ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H4121434 · 2017-05-24 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1434 av (C) Ersättning till nämndemän har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av den oklarhet kring nämndemännens ersättningar som han beskriver och i så fall vilka åtgärder. Regeringen har beslutat att förbättra nämndemännens arvoden i två avseenden. Utöver arvode för sammanträde har nämndemän i tingsrätterna och hovrätterna numera rätt till ersättning för förberedelsearbete med per dag. Det är samma villkor som gäller för nämndemän i förvaltningsrätterna och kammarrätterna. Dessutom har alla nämndemän fått rätt till ett särskilt arvode om per dag för tjänstgöring . De nya reglerna började gälla . anger att nämndemännen i inte har fått del av domstolens interna riktlinjer om arvode för förberedelsearbete i mål som varar mer än och att detta leder till att nämndemännen inte kan kontrollera om de får rätt ersättning. Hur bestämmelserna om ersättning till nämndemän ska tillämpas i enskilda fall är en fråga för domstolen att avgöra. Jag kan alltså inte ha några synpunkter på detta. De nya reglerna om ersättning till nämndemän har enligt min bedömning fått en lämplig utformning.
frs · H4121438 · 2017-05-31 00:00:00 — Dnr S2017/03088/FS Svar på fråga 2016/17:1438 av (M) Onödiga vårdskador har frågat mig vilken analys jag gör av att de undvikbara vårdskadorna i vården inte längre minskar utan snarare ökar något och vilka konkreta åtgärder jag avser vidta i syfte att vända utvecklingen rätt igen. Inledningsvis vill jag understryka att vårdskador orsakar lidande för patienter och medför stora kostnader, något som kunnat undvikas om förebyggande åtgärder vidtagits av hälso- och sjukvården. Det måste pågå ett kontinuerligt arbete i hälso- och sjukvården för att minska vårdskadorna. På nationell nivå var andelen vårdtillfällen med vårdskador , att jämföra . Det bör dock noteras att de regionala skillnaderna i andelen vårdskador är stora. I flera landsting har vårdskadorna minskat, medan de istället har ökat i andra. Jag bedömer därför inte att det är möjligt att dra slutsatser av en något ökad andel vårdskador på nationell nivå mellan jämfört med . Det är dock ett observandum som jag noga följer. har också regeringens uppdrag att följa utvecklingen på patientsäkerhetsområdet. Patientsäkerhet har bäring på många delar av hälso- och sjukvården och är en mycket viktigt fråga för regeringen. Regeringen har höjt de generella statsbidragen för landstingen med miljardbelopp , vilket ger förutsättningar för landstingen att prioritera resurser dit man bedömer att behoven är som störst. har lanserat det samlade stöd till hälso- och sjukvården på patientsäkerhetsområdet, som myndigheten haft regeringens uppdrag att utveckla. Där finns samlad information om att förebygga vårdskador. Det samlade stödet har utvecklats i samarbete med bl.a. flera myndigheter och Kommuner och Landsting, SKL. Regeringen har också beslutat om en särskild professionsmiljard, som jag ser har viktiga beröringspunkter med patientsäkerheten. En trygg och säker vård förutsätter att det finns kompetenta medarbetare och en väl fungerande kompetensförsörjning. Sammantaget bedömer jag att regeringen redan vidtar konkreta åtgärder för att vårdskadorna ska kunna minska. Jag kan konstatera att landstingen har ansvaret för det systematiska patientsäkerhetsarbetet och för att i vårdsituationen förebygga vårdskador.
