlighet att studera med av lönen, och huvudmannen kan söka statsbidrag för av kostnaden för ersättningen till läraren eller förskolläraren. Utöver det ovan nämnda utökas antalet utbildningsplatser på speciallärar- och specialpedagogutbildningarna med 300 nybörjarplatser . Regeringen har vidare tillsatt en särskild utredare med uppdrag att undersöka förutsättningarna för att införa en s.k. läsa-skriva-räkna-garanti och föreslå ett system som innebär att alla elever ska få det stöd eller särskilda stöd de behöver för att få förutsättningar att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås i svenska, svenska som andraspråk och matematik i årskurs 3 i bl.a. . Utredaren överlämnade betänkandet På goda grunder – en åtgärdsgaranti för läsning, skrivning och matematik (SOU 2016:59). De av regeringen avsatta medlen för att utbilda och säkerställa tillgången till fler speciallärare och specialpedagoger är ett viktigt steg mot den läsa-skriva-räkna-garanti som regeringen avser att påbörja införandet av . Regeringen har gett i uppdrag att ta fram och genomföra nationella skolutvecklingsprogram. Dessa ska rikta sig till huvudmän och skolor och bestå bl.a. av generella kompetensutvecklingsinsatser för att stödja lärare och annan berörd personal i deras arbete med elever i behov av stöd i form av t.ex. extra anpassningar eller särskilt stöd. Enligt gällande ansvarsfördelningen mellan staten och huvudmän inom skolväsendet har huvudmannen, dvs. i de flesta fall kommunen eller den enskilde huvudmannen, ansvaret för att resurser fördelas så att eleverna tillförsäkras sin rätt till utbildning. Precis som redogör för har genomfört en regelbunden tillsyn av utbildningen i kommun. lyfter fram flera brister i utbildningen som jag ser allvarligt på. I ett flertal av de beslut som rör olika skolor är bristerna så pass allvarliga att förenat beslutet med ett vite. kommun ska liksom alla andra skolhuvudmän rätta sig efter de beslut som fattar och följa gällande lagstiftning. kommer därför att följa upp om kommun vidtar sådana åtgärder som krävs för att komma till rätta med bristerna i de olika skolorna. Skolväsendet har till uppgift att utjämna skillnader och ge alla, oavsett bakgrund, lika möjligheter att nå sin fulla potential. En jämlik kunskapsskola kommer att vara prioriterat i regeringens fortsatta arbete med skolan.