ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H511460 · 2017-12-12 00:00:00 — Fråga 2017/18:460 Högre utbildning inom offentlig upphandling av (M) till Statsrådet (S) Marknaden för offentlig upphandling uppgår till , och det vilar ett tydligt ansvar på kommuner, landsting och andra upphandlande myndigheter att förvalta skattebetalarnas pengar på bästa sätt. För den enskilda myndigheten handlar det om att balansera värden som kostnadseffektivitet och kvalitet med diverse andra strategiska mål som exempelvis social och miljömässig hållbarhet. Det finns mycket kunskap och yrkeserfarenhet inom upphandlingsområdet men givet både upphandlingsmarknadens omfattning och behovet av att på bred front ytterligare förstärka upphandlingskompetensen hos många myndigheter så finns det god anledning att se över hur fler kan skaffa utbildning inom upphandlingsområdet. finns det kortare kurser som vänder sig till personer inom ramen för yrkesrollen offentlig upphandlare men det behövs även specialinriktning inom existerande universitets- och högskoleutbildningar eller som akademiska påbyggnadskurser för yrkesverksamma inom området. I vårt grannland diskuteras frågor om kompetensförsörjning och utbildning flitigt, och man tar nu krafttag för att förbättra möjligheterna till såväl utbildning som forskning inom upphandlingsområdet. Man står till exempel nu inför en offensiv högskoleutbildning inom upphandlingsområdet där Anskaffelseakademin lyfter frågan till akademisk nivå. Utöver att organisera utbildning på akademisk nivå planeras det för 12–15 doktorander som ska bedriva forskning på området. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att forskning och utbildning inom upphandlingsområdet ska komma på plats på akademisk nivå enligt ovan?
fr · H511461 · 2017-12-12 00:00:00 — Fråga 2017/18:461 Betalningen av trängselavgifter av (M) till Statsrådet (S) skickar Transportstyrelsen räkningar för trängselavgifter och broavgifter i . Beloppen kan vara mycket låga, exempelvis eller . Det kan inte vara kostnadseffektivt att administrera så låga summor och det väcker onödig irritation med så små summor på en räkning. Det hade varit rimligare att dessa räkningar skickades ut först då summan sammanlagt har kommit upp i . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta någon form av initiativ för att ta bort dessa fakturor på småbelopp på några kronor och att en faktura skickas först när de mindre beloppen uppgår till sammanlagt?
fr · H511462 · 2017-12-12 00:00:00 — Fråga 2017/18:462 Sena EU-utbetalningar till lantbrukare av (M) till Statsrådet (S) När man reser runt bland lantbrukare, nu senast i , kommer ständigt frågan om de försenade EU-utbetalningarna upp. Många har fortfarande inte fått ut sina pengar , vilket innebär stora likviditetsproblem och att man i stället får gå till banken och låna i väntan på att EU-ersättningarna ska betalas ut. Detta är naturligtvis helt oacceptabelt; självklart ska landets lantbrukare precis som alla andra kunna få ut sina ersättningar . Vid en försenad betalning i andra sammanhang kräver både samhället och andra fordringsägare straffskatter, straffavgifter, påminnelseavgifter eller räntekompensation vid en försenad inbetalning. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att på något sätt ta initiativ för att kompensera de lantbrukare som har drabbats av de sena EU-utbetalningarna?
fr · H511463 · 2017-12-12 00:00:00 — Fråga 2017/18:463 EU-perspektivet inom infrastrukturen av (M) till Statsrådet (S) I och järnvägsinvesteringar i – saknas ett EU-perspektiv? riktas kritik mot regeringen, och myndigheten konstaterar att regeringen varit passiv och att regeringens fokus på att säkerställa att nationella mål och EU:s mål uppfylls har minskat ytterligare och därmed riskerar viktiga satsningar och viktigt stöd från EU. Detta är oroande och allvarligt och riskerar infrastruktursatsningar i mitt eget hemlän samt många andra satsningar runt om i landet. Det riskerar därmed vår tillväxt och förutsättningarna för våra jobb och företag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt avser statsrådet att stärka regeringens ansträngningar och öka regeringens aktivitet i EU för att säkerställa att svenska intressen enligt ovan värnas?