frs · H4121439 · 2017-05-31 00:00:00 — Dnr Fi2017/02330/E4 Svar på fråga 2016/17:1439 av (M) Arbetslösa som inte längre söker jobb har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att se till att det är mer lönsamt för arbetslösa att söka arbete än att ta emot bidrag. hänvisar till att detta ges som en förklaring till att många företag har få sökande till de lediga tjänsterna. En stor andel av befolkningen vill och kan arbeta. har ett högt arbetskraftsdeltagande i ett internationellt perspektiv, vilket också bidragit till att har den högsta sysselsättningsgraden i EU. Jag delar därför inte problembild. Huvudproblemet på svensk arbetsmarknad är inte att för få personer vill arbeta utan att de som vill och kan arbeta inte får jobb. Denna slutsats lyfts även fram av bl.a. SNS Konjunkturråd i deras senaste rapport. Många arbetslösa har inte de kvalifikationer som arbetsgivare efterfrågar. Arbetsgivare efterfrågar arbetskraft inom yrken som kräver eftergymnasial utbildning eller yrkesutbildning på gymnasial nivå, som en allt större del av de arbetslösa har kort utbildning. Detta gäller också de nyanlända som ska etablera sig på arbetsmarknaden. Därför har regeringens politik inriktats på att få fler i utbildning och skapa enklare vägar till jobb. Den aktiva arbetsmarknadspolitiken har anpassats. Regeringen har bl.a. inlett ett nytt kunskapslyft, en satsning som fullt utbyggd omfattar ca 70 000 platser inom yrkesvux, lärlingsvux, folkbildning, högskola och yrkeshögskola. Vidare har regeringen infört en satsning på validering samt snabbspår för nyanlända som har utbildning inom områden där bristen på arbetskraft är stor. Arbetsgivare kan få betydande lönesubventioner vid anställning av personer som står långt från arbetsmarknaden. Regeringen har minskat kostnaden för att anställa nyanlända och personer som varit arbetslösa genom anställningsstöd. Staten har också föregått med gott exempel och skapat jobb med lägre kvalifikationskrav och infört moderna beredskapsjobb i staten. För att ytterligare stärka drivkrafterna till inträde på arbetsmarknaden har etableringsersättningen reformerats så att ersättning endast utgår för den som deltar i de insatser som erbjuds. Dessutom har regeringen föreslagit begränsningar i föräldrapenningen för föräldrar som kommer till med barn och avskaffat vårdnadsbidraget som höll framförallt utrikes födda kvinnor hemma. Regeringen kommer löpande att presentera ytterligare reformer för att fler personer som vill och kan arbeta ska komma i arbete.
frs · H4121440 · 2017-05-31 00:00:00 — Dnr N2017/ 03692/ /JM Svar på fråga 2016/17:1440 av (M) Jordförvärvslagstiftningen har frågat mig vad utgångspunkten är för översynen av jordförvärvslagen, och när regeringen kan förväntas lägga ett förslag till ny lagstiftning på bord. Svenskt jordbruk har stor potential att bidra till jobb och hållbar tillväxt på svenska landsbygder. Det är en av de viktigaste utgångspunkterna i första livsmedelsstrategi som lades på bord . När nu regeringen går från ord till handling, tar vi oss an de olika utmaningarna som finns för svenskt jordbruk och hela den svenska livsmedelskedjan. Ett exempel rör frågan om lagstiftningens roll för strukturutvecklingen av svenskt jordbruk. gjorde bedömningen att jordförvärvslagen i dess nuvarande utformning, har en hämmande inverkan på konkurrenskraften i svenskt jordbruk genom att försvåra extern kapitalförsörjning. Dagens jordförvärvslag antogs 1979 och stiftades utifrån den tidens rådande omständigheter. driver många lantbrukare företag som är betydligt större än då och enligt finns det tecken på att nuvarande lagstiftning om jordförvärv och arrende hämmar företagsutvecklingen på svenska landsbygder. Detta behöver regeringen undersöka ytterligare och inhämta mer kunskap om. Regeringen avser att genomföra ett brett analysuppdrag om jordförvärvslagen som omfattar såväl skogsbruk som jordbruk. Syftet är att studera lagens effekter, såväl positiva som negativa för företagsutveckling inom de gröna näringarna. Vi vill också studera hur nuvarande lag påverkar aktivt brukande av jorden, sysselsättning och bosättning på landsbygden. I det här uppdraget kommer inte ingå att lämna lagstiftningsförslag. Först efter denna noggranna analys kommer regeringen ta ställning till om och på vilket sätt specifika lagstiftningsförändringar bör utredas. Det är viktigt för mig att tydliggöra att regeringen inte tar lätt på förändringar av lagstiftningen om jordförvärv och arrende. Det finns många olika värden och faktorer som vi måste ta hänsyn till. Att ta fram kunskap om lagens effekter är en viktig grund för såväl näringen som ansvariga politiker för en framåtsyftande dialog.
