ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H512119 · 2017-10-25 00:00:00 — Dnr U2017/04118/S Svar på fråga 2017/18:119 av (S) Ökade kunskaper kring psykisk ohälsa i skolan har frågat mig om vad jag och regeringen gör för att stärka kunskapen kring psykisk ohälsa bland skolans personal. Liksom är även jag oroad över den ökade psykiska ohälsan bland barn och unga. Arbetet för att främja hälsa i skolan är av yttersta vikt. Utvecklingen av och tillgången till elevhälsa är därför central för att främja elevernas välmående och skapa en god lärandemiljö. I syfte att öka den genomsnittliga personaltätheten inom elevhälsan och öka tillgången till specialpedagogiskt stöd i skolan beslutade regeringen om en statsbidragsförordning för bland annat personalförstärkningar inom elevhälsan. Det handlar bland annat om skolläkare, skolpsykologer, skolkuratorer och lärare med specialpedagogisk kompetens. Regeringen har också gett i uppdrag att genomföra insatser för att förbättra det förebyggande och främjande arbetet inom elevhälsan i syfte att stödja elevernas utveckling mot utbildningens mål. har inrättat ett bidrag för hälsofrämjande skolutveckling som huvudmän kan söka. Syftet med bidraget är att stödja huvudmän att arbeta med hälsofrämjande skolutveckling för en ökad måluppfyllelse. Regeringen har dessutom gett i uppdrag att ta fram och genomföra nationella skolutvecklingsprogram. Ett av programmen rör elevhälsa. Syftet med programmet är att skapa bättre förutsättningar att arbeta både hälsofrämjande och förebyggande för att stödja elever i deras lärande och hälsa i utvecklingen mot utbildningens mål. Tanken är att arbetet med att tillhandahålla en lärmiljö som främjar utveckling, lärande och fysisk samt psykisk hälsa ska stärkas. Detta är några exempel på insatser för att fler i skolan ska ha specialistkunskap om psykisk ohälsa. Härutöver har regeringen beslutat om en utredning som bl.a. ska analysera hur elevhälsoarbetet kan utvecklas. Utredaren ska föreslå insatser som kan bidra till att skapa ett mer aktivt och väl fungerande elevhälsoarbete och därmed stärka elevhälsan kompensatorisk roll (dir. 2017:88).
frs · H512120 · 2017-10-30 00:00:00 — Dnr N2017/06401/FJR Svar på fråga 2017/18:120 av ClasGöran (S) Åtgärder mot tjuvfiske ClasGöran har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen tänker vidta för att förhindra tjuvfisket. Låt mig börja med att understryka att det angivna exemplet om omfattande tjuvfiske i är föremål för domstolsprövning och jag kan inte kommentera det enskilda fallet. Dagens regler för fiskeverksamhet och försäljning av fiske är tydliga. Det finns olika aktörer i kedjan som har ett ansvar att se till att reglerna efterlevs. Väl fungerande mekanismer i samtliga led av kedjan är en garanti för att förebygga, motverka och undanröja tjuvfiske. har Havs- och vattenmyndigheten, och länsstyrelserna ansvar för kontrollen av gällande regelverk för hur fisket i haven och på allmänt vatten i våra fem efterlevs. Sjöpolisen förebygger och ingriper mot brott på sjön och på land. I sjöar med enskilt vatten, vilket frågeställarens fråga berör, har vi ett system där den enskilda fiskerättsinnehavaren ansvarar för tillsynen. utbildar och förordnar fisketillsynsmän som på uppdrag av fiskerättsinnehavaren bedriver tillsyn. Det är en utmaning att få dessa tillsynspersoner att räcka till i ett land som med ca 100 000 sjöar och vattendrag i glesbefolkade områden. Därför finns det ett ansvar i samtliga led. Spårbarhet i form av ursprungsmärkning av fångster från inlandsvatten finns och jag förutsätter en god efterlevnad av dessa regler.