fr · H511464 · 2017-12-12 00:00:00 — Fråga 2017/18:464 Kapaciteten på av (KD) till Statsrådet (S) fick tågresenärerna i glädjen att få börja åka pendeltåg via den nya . Den har varit efterlängtad. Men likt den gamla berättelsen om skräddaren och den nya kostymen verkar utfallet av mångmiljardsatsningen blivit om inte en tummetott så i alla fall en trångt sittande väst. Staten har inte klarat av att leverera utlovade tåglägen för pendeltågen när öppnade. Trots tidigare löften och ett gemensamt arbete med regionen har kapacitet motsvarande 24 tåg blivit först 20 tåg och tåg. I genomförandeavtalet framgår att staten hade som ambition att erbjuda 24 tåg genom i högtrafik. I Järnvägsbeskrivningen 2018 är beskedet 20 tåg genom . när ansökan av tåglägen för (T18) har gått iväg är beskedet från staten och att systemet klarar av högst 16 tåg genom . Det är en minskning med en tredjedel i förhållande till vad man tog i hand på när genomförandeavtalet för banan en gång tecknades. Därmed går det inte heller att på kort sikt öka kapaciteten så mycket i som SL och vill. Under högtrafik blir kapaciteten närmast densamma som tidigare i stället för det som förväntades när avtalet skrevs på. Antalet stockholmare fortsätter att växa, och högt ställda ambitioner att vässa kollektivtrafikens attraktivitet och locka fler att ställa bilen kvarstår förstås. Men med den uteblivna kapacitetsökningen för pendeltågen i – tillsammans med tekniska problem avseende skyddsportar som fått att tillfälligt stänga – går ekvationen inte ihop. Resultatet är kapacitetsproblem i den pendeltågstrafik som många är helt beroende av för sin jobbpendling och sitt vardagsliv. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka kapaciteten på så att staten kan leverera den utlovade trafikeringen på 24 tåg i rusningstrafik i närtid?
fr · H511465 · 2017-12-12 00:00:00 — Fråga 2017/18:465 Postnords brevkvalitet för inrikespost av (M) till Statsrådet (MP) Opinionsundersökningsföretaget har genomfört en alternativ undersökning av brevkvaliteten hos Postnord. Uppdragsgivaren är ett stort antal företag på landsbygden. Undersökningen visar att av breven kommer fram dagen därpå. Den siffra som Postnord angett i den senaste undersökningen är . undersökning visar att Postnord inte heller klarar det nya krav som införs , det vill säga att av alla brev ska vara framme . Enligt undersökningen rörde det sig om , vilket var . Skillnaderna, framför allt när det gäller övernattsbefordran, är oroväckande stora i de två olika undersökningarna. Det innebär bland annat att Postnord inte når det lagstadgade målet på att av breven ska komma fram dagen därpå. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet och regeringen vidtagit för att öka Postnords brevkvalitet för inrikespost, och vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta med anledning av det låga antal brev som kommer fram med övernattsbefordran enligt undersökning?
fr · H511466 · 2017-12-12 00:00:00 — Fråga 2017/18:466 Antibiotikaresistens av (M) till Socialminister (S) Antibiotikaresistensen sprider sig över världen och är ett eskalerande hot mot den moderna sjukvården. Sjukdomar som är möjliga att behandla och bota riskerar att bli dödliga , vilket i sig hotar välfärden i en bredare bemärkelse. På grund av vår internationellt sett låga användning av antibiotika har än så länge haft ett bättre läge än många andra länder, både inom sjukvården och inom djurhållningen. Men utbrotten ökar. Frågan är åter högaktuell med anledning av de uppkomna fallen av multiresistenta bakterier i form av VRE-bakterier på . Antalet smittade ökar och fler fall kommer sannolikt att hittas då tidigare inlagda och behandlade patienter nu undersöks. Genom att hantera utbrottet har sjukhuset skaffat sig en kompetens på området som bör tas till vara nationellt. Arbetet med antibiotikaresistensen måste fortsätta för att nå ett hållbart och säkert samhälle, och det måste ske på flera nivåer och tvärsektoriellt. har och fått uppdraget att ansvara för den nationella samverkan och ta fram ett nationellt handlingsprogram. Bland det viktigaste för sjukvården att göra regionalt, förutom att minska utskrivningen av antibiotika, är att öka sitt arbete inom hygienen för att minska smittspridningen. Resistensen är dock en sak som måste hanteras nationellt. Att regeringen tar frågan på allvar och fortsätter arbetet mot antibiotikaresistensen utöver den nationella handlingsplanen är av största vikt. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur kommer ministern och regeringen ta till vara Region erfarenheter i det fortsatta arbetet mot antibiotikaresistens?
