ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H4121591 · 2017-06-21 00:00:00 — Dnr N2017/04051/TS Svar på fråga 2016/17:1591 av (S) Tillgången till flyg på landsbygden har frågat landsbygdsministern hur han inom ramen för sitt ansvarsområde i regeringen, säkrar att den upphandlade flygtrafiken fortsätter, så att landsbygden och norra fortfarande har möjligheten att utvecklas. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som infrastrukturminister som ska svara på frågan. Det övergripande transportpolitiska målet är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. I regeringens flygstrategi understryker regeringen de regionala icke-statliga flygplatsernas betydelse i transportsystemet för att uppnå en god tillgänglighet i hela landet. Enligt sin instruktion har i uppgift att ingå och ansvara för statens avtal om transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik, inklusive flygtrafik, som inte upprätthålls i annan regi och i delar av landet där det saknas förutsättningar för kommersiell drift. Medel för denna upphandlade trafik finns anvisat av staten på anslaget för trafikavtal, vilket innebär att från detta anslag betalar ersättning till trafikföretag för interregional kollektiv persontrafik med flyg, tåg, båt eller buss.
frs · H4121594 · 2017-06-21 00:00:00 — Dnr Ju2017/05407/ Svar på fråga 2016/17:1594 av (M) Preskriptionstiden för sexualbrott mot barn har frågat mig när vi kan se konkreta lagförslag om en slopad preskriptionstid för sexualbrott mot barn. Det finns barn som utsätts för grova övergrepp som kan påverka dem under resten av livet. Det kan dröja långt in i vuxen ålder innan den som blivit utsatt orkar, vågar eller får möjlighet att bearbeta händelserna och vill anmäla dem. Det är därför, från ett brottsofferperspektiv, viktigt att det finns en möjlighet att få upprättelse även om det har gått . Vidare finns när det gäller allvarlig brottslighet såsom grova övergrepp mot barn ett starkt allmänt intresse av att den inte förblir ostraffad. Jag tycker därför att det finns skäl att se över frågan om preskription ska avskaffas för sådana brott. Jag har gett en utredare i uppdrag att bl.a. analysera och överväga om preskription bör avskaffas eller förlängas för sexualbrott och andra allvarliga brott mot barn. Oavsett ställningstagande i sak ska utredaren lämna lagförslag som innebär ett avskaffande av preskription för sådana brott. Uppdraget ska redovisas .
frs · H4121595 · 2017-06-20 00:00:00 — Dnr N2017/04202/FJR Svar på fråga 2016/17:1595 av (L) Det kustnära fisket i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att värna det kustnära fisket i . Mot bakgrund av målen i regeringens maritima strategi samt livsmedels-strategin finns det behov av att kontinuerligt se över och modernisera regelverket för det kustnära fisket i syfte att värna detta fiske. Enligt den gemensamma fiskeripolitiken ska medlemsstaterna inom ramen för de fiskemöjligheter som de tilldelats även sträva efter att ge incitament till fiskefartyg som använder selektiva fiskeredskap eller miljövänligare fiskemetoder, med bl.a. minskad energikonsumtion eller minskade skador på livsmiljöer. Havs- och vattenmyndigheten har regeringens uppdrag att reglera och förvalta fisket samt fördela fiskemöjligheter i enlighet med den gemen-samma fiskeripolitikens regelverk, medan har fått upp-draget att främja och utveckla de blå näringarna. Dessa båda myndigheter har gemensamt tagit fram strategin ”Svenskt yrkesfiske 2020 – hållbart fiske och nyttig mat” . Jag ser positivt på detta myndighets-initiativ som syftar till att arbeta med de utmaningar som det kustnära fisket står inför. Jag är övertygad om att det finns allt bättre förutsätt-ningar för ett svenskt yrkesfiske med samverkan mellan ett levande kust-fiske och ett mer storskaligt fiske. Jag kommer fortsätta verka för ett långsiktigt livskraftigt kustfiske som bedrivs på långsiktigt hållbara fiskbestånd.