frs · H512121 · 2017-10-25 00:00:00 — Dnr S2017/05737/FS Dnr S2017/05770/FS Svar på frågorna 2017/18:121 av (M) Hot och hat inom idrottsrörelsen och 2017/18:125 av (M) Åtgärder mot hot och hat inom idrottsrörelsen har frågat mig hur jag avser att agera tillsammans med idrottsrörelsen för att stävja hot och hat inom idrotten. har frågat vilka åtgärder han avser att vidta för att stävja förekomsten av hot och hat inom idrottsrörelsen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att jag besvarar även den frågan och jag besvarar frågorna i ett samlat svar. Alla i vårt land ska kunna känna sig trygga. Hot och hat ska aldrig accepteras och den som gör sig skyldig till ett brott ska lagföras. Vi ser tyvärr fler och fler tecken på en tilltagande kriminalitet inom och runt idrotten, framförallt gäller detta för fotbollen. Det kan handla om allt från uppgjorda matcher, penningtvätt och annan ekonomisk brottslighet till huliganism med starka inslag av våld, hot och hat. bedriver ett mer aktivt arbete mot kriminalitet inom och runt idrotten. Tillsammans med genomför förbundet nu en undersökning om trakasserier, hot, våld och korruption inom idrottsrörelsen. Jag ser fram emot att tillsammans med och andra berörda statsråd få ta del av resultatet av undersökningen, för det står klart att idrotten behöver hjälp från övriga samhället i denna problematik. I min dialog med idrottsrörelsen lyfter jag vikten av en väl fungerande medlemsdemokrati och att föreningar och förbund så långt möjligt är öppna och transparanta i alla sina handlingar. Vi vet att kriminella söker sig till miljöer med begränsad insyn och kontroll och att få bort dessa miljöer från idrotten är enligt mig en viktig del av ett långsiktigt brottsförebyggande arbete som måste utföras.
frs · H512123 · 2017-10-25 00:00:00 — Dnr S2017/05739/FS Svar på fråga 2017/18:123 av (M) Utvärdering av statens idrottspolitiska mål har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av utvärderingen av statens idrottspolitiska mål. Staten ger betydande stöd till idrottsrörelsen med krav på att stödet ska användas i enlighet med statens beslutade syften och de närmare riktlinjer som regeringen anger för stödet. En kritisk granskning av stödets användning och uppföljning är till gagn för såväl idrottsrörelsen som för regering och riksdag. Det möjliggör att nya aspekter och förändrade skeenden synliggörs och sätter fokus på områden som inte annars uppmärksammas. Jag delar frågeställarens oro över problem som finns. Regeringen betonar i budgetpropositionen att idrottsrörelsen behöver ta till sig den kritik som uttryckts, där bidragens fördelning bekräftar och stärker ojämlikhet i samhället till förmån för socioekonomiskt starka områden på bekostnad av socioekonomiskt utsatta områden, till förmån för pojkars idrottande på bekostnad av flickors idrottande. Jag följer därför interna arbete med att se över sin bidragsgivning så att den bidrar till att uppfylla de av förbundet beslutade strategiska målen 2025. I det ingår att bidragsreglerna i större utsträckning än ska bidra till att uppnå de statliga syftena med stödet till idrotten. Mot denna bakgrund avser jag inte att nu ta särskilda initiativ med anledning av utvärderingen.
frs · H512124 · 2017-10-25 00:00:00 — Dnr S2017/05740/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2017/18:124 av (M) Åtgärder mot fallolyckor har frågat om vilka åtgärder som hon avser att vidta för att stävja förekomsten av fallolyckor bland äldre. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har rapporterat att drygt 1000 människor dör till följd av fallolyckor. Cirka 70 000 personer skadar sig så allvarligt att de blir inlagda på sjukhus, och de flesta av dessa personer är eller äldre. Detta innebär utöver det mänskliga lidandet en stor samhällskostnad. beräknar att kostnaden för kommuner och landsting är , och då är inte primärvårdens kostnader inräknade. Regeringen ser mycket allvarligt på detta, och har gett i uppdrag att arbeta med fallprevention. Uppdraget består bl.a. i att arbeta fram en webbutbildning för personal inom hälso- och sjukvården och omsorgen om hur man mest effektivt kan arbeta med fallprevention. Även regeringens bemanningssatsning har positiv påverkan på området fallprevention. Mer personal kring den äldre och ökad personal-kontinuitet ökar möjligheten för den äldre att regelbundet komma ut på en promenad och därmed upprätthålla sin styrka och balans. har även på regeringens uppdrag drivit informationssatsningen Balansera mera! tillsammans med organisationer inom äldreområdet. utvärdering av kampanjen visade att kunskapen om hur man själv kan skydda sig mot fall har ökat. Informationssatsningen lyfte fram vikten av balans- och styrketräning, god kost och kunskap om läkemedel. statistik visar att det är stora skillnader mellan kommunerna, och att det finns mycket arbete kvar att göra. Därför har regeringen i budgetpropositionen föreslagit att avsätts för fortsatt arbete med fallprevention.