frs · H4121441 · 2017-05-31 00:00:00 — Dnr N2017/03694/SUN Svar på fråga 2016/17:1441 av (M) Bolag skrivna på postboxar har frågat mig om vilka åtgärder, utöver förslag, regeringen har vidtagit som motverkar att kriminella kan försvåra för rättsväsendet genom att använda bolags skrivna på postboxar för att bedriva kriminell verksamhet. Regeringen arbetar för att det ska vara enkelt att driva företag i . är det av stor vikt för både den enskilde företagaren och för samhället att användandet av t.ex. postboxar inte används i kriminellt syfte. har påbörjat ett arbete tillsammans med med att utifrån kriterier framtagna av se om det kan spåras kriminella i register. bereds frågan om ett register över vem som är verklig huvudman i ett bolag. har av remissinstanserna föreslagits föra registret. Regeringen följer detta arbete.
frs · H4121442 · 2017-05-31 00:00:00 — Fi2017/02316/OU Svar på fråga 2016/17:1442 av (M) Ny brottsrubricering gällande matchfixning har frågat justitie- och migrationsministern hur han avser att agera med anledning av förslaget om en ny brottsrubricering gällande matchfixning. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Betänkandet En omreglerad spelmarknad (SOU 2017:30) har lämnats till mig och är nu ute på remiss. Den har bland annat förslag som avser matchfixning. Matchfixning och annan korruption inom idrotten är frågor som jag och regeringen tar på största allvar. Det bedrivs ett aktivt arbete inom idrottsrörelsen, hos och bland våra myndigheter för att förebygga och beivra matchfixning. Arbetet bedrivs såväl nationellt som internationellt. Regeringens särskilda utredare av omreglering av spelmarknaden fick tydliga direktiv att bedöma vilka åtgärder som behöver vidtas för att motverka spelrelaterad matchfixning och lämna nödvändiga författningsförslag. Betänkandet innehåller förslag till en rad åtgärder för att motverka spelrelaterad matchfixning bland annat en ny brottsrubricering benämnd spelfusk. Jag kan inte föregripa det beredningsarbete som pågår.
frs · H4121444 · 2017-05-31 00:00:00 — Dnr N2017/03751/SUN Svar på fråga 2016/17:1444 av (M) uppdrag har frågat mig om varför det inte är aktuellt att ändra inriktning till att inkludera en viss brottsbekämpande aspekt i enlighet med förslag. Regeringen arbetar för att det ska vara enkelt att driva företag i . är det av stor vikt för både den enskilde företagaren och för samhället att företagen inte utnyttjas i brottsligt syfte. har därför en löpande dialog med och andra myndigheter kring företagande och ekonomisk brottslighet. ska enligt sin instruktion (förordning 2007:1011 med instruktion för ) i så stor utsträckning som möjligt minimera riskerna för att verkets rutiner utnyttjas för ekonomisk brottslighet. har alltså att förebygga att verkets rutiner och i förlängningen register utnyttjas för ekonomisk brottslighet. registerinformation ska tillhandahållas till och nyttjas av de brottsbekämpande myndigheterna på ett effektivt sätt. har därför påbörjat ett arbete tillsammans med med att utifrån kriterier framtagna av se om det kan spåras kriminella i register. Jag följer löpande och arbete och kommer noga att överväga eventuella förslag till åtgärder.