frs · H4121596 · 2017-06-21 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1596 av (L) Den nationella har frågat mig om jag och regeringen avser att placera den nationella i . Regeringen överlämnade en skrivelse till om regeringens strategi för det nationella arbetet med mänskliga rättigheter (skr. 2016/17:29). I skrivelsen gör regeringen bedömningen att en nationell rättigheter, enligt de så kallade Parisprinciperna, bör inrättas i och att bör vara huvudman för en sådan institution. Frågor som berör myndigheter ankommer inte på regeringen utan på att bereda. Det innebär att en eventuell fortsatt beredning av frågan om inrättandet av en rättigheter, med som huvudman, helt ankommer på själv. Mot bakgrund av det ovan anförda kan jag inte uttala mig om den geografiska placeringen av en eventuell nationell rättigheter.
frs · H4121597 · 2017-06-21 00:00:00 — Dnr U2017/02723/UH Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2016/17:1597 av (V) Tandhygienistutbildning har frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa att till exempel tandhygienistutbildningar och andra bristyrken finns tillgängliga i och i de övriga berörda regionerna och landstingen. Låt mig först klargöra att den svenska modellens goda möjligheter för människor att utbilda sig oavsett inkomst, bostadsort och bakgrund har historiskt lagt grunden till vårt välstånd och vår konkurrenskraft och gett människor ökad frihet. En viktig del av regeringens politik är att det ska vara möjligt att kunna studera vidare, byta karriär och bilda sig under hela livet och i hela landet. I vårändringsbudgeten (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255), som har beslutat i enlighet med, framgår att en utbyggnad av utbildningsplatser vid universitet och högskolor ska göras . Vissa av medlen är destinerade för utbyggnad av utbildningar som leder till vissa bristyrken. En del av medlen inom ramen för satsningen kan användas till andra utbildningar. Regeringen följer också kontinuerligt utvecklingen inom sektorn för högre utbildning och har återkommande dialoger med respektive lärosäte om vikten av att utbildningsutbudet motsvarar just samhällets behov av utbildningar. Lärosätena har i uppdrag att vid beslut om utbildningsutbud och dimensionering ta hänsyn till studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov såväl på nationell som på lokal nivå. Universitet och högskolor avgör själva om det finns förutsättningar att erbjuda utbildning av hög kvalitet. Det är universitet och högskolor som själva beslutar om utbildningarnas upplägg, studietakt och innehåll utifrån de examensbeskrivningar som finns i examensordningen, bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100). Regeringen uppmuntrar lärosätena till ökad samverkan om t.ex. behoven av utbildning inom olika områden och har för att underlätta samverkan mellan berörda aktörer gett och ett gemensamt uppdrag (S2016/04992/FS [delvis]). Uppdraget innebär att analysera och föreslå hur samverkansarenor på nationell och regional nivå mellan aktörer med ansvar för kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården kan utvecklas långsiktigt. En gemensam konferens hölls av myndigheterna och samlade en stor del av berörda intressenter. En särskild utredare har fått i uppdrag att göra en samlad översyn av styrningen av universitet och högskolor (dir. 2017:46). Utredaren ska bl.a. föreslå ett styr- och resurstilldelningssystem som stöder universitet och högskolor och ger dem incitament att utveckla verksamheten i enlighet med kraven i högskolelagen (1992:1434) och högskoleförordningen samt de mål i övrigt som riksdag och regering har fastställt för högre utbildning och forskning. I uppdraget ingår att föreslå hur styrningen kan utvecklas för att olika gruppers utbildningsbehov ska kunna tillgodoses och för att säkerställa kompetensförsörjningen och andra samhällsbehov.