frs · H512125 · 2017-10-25 00:00:00 — Dnr S2017/05737/FS Dnr S2017/05770/FS Svar på frågorna 2017/18:121 av (M) Hot och hat inom idrottsrörelsen och 2017/18:125 av (M) Åtgärder mot hot och hat inom idrottsrörelsen har frågat mig hur jag avser att agera tillsammans med idrottsrörelsen för att stävja hot och hat inom idrotten. har frågat vilka åtgärder han avser att vidta för att stävja förekomsten av hot och hat inom idrottsrörelsen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att jag besvarar även den frågan och jag besvarar frågorna i ett samlat svar. Alla i vårt land ska kunna känna sig trygga. Hot och hat ska aldrig accepteras och den som gör sig skyldig till ett brott ska lagföras. Vi ser tyvärr fler och fler tecken på en tilltagande kriminalitet inom och runt idrotten, framförallt gäller detta för fotbollen. Det kan handla om allt från uppgjorda matcher, penningtvätt och annan ekonomisk brottslighet till huliganism med starka inslag av våld, hot och hat. bedriver ett mer aktivt arbete mot kriminalitet inom och runt idrotten. Tillsammans med genomför förbundet nu en undersökning om trakasserier, hot, våld och korruption inom idrottsrörelsen. Jag ser fram emot att tillsammans med och andra berörda statsråd få ta del av resultatet av undersökningen, för det står klart att idrotten behöver hjälp från övriga samhället i denna problematik. I min dialog med idrottsrörelsen lyfter jag vikten av en väl fungerande medlemsdemokrati och att föreningar och förbund så långt möjligt är öppna och transparanta i alla sina handlingar. Vi vet att kriminella söker sig till miljöer med begränsad insyn och kontroll och att få bort dessa miljöer från idrotten är enligt mig en viktig del av ett långsiktigt brottsförebyggande arbete som måste utföras.
frs · H512126 · 2017-10-26 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:126 av (S) Ungas rätt till utbildning har frågat mig hur arbetar med att garantera alla barns och ungas rätt till utbildning. Jag delar frågeställarens engagemang för rätten till utbildning och frustration över att nästan 300 miljoner barn fortfarande inte får denna mänskliga rättighet tillgodosedd. Flickor drabbas i vissa regioner särskilt då pojkars utbildning ofta prioriteras, samt att flickor i högre utsträckning än pojkar hoppar av skolan före avslutad grundskoleutbildning. Vidare är tidiga graviditeter, barnäktenskap, barnarbete samt sexuellt och könsbaserat våld uppenbara hinder för inte minst flickor i att få tillgång till eller avsluta sin utbildning. Regeringens policyramverk för internationellt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd har en tydlig målsättning att alla flickor och pojkar, på alla nivåer, ska ha tillgång till en likvärdig och inkluderande utbildning av god kvalitet. Särskilt fokus riktas mot utbildningens betydelse för flickor samt barn i konflikt- och postkonfliktsituationer, vars skoltillgång är särskilt sårbar och oproportionerligt drabbad. I regeringens skrivelse om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i svensk utrikespolitik aviseras också att regeringen avser att särskilt främja flickor och kvinnors rätt till utbildning. Rätten till utbildning är också en integrerad del av de landspecifika rapporterna om situationen för de mänskliga rättigheterna, demokrati och rättssatens principer som publicerades av . stöd till utbildning inom utvecklingssamarbetet har som utgångspunkt att stärka och bygga upp nationella utbildningssystem, inklusive lärarutbildningar. På så vis bidrar till ett långsiktigt