frs · H4121445 · 2017-05-31 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1445 av (M) Åtgärder mot ekobrott och terrorism har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att bättre samordna den ekonomiska brottsutredningen med terrorbekämpningen. För regeringen är frågan om bekämpning av terrorism av stor vikt. Det huvudsakliga ansvaret för bekämpningen av terrorism – inklusive finansiering av terrorism – ligger på Säkerhetspolisen. Regeringen har under innevarande mandatperiod ökat Säkerhetspolisens anslag. Myndigheten har därigenom kunnat intensifiera sitt arbete mot bl.a. terrorism. (genom Finanspolisen) och Säkerhetspolisen har ett tätt samarbete i arbetet mot finansieringen av terrorism. Båda myndigheterna deltar också i den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brottslighet, i vilken även bl.a. deltar. En viktig del i den satsningen är att de samverkande myndigheterna ska verka för att begränsa vinsterna av brott och brottslig verksamhet. Därtill gav regeringen ett antal myndigheter (Säkerhetspolisen, , , och ) i uppdrag att ytterligare utveckla och stärka sitt samarbete när det gäller bekämpandet av finansiering av terrorism. Regeringen har även arbetat aktivt med att ta fram ett stärkt inom området bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism genom det fjärde penningtvättsdirektivet, samt lämnat prop. 2016/17:173 till om dess genomförande i svensk rätt. Vidare har regeringen tillsatt en utredning som har lämnat förslag till åtgärder för att förebygga, förhindra, upptäcka och bekämpa organiserad och systematisk ekonomisk brottslighet som riktas mot välfärdssystemen. Förslagen är nu ute på remiss. Regeringen har således genomfört ett flertal åtgärder för att stärka arbetet mot finansiering av terrorism, med koppling till den ekonomiska brottsligheten. Likväl kommer jag att fortsätta följa frågan.
frs · H4121447 · 2017-05-31 00:00:00 — Dnr N2017/03712/TIF Svar på fråga 2016/17:1447 av (M) som ledande flygplats har frågat mig hur jag avser lyckas med målet om att göra till den ledande flygplatsen i som regeringen har ett uttalat mål om att flygresandet ska minska. I regeringens flygstrategi, En svensk flygstrategi – för flygets roll i framtidens transportsystem (dnr N2017/00590/MRT) redogör regeringen för sin syn på betydelsen av att förbättra förutsättningarna för en långsiktigt hållbar utveckling av och att den avsåg att inrätta ett Arlandaråd. Regeringen har inrättat . Mot den bakgrunden tycker jag att det är positivt att anser att det är en god satsning att inrätta ett Arlandaråd för att stärka konkurrenskraft och attraktionsförmåga. I regeringens flygstrategi framgår att regeringens ambition är att ska ha världens mest ambitiösa miljö- och klimatpolitik. Det framgår också att flyget måste fortsätta effektiviseras för att minska sin klimat- och miljöpåverkan och därigenom bidra till miljökvalitetsmålen samt målet om som ett av världens första fossilfria välfärdsländer.