frs · H4121598 · 2017-06-21 00:00:00 — Dnr N2017/04217/MRT Svar på fråga 2016/17:1598 av (V) Körkortstillstånd för före detta drogmissbrukare har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att förenkla regelverk och förutsättningar för att personer åter ska få körkortstillstånd efter en lång tids oberoende av droger utan att ge avkall på de trafiksäkerhetsmässiga aspekterna. Ambitionerna hos regeringen när det gäller trafiksäkerhet är höga, och därför fattades beslut om en nystart för nollvisionen. Svenskt trafiksäkerhetsarbete är framgångsrikt och dödstalen i vägtrafiken har halverats . Nollvisionen har även väckt intresse internationellt. De trafikmedicinska kraven på förare utgår i huvudsak från EU:s tredje körkortsdirektiv, och implementeringen i har utgångspunkten att kraven på förares medicinska lämplighet ska vara höga. Transportstyrelsen är den myndighet i som har bemyndigande att utfärdarda medicinska föreskrifter för körkortsinnehav och arbetar tillsammans med bl.a. expertis inom alkohol- och narkotikamissbruk och beroendesjukdomar vid framtagande av dessa. De medicinska kraven finns i Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om medicinska krav för innehav av körkort m.m. (TSFS 2010:125). Kostnaderna för läkarundersökning och provtagning för att erhålla körkort efter missbruk- eller beroendediagnoser kan variera. Jag utgår från att Transportstyrelsen tillsammans med trafikmedicinsk expertis utfanför myndigheten, och med sitt ansvar för föreskrifterna kontinuerligt ser över regelverket så att det är så överblickbart och att tillvägagångssättet för den enskilde körkortstagaren är så enkelt som möjligt. Därmed avser jag inte att vidta särskilda åtgärder men följer utvecklingen för hur Transportstyrelsen arbetar med det trafikmedicinska regelverket, och har en kontinuerlig dialog med myndigheten om detta.
frs · H4121599 · 2017-06-21 00:00:00 — Dnr Ju2017/05386 Svar på fråga 2016/17:1599 av (M) Lindrigare straff vid förflyttning från har frågat justitie- och migrationsminister vilka åtgärder han tänker vidta för att säkerställa att påföljder utdömda i gäller lika för alla även vid överförflyttning till ett annat land. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regler om överförande av straffverkställighet från till stater inom Europeiska unionen finns i lagen (2015:96) om erkännande och verkställighet av frihetsberövande påföljder inom Europeiska unionen. Lagen bygger på bindande EU-regler och genomför rådets rambeslut /909/RIF om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på brottmålsdomar avseende fängelse eller andra frihetsberövande åtgärder i syfte att verkställa dessa inom Europeiska unionen. Grundtanken med rambeslutet är att en person som döms till en frihetsberövande påföljd ska verkställa straffet i den medlemsstat där hans eller hennes sociala återanpassning sker bäst, vilket som regel är i hemlandet. Enligt rambeslutet är huvudregeln att det är den utdömda påföljden som ska verkställas även när verkställigheten ska ske i en annan stat. I undantagsfall får dock myndigheten i den stat där påföljden ska verkställas anpassa påföljden och sätta ned straffets längd (artikel 8.2). Sådan anpassning får bara ske om det utdömda straffet är längre än det strängaste straff som föreskrivs för motsvarande brott i den stat där straffet ska verkställas. Om påföljden anpassas ska straffet bestämmas till det strängaste straff som föreskrivs för motsvarande brott i den verkställande staten. Det är Kriminalvården som beslutar om en fängelsedom ska sändas över till en annan medlemsstat. Kriminalvårdens beslut kan överklagas till tingsrätt. Varken rambeslutet eller lagen uppställer någon skyldighet för Kriminalvården att översända en dom till en annan medlemsstat. I stället uppställs i lagen ett antal kriterier för när och hur en dom får översändas. Ett krav är att ett översändande endast får ske om det är lämpligt. Det kravet syftar enligt förarbetena till lagen bl.a. till att avstå från att överföra straffverkställigheten till en stat som har för avsikt att väsentligt sätta ned påföljdens längd. Om Kriminalvården först i efterhand får reda på att den andra staten har sådana avsikter kan Kriminalvården, så länge verkställigheten inte har påbörjats i den andra staten, upphäva beslutet om att sända över domen. Det finns alltså regler som tar hand om den situation som lyfter i frågan. Några åtgärder från regeringens sida är därför inte påkallade.