fr · H511467 · 2017-12-12 00:00:00 — Fråga 2017/18:467 Kvalitetsmätning inom vård och omsorg av (M) till Socialminister (S) Vinstregleringar är nödvändiga, menar den särskilde utredaren för . Utredaren anser att det är för svårt att mäta och följa upp kvaliteten i vården och andra delar av välfärden. I praktiken dömer därmed och utredningen ut kvalitet som ett sätt att styra svensk hälso- och sjukvård. Inget är mer fel, och det leder tankarna i fel riktning när det gäller arbetet med att stärka kvaliteten och därmed utveckla vården och välfärden. I den svenska hälso- och sjukvården finns en lång tradition av att mäta och följa upp kvalitet. De medicinska kvalitetsregistren, som drivs och utvecklas med data från vårdgivarna och vårdens egna professioner och används i forskningen, utvecklar den svenska hälso- och sjukvården och leder till förbättrade medicinska resultat. Att mäta och följa upp sina resultat är en avgörande faktor i vården och inom den medicinska forskningen. Upplevd kvalitet är subjektivt. Det kan variera högst avsevärt från människa till människa. Kvalitet är därmed inte ett enkelt eller självklart begrepp, utan kvalitet bör definieras noggrant i systematisk samverkan mellan olika intressenter. Patientupplevd kvalitet i vården påverkas av många olika faktorer. Det gäller att vara lyhörd och intresserad av att lyssna på vad patienterna anser om vården och bemötandet. Kvalitetsuppföljning är en viktig del av kvalitetsutmaningen. ställer krav på att det ska finnas ett ledningssystem för ett systematiskt kvalitetsarbete. Det framgår av föreskrifter från nämnda myndighet. Dessa föreskrifter ska tillämpas inom hälso- och sjukvården. Därtill byggs olika kvalitetsregister ut i syfte att kunna följa upp och utveckla kvaliteten inom vården. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilken analys gör ministern av slutsats att det är för svårt att mäta kvalitet, och vilka konkreta åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att stärka uppföljningen av kvalitet inom vården och omsorgen?
fr · H511468 · 2017-12-12 00:00:00 — Fråga 2017/18:468 Lokala bankkontor av (S) till Statsrådet (MP) Regeringen har börjat byta riktning när det gäller landsbygdspolitiken. Genom att decentralisera statliga myndigheter och verk och upprätta servicekontor har fler fått en mer nära kontakt med viktiga myndigheter. Något som är viktigt både för företag och för enskilda medborgare. Lika viktigt för både befolkning och företag är närheten till lokala bankkontor. Medan regeringen decentraliserar lägger bankerna i allt snabbare takt ned sina lokala kontor. har tre av de största bankerna lagt ned ca 250 bankkontor runt om i landet, främst på glesbygden. Bristen på ett väl fungerande bank- och finansväsen har under åtskilliga decennier försvårat en nödvändig modernisering, näringsmässig breddning och ekonomisk tillväxt av över hälften av landets regioner. I har lagt ned flera kontor, vilket lett till att ett tiotal kommuner bildat ett nytt nätverk för att kunna locka nya och andra aktörer än storbankerna att öppna bankkontor på mindre orter. Här är framför allt sparbanksrörelsen viktig – en rörelse som i andra delar av landet varit en utvecklingsmotor i mindre kommuner och gynnat tillkomsten av fler företag och jobb i regionerna utanför de stora tätortsbildningarna. Därför är det viktigt att det förs en politik så att sparbanksrörelsen kan stärkas, och det finns flera områden som behöver åtgärdas. Jag vill med anledning av detta fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att stilla oron i landets kommuner?