arbete för ökad skoltillgång av god kvalitet. En betydande del av det svenska utbildningsstödet går som bilateralt stöd till utbildningssektorn i samarbetsländer, framför allt till , och . Fokus är att långsiktigt öka ländernas utbildningsförmåga och därmed öka jämställdhet och möjlighet till en inkluderande ekonomisk utveckling. Vidare är Global Partnership for Education en stor svensk samarbetspartner. Det är den största multilaterala utbildningsfonden som samarbetar med drygt 60 låginkomstländer, varav cirka hälften har drabbats av konflikt. bidrar även till arbetet med barnets rättigheter och utbildning genom betydande stöd till , och . Rätten till utbildning är en mänsklig rättighet som ska garanteras alla, utan åtskillnad. Utbildning är också instrumentellt i att säkerställa tillgång till andra mänskliga rättigheter. Regeringen ser säkerställandet av att barn och unga får sin rätt till utbildning tillgodosedd som ett viktigt område i utvecklingssamarbetet och genomförandet av Agenda 2030 – dels som ett enskilt mål för utbildning, dels som ett medel för att uppnå alla övriga hållbarhetsmål. Regeringen ser även över möjligheten att möta det ökade och kritiska behovet av utbildning i humanitära situationer.
frs · H512131 · 2017-10-25 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:131 av (M) Hot mot poliser har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit och vilka åtgärder jag kommer att vidta för att stoppa utvecklingen där poliser utsätts för attacker. Ett angrepp mot polisen är ett angrepp mot demokratin. Det är oacceptabelt att attacker riktas mot dem som har till uppgift att upprätthålla ordning och säkerhet och som arbetar för ett tryggt samhälle. För att polisen ska kunna utföra sitt uppdrag på bästa sätt krävs att de har rätt förutsättningar, vad gäller såväl resurser som relevant lagstiftning. Regeringen har vidtagit flera åtgärder i dessa avseenden. För sedan presenterade regeringen en samlad insats mot organiserad brottslighet, där en rad långsiktiga åtgärder fördes fram. Satsningen har redan resulterat i att ett 30-tal bestämmelser har ändrats. Bland annat har försök, förberedelse och stämpling till grovt och synnerligen grovt vapenbrott kriminaliserats. Dessutom kan ledare för kriminella nätverk nu ställas inför rätta för att de inte har förhindrat allvarliga brott som de har haft kännedom om och möjligheterna att förverka brottsvinster från kriminella har utökats. Regeringen avser också att skärpa straffen för grova vapenbrott och olaglig hantering av explosiva varor. Regeringen har även föreslagit historiskt stora resurstillskott till för att verksamheten ska kunna stärkas och utvecklas. Regeringen har tidigare beslutat och aviserat tillskott till på –2020. Utöver det har regeringen i budgetpropositionen föreslagit och aviserat ytterligare tillskott om till de kommande tre åren. Regeringen har dessutom gett i uppdrag att förbättra arbetsmiljön gällande bl. a. den fysiska arbetsmiljön och arbetet mot hot och våld. Utöver detta har regeringen tillsatt den s.k blåljusutredningen i syfte att ge bl.a. polisen ett modernt straffrättsligt skydd. Det är även viktigt med generella brottsförebyggande insatser. Regeringens brottsförebyggande program, Tillsammans mot brott, riktar sig till en bred målgrupp och även när det gäller denna typ av brottslighet är det viktigt att flera aktörer bidrar i det förebyggande arbetet. Jag kommer noga att följa utvecklingen och försäkra mig om att polisen står väl för att bekämpa den grova kriminaliteten.