frs · H4121601 · 2017-06-21 00:00:00 — Dnr Fi2017/02682/S3 Svar på fråga 2016/17:1601 av (M) Myndigheternas it-beredskap har frågat civilministern vilka krav statsrådet ställer på våra myndigheters it-beredskap. Frågan har överlämnats till mig. Det uppstod ett fel i de centrala lagringssystemen hos vilket medförde att och e-tjänster inte fungerade. Även drabbades då myndigheterna delar vissa tekniska system. identifierade att felet var relaterat till trasiga hårddiskar och påbörjade arbetet med att ersätta dessa. För att det inte skulle uppstå nya problem valde att prioritera säkerhet före snabbhet. Myndigheten testade därför systemen noga och de slogs på succesivt under kontrollerade former. informerade löpande medborgare och företag via en tillfällig webbplats och olika sociala medier att myndigheten som en följd av stoppet bl.a. förlängde tidsfrister för inlämning av deklarationer m.m. Samhället blir i snabb takt allt mer digitaliserat. Vi är många som sköter våra ärenden via appar i mobiltelefoner . Detta ställer höga krav på myndigheternas förmåga att både leverera e-tjänster men också att hålla en hög it-säkerhet. Regeringen följer noga myndigheternas arbete i dessa frågor. kommer att utreda den nu aktuella händelsen. Jag avvaktar resultatet av utredningen för att se om det finns anledning för mig att vidta några åtgärder.
frs · H4121602 · 2017-06-28 00:00:00 — Dnr A2017/01292/ARM Dnr A2017/01314/ARM Dnr A2017/01342/ARM Svar på fråga 2016/17:1602 och 2016/17:1618 av (M) Utredning om fackliga stridsåtgärder och i samt fråga 2016/17:1645 av (M) Åtgärder med anledning av hamnkonflikten har frågat när jag förväntar mig att regeringens utredare som ska se över stridsåtgärdsrätten kan vara på plats och påbörja sitt arbete. har frågat statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta givet hamnkonflikten för att även fortsatt ska kunna ha fungerande logistikflöden med transoceana direktanlöp av fartyg till . Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att mildra konsekvenserna av konflikten i hamn och liknande konflikter. Situationen i Hamn är allvarlig. Konflikten i containerterminalen påverkar inte bara hamnens kunder och de företag som transporterar varor till och från hamnen. Den riskerar också att hota konkurrenskraft och svenska jobb när företag inte längre har tillgång till en hamn med kapacitet. Ingen annan än parterna kan lösa den akuta situationen. Det vilar därför ett mycket stort ansvar på parterna i konflikten att snabbt komma överens om en lösning. De medlare som har utsett står fortsatt till parternas förfogande. Den svenska arbetsmarknadsmodellen har bidragit till en stark omställningsförmåga och internationell konkurrenskraft som reallönerna ökat under drygt två decennier. Det är en framgångsrik modell som regeringen vill fortsätta utveckla. Men den långvariga arbetsmarknadskonflikten i Hamn är ett exempel på en situation där den svenska modellen inte fungerar tillfredsställande. Konflikten i hamnen väcker därför frågan om det finns anledning att se över lagstiftningen i syfte att ge förutsättningar för att modellen ska fungera ännu bättre . Regeringen beslutade därför att tillsätta en utredning om en översyn av rätten att vidta stridsåtgärder på arbetsmarknaden. En särskild utredare ska bl.a. analysera och ta ställning till om det är möjligt och lämpligt att begränsa rätten att vidta stridsåtgärder i andra syften än att reglera villkor i ett kollektivavtal. Utredaren ska också se över om det behövs förändringar av fredspliktsreglerna i situationer när en arbetsgivare, som är bunden av ett kollektivavtal i förhållande till en arbetstagarorganisation, utsätts för stridsåtgärder av en annan arbetstagarorganisation. Uppdraget ska redovisas . En utredare har utsetts och kommer att påbörja arbetet.