fr · H511469 · 2017-12-12 00:00:00 — Fråga 2017/18:469 Mål för forskning och utveckling av (M) till Statsrådet (S) I regeringens proposition Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft lyder ett av delmålen: ska vara ett internationellt attraktivt land för investeringar i forskning och utveckling. De offentliga och privata investeringarna i forskning och utveckling bör även fortsatt överskrida EU:s mål. Detta är ett mål som betyder att en medlemsstats privata och offentliga investeringar i forskning och utveckling (FoU) ska uppgå till av bnp. På regeringens hemsida () står emellertid att läsa att de offentliga och privata investeringarna i FoU ska uppgå till av BNP . En sida som är uppdaterad så sent som . Sammantaget blir detta högst förvirrande. Vilket mål är det egentligen som gäller? är det högst väsentligt att det blir klarlagt vilken ambitionsnivå som regeringen har i denna viktiga fråga. Med hänvisning till detta vill jag fråga statsrådet : Vilket av de redovisade målen arbetar statsrådet och regeringen mot då det gäller privata och offentliga investeringar i FoU?
fr · H511470 · 2017-12-12 00:00:00 — Fråga 2017/18:470 Utbetalningsvillkoren för tjänstepension av (M) till Socialminister (S) De allra flesta som går i pension får en väsentlig andel av sin totala pensionsinkomst från tjänstepensionen. Villkoren för uttag av tjänstepension skiljer sig mellan olika avtal, likaså gör förvalen på blanketter och den medföljande informationen. Därtill är det numera vanligt att man som individ har tjänstepension från olika arbetsgivare och avtal. Det är således inte helt enkelt att få grepp om och kunna göra välavvägda val för uttaget av sin tjänstepension. har allt fler, en del medvetet men många även omedvetet, tagit ut sin tjänstepension kortvarigt, vilket ofta innebär . När man väl gjort sitt val går det inte att ändra. Det innebär en högre inkomst men därefter sjunker inkomsten dramatiskt och för många är möjligheterna att sedan öka sin inkomst små. har i en rapport om just tjänstepensionen konstaterat att det föreligger betydande krångel i dessa system och att många dessvärre inte förstår de ekonomiska konsekvenserna av de olika alternativen och valen. mottog regeringen remissvaren på betänkandet Tjänstepension – tryggandelagen och skattereglerna (SOU 2015:68). Bland förslagen i betänkandet ingår en förändring av utbetalningsvillkoren för tjänstepensioner som skulle göra det möjligt med uppehåll i kortvariga uttag och att kunna förlänga den valda utbetalningstiden efter att pensionen börjat betalas ut. har ingenting hänt från regeringens sida. Med tanke på att de kortvariga uttagen av tjänstepension medför en risk för att äldre människor får inkomstnivåer som blir oacceptabelt låga så är dessa förslag brådskande. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : När kommer konkreta lagförslag som förbättrar utbetalningsvillkoren för tjänstepensioner så att individen både kan göra uppehåll och förlänga utbetalningstiden?