frs · H4121448 · 2017-05-31 00:00:00 — Dnr N2017/03714/FJR Svar på fråga 2016/17:1448 av (M) Kött från vildsvin har frågat mig om jag och regeringen har initierat någon satsning för att möjliggöra ökad avsättning för vildsvinskött på marknaden. Utmaningarna kring vildsvinsstammens utbredning är som beskriver mångfacetterade. Om mer vildsvinskött ska kunna nå marknaden framöver så måste hela marknaden hänga med och det förutsätter också att hela kedjan, från jägare till konsument, fungerar och är redo. I dagläget bedömer jag att det finns brister i marknaden för vildsvinskött och regeringen har därför vidtagit en rad åtgärder. Viltkött är en del av den presenterade propositionen 2016/17:107 En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet. arbetar också med att främja brukande av vilt som resurs i enlighet med regeringsuppdraget Strategi för svensk viltförvaltning. Som en del i genomförandet av livsmedelsstrategin så har regeringen beslutat om riktade insatser om inom landsbygds-programmet –2018 för att främja svenskt vilt som livsmedel. Projektpengar har kunnat sökas hos för att: Stärka, effektivisera och utveckla viltvärdekedjan. Korta viltkedjan mellan natur och konsument. Utveckla viltprodukter som livsmedel. Utöka tillgängligheten av vilt som mat för allmänheten. Förbättrad, jämnare och säkrare kvalitet genom bättre tillvaratagande av vilt. Stärka bilden av vilt som en klimatsmart, ekologiskt och svensk profilprodukt. Öka antalet offentliga måltider med vilt på menyn. Tillämpa viltprodukter som pedagogiska verktyg. Jag är positiv till en ökad avskjutning av vildsvin där köttet tas tillvara. Det är dock viktigt att köttet som levereras till konsumenter är fritt från trikiner och av samma hygienska kvalité som vildsvinskött från godkända vilthanteringsanläggningar. Regeringen har således uppmärksammat frågan och ser fram emot att följa arbetet hos myndigheterna och se vilka resultat det kan leda till.
frs · H4121449 · 2017-05-31 00:00:00 — Dnr N2017/03713/DL Svar på fråga 2016/17:1449 av (M) Minskat matsvinn har frågat mig om regeringen och jag har initierat ett arbete i syfte att underlätta för butiker som vill minska sitt matsvinn genom avsättning till foder. Jag delar frågeställarens oro över all den mat som slängs i livsmedelskedjan. I Livsmedelsstrategin (prop. 2016/17:104 s. 39) gör regeringen bedömningen att för att kunna bidra till det globala hållbarhetsmålet om att halvera matsvinnet till 2030 bör det tas ett samlat och systematiskt grepp kring frågan. Regeringen gav därför i uppdrag att –2019 tillsammans med och arbeta vidare med olika identifierade svinnreducerande åtgärder. I ett första steg ska en handlingsplan för ett långsiktigt matsvinnsarbete tas fram. Alla som släpper ut foder eller råvaror till foder på marknaden räknas som foderleverantör. Det betyder att en butik som vill leverera livsmedelsavfall till foder ska följa den EU-lagstiftning som gäller för foderleverantörer. Lagstiftningen upplevs ofta som krånglig med många villkor och restriktioner, framför allt när det gäller livsmedelsavfall som kommer från djur. Delar av lagstiftningen är dock en direkt följd av de utbrott av galna kosjukan som skedde i . Kommissionen har inom ramen för EU-plattformen för matsvinn, som bildats, initierat ett arbete för att ta fram EU-riktlinjer för före detta livsmedel som ska bli foder. välkomnar att kommissionen har tagit detta initiativ och som medlem i EU-plattformen deltar aktivt i arbetet.