frs · H4121603 · 2017-06-28 00:00:00 — Dnr S2017/03617/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2016/17:1603 av (M) IVO:s handläggningstider för tillstånd har frågat socialförsäkringsministern vad ministern och regeringen avser att konkret göra för att minska de långa handläggningstiderna hos Inspektionen för vård och omsorg (). Frågan har överlämnats till mig. tar i sin fråga upp att de långa handläggningstiderna för tillståndsprövning av enskild verksamhet på ett olyckligt sätt blockerar etableringen av viktiga verksamheter. Hon skriver att det måste finnas en plan och en strategi för hur på ett effektivt sätt ska arbeta med ansökningarna för att minska handläggningstiderna. Frågan är ställd med hänvisning till ansvarsområde. Förkortade handläggningstider är en viktig fråga. bedriver ett omfattande utvecklings- och effektiviseringsarbete, och har genomfört/genomför flertalet åtgärder för att korta ner handläggningstiderna: Arbete med att införa en e-tjänst för alla socialtjänsttillstånd pågår. Ansökningsblanketter har reviderats för att förenkla och effektivisera hanteringen av stödboendeansökningar. Utvecklingsarbete genomförs även i form av att testa alternativa utredningsmetoder och ta fram ytterligare stöddokument för handläggningen. har rekryterat ett flertal nya utredare, och ytterligare rekryteringar är på gång. har också anpassat organisationen i syfte att effektivisera handläggningen. Myndigheten har inrättat en särskild enhet som gör den så kallade lämplighetsprövningen av sökanden (bolag och personer bakom bolaget). Regeringen för en kontinuerlig dialog med och följer myndighetens utvecklings- och effektiviseringsarbete.
frs · H4121604 · 2017-06-21 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1604 av Boriana (M) Förtroendet för rikspolischefen Boriana har frågat mig om jag har fortsatt förtroende för rikspolischef . Boriana inleder med att nämna tredje, och ännu ej publicerade, rapport om utsatta områden. Att en myndighetschef väljer att förankra dokument inom sin organisation och med andra berörda innan de offentliggörs tycker jag inte är märkligt. Jag ser fram emot att ta del av rapporten när väljer att publicera den. Att leda största myndighet är ett komplext uppdrag och jag har fortsatt förtroende för rikspolischefens sätt att utföra denna svåra uppgift.
frs · H4121605 · 2017-06-28 00:00:00 — Dnr S2017/03623/FS Svar på fråga 2016/17:1605 av av estetiska kroppsbehandlingar har frågat mig på grundval av vilken analys som jag och regeringen väljer att inte lägga fram konkreta förslag och en proposition om lagreglering av estetiska kroppsbehandlingar för att få ordning och reda och stärka kvaliteten för kunderna, och vilka nya konkreta åtgärder, förutom ytterligare utredningsuppdrag till , avser ministern att vidta för att säkerställa ett rimligt skydd för alla dem som genomgår estetiska kroppsbehandlingar. Flera viktiga remissinstanser har riktat kritik mot att kirurgiska ingrepp och injektioner, enligt utredningens förslag, ska ses som en konsumenttjänst och därmed inte beaktar patientsäkerhetsperspektivet. Eftersom remissinstanserna ifrågasatt om utredningens förslag leder till säkrare behandlingar, har regeringen inte ansett att det är möjligt att gå vidare med förslagen. Regeringen analyserar om det behöver vidtas andra åtgärder för att skapa ett ändamålsenligt regelverk för estetiska behandlingar som värnar patientsäkerheten och utförs av legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal och för en dialog med om detta.
frs · H4121606 · 2017-06-28 00:00:00 — Dnr S2017/03625/FS Svar på fråga 2016/17:1606 av (M) Tandvårdsstöd till äldre har frågat mig vilken analys jag gör av att tandvårdsstöden inte når fram till äldre så som det var avsett, och vilka nya konkreta åtgärder, förutom aviserad utredning som inte specifikt sagts fokusera på äldre, jag avser att vidta för att vända den negativa utvecklingen. 2016 fick i uppdrag av regeringen att genomföra en samlad utvärdering på nationell nivå av samtliga tandvårdsstöd som regleras genom tandvårdsförordningen (1998:1338) och det statliga särskilda tandvårdsstödet (STB). En av målgrupperna för denna förordning är gruppen sköra äldre. ska lämna förslag på eventuella förbättringar och slutredovisa uppdraget till . En delredovisning av uppdraget lämnades till med fokus på juridiska utgångspunkter, svårigheter för tillämpning av tandvårdsstöden, samt en beskrivning av hur STB har använts sedan bidraget infördes . Regeringen fortsätter att följa frågan och ser fram emot slutredovisning.