fr · H511471 · 2017-12-13 00:00:00 — Fråga 2017/18:471 Kvalitet och kompetens i skönhetsbranschen av (M) till Socialminister (S) Regeringen presenterade förslag om att även skönhetssalonger, livsmedels- och tobaksgrossister samt fordonsverkstäder ska ha så kallade personalliggare. finns personalliggare inom bland annat bygg- och frisörbranschen. Det är återigen så att regeringen väljer att föreslå personalliggare på fler områden utan att detta föregås av vederbörlig utredning av konsekvenser, erfarenheter etcetera av de befintliga personalliggarna. Det är även anmärkningsvärt att regeringen verkar vara mer intresserad av vilken personal som är på plats än av huruvida de som är där verkligen har den kompetens och erfarenhet som behövs för att utöva yrket. skulle det till exempel vara fullt möjligt för en bilverkstad att låta sin verkstadspersonal utföra skönhetsingrepp på sina kunder trots att personalen inte har utbildning för detta. sticker ut som ett av få länder som inte har grundläggande krav på kvalitet, utbildning, legitimation och regler för att ansvarig personal ska kunna utföra olika former av skönhetsbehandlingar. Alliansregeringen såg tydligt de kvalitetsbrister som råder för skönhetsbehandlingar och beslutade att utreda och ta fram konkreta åtgärder för att stärka konsumenten och kvaliteten för kroppsbehandlingar genom utredningen – Åtgärder för ett stärkt konsumentskydd SOU 2015:100. har utredningen remissbehandlats i sedvanlig ordning, och det är tydligt att behoven att stärka kvaliteten är mycket stora. Detta till trots har den sittande rödgröna regeringen inte valt att under sina göra något för att stärka kvaliteten för denna växande bransch. Ingenting har gjorts av regeringen för att stärka kvaliteten i skönhetsbranschen. Det har gått utan att regeringen vidtagit några som helst åtgärder eller presenterat några konkreta förslag för att stärka kvaliteten på skönhetsbehandlingar. Det duger inte. Det är dags för regeringen att agera. I finns flera konkreta förslag som regeringen har blundat för eller rösta ner. Ordning och reda och stärkt kvalitet gynnar alla inblandade, inte minst när det gäller att stärka tryggheten, oavsett vilket medicinskt ingrepp som utförs. är ett av få länder som saknar krav när det gäller dem som utför skönhetsbehandlingarna och ingreppen. Regeringen och finansministern är mer intresserade av uppgifter om vilka personer som ingår i personalen i lokalen, än av att dessa har vederbörlig kunskap och erfarenhet för att utföra skönhetsbehandlingar och/eller ingrepp. Detta är hyckleri. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka konkreta åtgärder tänker ministern och regeringen vidta för att kvalitet och kompetens hos den personal som utför skönhetsbehandlingar och ingrepp ska bli lika viktigt som att föra personalliggare?
fr · H511472 · 2017-12-13 00:00:00 — Fråga 2017/18:472 Bedrägerier kopplade till bilägande av Boriana (M) till Statsrådet (S) Problemet med så kallade bilmålvakter är fortsatt stort, trots den lagskärpning som gjordes . En bilmålvakt är en person utan några ekonomiska medel, som står registrerad som ägare till hundratals, ibland till och med tusentals bilar. Enligt Transportstyrelsen måste den nya ägaren ha ett svenskt personnummer för att bilen ska kunna registreras vid ett ägarbyte. Problemet är att om personen saknar personnummer går det även bra med ett så kallat samordningsnummer. Enligt fås detta genom att personen i fråga skickar in en blankett. Även Transportstyrelsen kan beställa ett sådant nummer från som sedan tilldelar bilägaren numret. Varken Transportstyrelsen eller kontrollerar om de personuppgifter som bilägaren anger vid ansökan är riktiga. Ansökningsprocessen kräver heller inga personliga möten. När granskade processen hade minst ett femtiotal personer med felaktiga identiteter och samordningsnummer registrerats som bilägare. Sex av dessa personer stod som ägare till över 1 000 bilar. Problemet är att det finns flera fall där personer med samordningsnummer som har ansökt om att bli registrerade som bilägare antingen är bilmålvakter eller ingår i kriminella nätverk som använder bilarna för att transportera stöldgods. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att stävja problematiken kring användandet av samordningsnummer vid registrering av fordonsägarbyte?