frs · H512132 · 2017-10-27 00:00:00 — Ju2017/08107/ Svar på fråga 2017/18:132 av (M) Hesa i norra har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder så att det finns skyddsrum och VMA-funktioner i alla kommuner. Planeringen av det civila försvaret har återupptagits. Det är angeläget att uppnå en stärkt förmåga hos de bevakningsansvariga myndigheterna och andra aktörer inom det civila försvaret. För att skapa förutsättningar för dessa aktörer har regeringen i budgetpropositionen föreslagit att det tillförs permanenta medel, vilket för återstoden av innevarande försvarsinriktningsperiod (2018-2020) motsvarar totalt . I det sammanhanget har regeringen betonat vikten av att beredskapsplaneringen påbörjas i kommuner och landsting. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har redovisat ett regeringsuppdrag som syftat till att ta fram en samlad bedömning av befolkningsskyddets förmåga att möta de krav som höjd beredskap och krig kan medföra samt hur det kan anpassas till nutida förhållanden. finns det ca 7 miljoner skyddsrumsplatser i landet, som är fördelade på 65 000 skyddsrum med varierande skyddsförmåga. Enligt MSB är det nödvändigt att det tas fram ytterligare underlag för att det ska vara möjligt att bedöma behovet av nyproduktion av skyddsrum. Av MSB:s redovisning framgår även att utomhusvarningssystemet, som finns utplacerat i alla större tätorter, behöver anpassas för att effektivt kunna varna befolkningen i fred och i krig. Myndigheten planerar att ta fram ett kunskapsunderlag för de vägval som behöver göras för att få till stånd ett sådant system. Det har således påbörjats ett arbete på de nu aktuella områdena. Jag kommer att noga följa det arbete som pågår för att återigen bygga upp det civila försvaret i olika avseenden. Dessutom kommer jag vid behov att ta initiativ till de åtgärder som kan behövas på området.
frs · H512134 · 2017-10-30 00:00:00 — Dnr A2017/01975/ARM Svar på fråga 2017/18:134 av (M) Den fortsatta konflikten i Hamn har frågat mig om jag är beredd att på något sätt ändra eller snabba på hanteringen av utredningen för att en lösning av hamnproblemen ska kunna vara på plats tidigare än om bortåt . Regeringen värnar den svenska arbetsmarknadsmodellen och den grundlagsskyddade strejkrätten med de begränsningar som finns främst i medbestämmandelagen. Modellen bidrar till en arbetsmarknad i samhällsekonomisk balans och arbetsfred. Totalt sett har den svenska arbetsmarknaden mycket få förlorade arbetsdagar på grund av konflikter jämfört med andra länder. Men den långvariga konflikten i Hamn är ett exempel på en situation där den svenska modellen inte fungerar tillfredsställande. I (A2017/01899/ARM) framkommer att det också på vissa andra områden förekommer konflikter med kollektivavtalsbundna arbetsgivare. Jag vill betona att ingen annan än parterna kan lösa situationen i Hamn. Konflikten i containerterminalen är allvarlig och det vilar ett mycket stort ansvar på parterna att snabbt komma överens om en lösning. Staten kan enligt gällande bestämmelser vara behjälplig med medling i tvisten genom . Staten har vidare ett ansvar för att säkerställa ett ändamålsenligt regelverk med långsiktigt hållbara och tydliga spelregler som möjliggör för parterna att fortsatt ta ansvar för att reglera villkoren på svensk arbetmarknad. Mot denna bakgrund beslutade regeringen att tillsätta en utredning om en översyn av rätten att vidta stridsåtgärder på arbetsmarknaden. Uppdraget ska redovisas . En utredare är utsedd och har påbörjat arbetet. Utredaren ska bl.a. analysera och ta ställning till om det är möjligt och lämpligt att begränsa rätten att vidta stridsåtgärder i andra syften än att reglera villkor i ett kollektivavtal. Utredaren ska också se över om det behövs förändringar av fredspliktsreglerna i situationer när en arbetsgivare, som är bunden av ett kollektivavtal i förhållande till en arbetstagarorganisation, utsätts för stridsåtgärder av en annan arbetstagarorganisation. Utredningen omfattar därmed inte sympatiåtgärder. Om utredaren kommer fram till att författningsändringar är nödvändiga ska utredaren även lämna förslag på de författningsändringar eller andra åtgärder som behövs. Rätten att vidta stridsåtgärder utgör en viktig och grundläggande del i den svenska arbetsmarknadsmodellen. finns begränsningar i stridsåtgärdsrätten. Om man ska införa ytterligare begränsningar i den grundlagsskyddade rätten att vidta stridsåtgärder krävs mycket noggranna överväganden och ett gediget förarbete. Tiden som utredningen har fått till sitt förfogande är en avvägning mellan intresset av skyndsamhet och intresset av att utredningen ska lämna tillräckligt väl genomarbetade överväganden och förslag som är möjliga för regeringen att gå vidare med.