frs · H4121607 · 2017-06-28 00:00:00 — Dnr Fi2017/02709/SE Svar på fråga 2016/17:1607 av (M) Värnskatten har frågat mig om jag och regeringen bedömer att ett avskaffande av värnskatten skulle vara självfinansierande. Beräkningar av skatters så kallade självfinansiering avser eventuella offentligfinansiella effekter på lång sikt. Storleken på och tidpunkten för dessa effekter är mycket osäkra. Vad vi däremot vet är att högre skatter för personer med hög inkomst både har en god fördelningsprofil och ger nödvändiga skatteintäkter. Intäkterna från värnskatten var 2015 och de förväntas öka kommande år. Slutligen kan jag notera att eget parti under sina i regeringsställning valde, trots de stora ofinansierade skattesänkningar som genomfördes, att inte göra något åt denna påstådda förlustaffär.
frs · H4121608 · 2017-06-28 00:00:00 — Dnr S2017/03626/SF Svar på fråga 2016/17:1608 av (M) Trygghetssystem för företagare har frågat mig om jag och den samlade regeringen avser att se över och förbättra trygghetssystemen för företagare. Det ligger i regeringens intresse att på socialförsäkringens område utjämna omotiverade skillnader mellan företagare som valt olika företagsformer där så är möjligt. Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen (SOU 2015:21) har föreslagit att företagare som driver verksamhet i aktiebolagsform ska omfattas av mera generösa regler under företagets uppbyggnadsskede. finns särskilda regler under uppbyggnadsskede endast för egenföretagare, alltså de som startar enskild firma, handelsbolag eller kommanditbolag. Som framgår i bl.a. budgetpropositionen är detta förslag, tillsammans med andra förslag från kommittén, under beredning i . I samma proposition framgår vidare att ambitionen är att lägga fram färdiga förslag i flera av dessa delar. I detta sammanhang ska därtill nämnas att regeringen har tillsatt Utredningen om en modern föräldraförsäkring (S 2016:02), vilken bl.a. har i uppdrag att kartlägga företagares villkor och möjligheter att använda föräldraförsäkringen och vid behov föreslå förändringar. Utredningens slutbetänkande ska inkomma . Det pågår således arbete på olika håll som rör frågan om företagares villkor i socialförsäkringen. Regeringens näringspolitik syftar till att stärka förutsättningarna för att fler företag ska skapas och att befintliga och potentiella företag kan växa, exportera och anställa fler.
frs · H4121611 · 2017-06-28 00:00:00 — Dnr S2017/03629/FS Svar på fråga 2016/17:1611 av (M) Lagstiftning om provsmakning av öl vid bryggerierna har frågat mig om jag avser ta några initiativ till en översyn av relevant lagstiftning i syfte att tydliggöra lagstiftningen om provsmakning vid bryggerier. Som konstaterar, är det kommunen som beslutar om tillstånd för tillverkare att erbjuda provsmakning. Den som redan har ett serveringstillstånd har även rätt att bedriva provsmakning efter anmälan till kommunen. Av alkohollagens förarbeten anges att i begreppet provsmakning ligger att det handlar om små mängder av olika produkter för att kunna få en uppfattning om kvalitet och smak. Lagstiftningen anger således syftet med provsmakning och i föreskrifter anger vilka villkor som ska uppfyllas för att få bedriva sådan verksamhet. Jag menar att alkohollagen och dess föreskrifter tydligt anger vad som ska uppnås när det gäller provsmakning, utan att i detalj reglera hur det ska ske. På så sätt ger lagstiftningen utrymme för de myndigheter som befinner sig nära verksamheten i fråga och som har god kunskap om både alkohollagen och de lokala förutsättningarna, att bedöma hur provsmakning vid bryggerier ska utformas på bästa sätt. Av det skälet avser jag inte ta initiativ till en sådan översyn som efterfrågar.