fr · H511473 · 2017-12-13 00:00:00 — Fråga 2017/18:473 Höjda farledsavgifter av (KD) till Statsrådet (S) har beslutat att farledsavgifterna ska höjas . Många av remissinstanserna var kritiska till förslaget, men det verkar inte ha lyssnat på över huvud taget. En mycket allvarlig konsekvens av beslut är att sjöfartens konkurrenskraft äventyras. I förlängningen drabbar det svensk industri när det gäller såväl export som import. Men även miljön påverkas negativt, eftersom gods kommer att flyttas över från sjöfart till landsväg, tvärtemot regeringens intentioner. Miljöincitamenten borde i stället förstärkas. Den utformning som systemet ser ut att få kommer inte att påskynda utvecklingen av grönare transporter till sjöss; det ger för lite att investera i till exempel LNG. Genom de avgifter som pålagts sjöfarten och de nya avgifter som är planerade att påbörjas beräknas sjöfartens extra kostnader hamna på ca . Regeringen skriver sina regleringsbrev till de statliga myndigheterna . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt ämnar statsrådet genom sitt regleringsbrev till påverka myndigheten att ompröva sitt beslut om höjda farledsavgifter?
fr · H511474 · 2017-12-14 00:00:00 — Fråga 2017/18:474 Biståndet till den palestinska myndigheten av (SD) till Statsrådet (MP) har vi fått läsa om de fruktansvärda attackerna som har skett mot synagogor i och . Vi har även fått höra hur en antisemitisk demonstration har ägt rum i , där man ropade slagord om att judar skulle dödas och om att man skulle påbörja en tredje intifada. Antisemitismen i gror, och det har den tyvärr gjort . Man kan med rätta fråga sig vad det är som gör att den ökar och vad regeringen gör för att vända denna trend. Kan det vara så att regeringen har ett visst ansvar för att den har ökat i takt med att fler människor, inte minst palestinier, har valt att flytta till vårt land? För undertecknad är svaret självklart. Regeringen har ett stort ansvar för detta, vilket gör att det känns en aning smaklöst när företrädare för densamma går ut och fördömer dessa dåd. Det bistånd som den ger till den palestinska myndigheten går indirekt till att betala löner för dömda terrorister och till spridningen av grov antisemitism. Antisemitismen i områden som kontrolleras av den palestinska myndigheten sprider sig av naturliga skäl även till i takt med att palestinier flyttar till vårt land. Biståndsministerns partivän sa i ett replikskifte med undertecknad under utrikesutskottets biståndsdebatt att ett bistånd inte ska vara villkorslöst. Min fråga till statsrådet är därför följande: Vilka villkor har statsrådet och regeringen ställt för de utbetalningar som görs till den palestinska myndigheten, och avser man att se över de utbetalningar som har gjorts för att säkerställa att de inte har använts felaktigt?
fr · H511475 · 2017-12-14 00:00:00 — Fråga 2017/18:475 Förhör med återvändande IS-krigare av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) uppskattade att runt 300 svenska medborgare hade rest till och för att ansluta sig till Islamiska statens så kallade kalifat. beräknar man att uppemot 170 av dessa har återvänt till . Trots risken att många av dessa, kanske samtliga då de har varit anslutna till världens mest brutala terrororganisation, har begått brott saknas bevis för detta. har som ambition att prata med alla återvändare, men det finns inget de kan göra om en återvändare nekar till ett samtal då ett sådant nämligen är helt frivilligt. Undertecknad har i likhet med många andra vid ett flertal tillfällen efterfrågat en hårdare lagstiftning på detta område, och SD har vid ett flertal tillfällen ifrågasatt regeringens arbete med att säkra vår trygghet och straffa dem som har anslutit sig till terrorsekten. Vad vi nu riskerar att se är att de forna islamistkrigarna kan återvända till samma miljöer som de befann sig i före sin resa. Terrorforskaren har även vittnat om att de då kan få en veteranstatus jämförbar med ”rockstjärnor”, vilket på så sätt ytterligare kan påverka radikaliseringen i en negativ riktning. Med hänvisning till det ovanstående önskar jag att justitie- och inrikesminister svarar på följande fråga: Avser ministern och regeringen att möjliggöra för att föra samtal med återvändande terrorister, oavsett om de är misstänkta för brott eller inte, och vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att skapa förutsättningar för att arbeta effektivare?