frs · H512137 · 2017-10-27 00:00:00 — Dnr N2017/06463/MRT Svar på fråga 2017/18:137 av (C) Vinterdäckskrav på tunga fordon har frågat mig hur det kommer sig att jag och regeringen gör en helt annan bedömning än utredare och experter inom området genom att gå fram med skärpta lagkrav på vinterdäck. remitterade promemorian Vinterdäckskrav för tunga vägfordon. Remisstiden löper till och med . I promemorian lämnas förslag till ändring av trafikförordningen (1998:1276) som innebär att samtliga hjul inklusive hjul på eventuella släp ska ha vinterdäck –när vinterunderlag råder. gäller detta krav på tunga fordon endast för drivaxlarna. Jag redogör i detta svar kortfattat för de viktigaste motiven för promemorians förslag. Till att börja med vill jag framhålla att arbetet med trafiksäkerheten har gått in i en ny fas. Det manifesteras i inriktningsdokument Nystart för nollvisionen, som regeringen fattade beslut om . Denna nystart kräver en alltmer aktiv politik. Alla de styrmedel som står till förfogande bör kunna användas i ökad omfattning. Olyckor med tunga fordon får ofta allvarliga konsekvenser och det är därför ytterst angeläget att åtgärder vidtas för att i så stor utsträckning som möjligt förebygga sådana olyckor. Frågan om vinterdäck handlar inte enbart om trafiksäkerheten. Den handlar också om arbetsmiljön, inte bara för buss- och lastbilschaufförer, utan för alla som har vägen som arbetsplats. Det handlar även om att främja en rättvis konkurrens inom åkeribranschen. Jag har fått en bra respons från många åkerier som gör bedömningen att vinterdäck på alla axlar är en investering som lönar sig i form av ökad trafiksäkerhet. Dessa åkerier välkomnar förslaget om att samma regler ska gälla för alla. Goda glidfriktionsegenskaper mellan fordonet och vägbanan är av stor betydelse för att uppnå säker vägtrafik. Det är en viktig faktor som påverkar fordonets styrbarhet och bromslängd. För att åstadkomma så bra friktion som möjligt är rätt däck av bra kvalitet av stor vikt. Jag vill också nämna att i har man redan ett utökat krav på vinterdäck på tunga fordon, och att där gör man bedömningen att det har haft en positiv effekt på trafiksäkerheten. Det gläder mig att delar min uppfattning om att det även finns andra åtgärder som är viktiga för att öka friktionen mellan fordon och vägbana. Enligt min mening är det dock inget argument emot att vidta den föreslagna åtgärden om utökade vinterdäckskrav som remitteras. Orsaken till trafikolyckor beror ofta på flera samverkande riskfaktorer. Ju fler riskfaktorer som uppträder desto större är sannolikheten att det sker en olycka. Om en av riskfaktorerna reduceras i omfattning är det svårt att härleda och kvantifiera dessa förbättringar till just denna förändring. Däremot bör ett systematiskt identifierande av riskfaktorer och åtgärder för att minska riskerna, t.ex. förorsakade av användande av däck som inte är optimala för de förhållanden som råder, leda till en successivt säkrare vägtrafik. Regeringen kommer att noga analysera de remissyttranden som kommer att lämnas med anledning av förslaget om skärpta krav på vinterdäck för tunga vägfordon.