frs · H4121450 · 2017-05-31 00:00:00 — Dnr N2017/03732/JM Svar på fråga 2016/17:1450 av (M) Livsmedelsstrategin har frågat mig om jag och regeringen är av uppfattningen att målet om ökad produktivitet och konkurrenskraft i livsmedelskedjan kan nås som skatter höjs och den administrativa bördan ökar? Som nämner så överlämnade regeringen över prop. 2016/17:104 En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet till . Detta efter att regeringen tillsammans med och den borgerliga oppositionen enats kring målen i livsmedelsstrategin. Det är glädjande för hela livsmedelskedjan att politikerna enats kring dessa långsiktiga mål som ska gälla . Regeringen lanserade sin handlingsplan för livsmedelsstrategin. I arbetet för livsmedelsstrategins genomförande har regeringen avsatt . I denna presenterar regeringen åtgärder för hela livsmedelskedjan för att uppnå målen i livsmedelsstrategin. Vi pekar bland annat ut områden som regelförenkling för företagen i livsmedelskedjan, insatser för ökad export av livsmedel, likvärdig kontroll- och tillståndsverksamhet i hela landet samt satsningar på forskning och innovation. Det finns mycket som kan göras för att stärka konkurrenskraften i livsmedelskedjan inte minst förenkling genom digitalisering, bättre service och att minska den administrativa bördan. Regeringen och våra myndigheter arbetar aktivt med att utveckla en näringspolitik som främjar jobb och tillväxt. I livsmedelsstrategin tar regeringen ett brett grepp om frågor som är viktiga för konkurrenskraften i såväl livsmedelssektorn som i jordbrukssektorn. Trots att regeringen tillsammans med och den borgerliga oppositionen kommit överens om målen i livsmedelsstrategin, så finns det politiska skiljelinjer kring hur vi uppnår målen, däribland gällande skatterna. För att stärka konkurrenskraften inom livsmedelsnäringarna förstärktes dieselskattereduktionen från per liter till per liter till . Denna höjning innebar en investering i de gröna näringarna med . Jag delar ståndpunkt att den administrativa bördan bör minska och regeringen kommer fortsatt aktivt arbeta med frågan. Mycket måste göras för att uppnå målen i livsmedelsstrategin och regeringen har tagit de första stegen i genomförandet som bland annat kommer att innefatta en kontinuerlig dialog med bransch och näring samt implementering av regeringens handlingsplan. Med detta påbörjade arbete är jag och regeringen av uppfattningen att vi kommer att nå målen i livsmedelsstrategin.
frs · H4121451 · 2017-05-31 00:00:00 — Dnr Fö2017/00746/MFU Svar på fråga 2016/17:1451 av (M) Brist på testplatser hos har frågat mig om jag i planeringen för att återaktivera värnplikten har underskattat de resurser som krävs för att kunna mönstra en större mängd personer och vilka åtgärder jag avser vidta för att åtgärda problemet. (SOU 2016:63) lämnade sitt betänk-ande till regeringen . I enlighet med utredningens förslag, fattade regeringen beslut om att åter aktivera skyldigheten att genomföra mönstring och skyldigheten att fullgöra grundutbildning med värnplikt . Övriga förslag som utredningen lämnat, vilka bl.a. inne-fattar en ökning av prövningskapaciteten, bereds i . Regeringen fattade även beslut om den finansiering som behöver för att hantera den åter-aktiverade uppgiften att genomföra mönstring. Det ankommer på myn-digheten att planera och utföra sin verksamhet på ett ändamålsenligt sätt för att planerade volymer ska kunna skrivas in till grundutbildning.
frs · H4121452 · 2017-05-31 00:00:00 — Dnr M2017/01308/Nm Svar på fråga 2016/17:1452 av (M) Småskalig vattenkraft har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta vad gäller regelverk och lagstiftning runt småskalig vattenkraft. Av följer en skyldighet för tillsynsmyndigheten att utöva tillsyn över de verksamheter som omfattas av tillsynsansvaret. Läns-styrelsen ansvarar som huvudregel för tillsynen över vattenverksamheter och ska därmed se till att sådana verksamheter inom länet bedrivs på ett sätt som är förenligt med bestämmelser och därmed i förekommande fall bidra till de olika intressen som avser att skydda, utöver naturmiljön även t.ex. hushållning med energi och kulturmiljöer. Denna tillsyn sker i enlighet med beslutade regelverk och jag förutsätter att och jag är överens om att gällande rätt innebär att om en tillståndspliktig verksamhet bedrivs utan tillstånd är det tillsynsmyndighetens, i detta fall , ansvar att se till att rättelse sker. Huvuddelen av den småskaliga vattenkraftproduktionen har aldrig tillståndsprövats i förhållande till sin miljöpåverkan, utan drivs med stöd av äldre rättigheter som inte kan jämställas med tillstånd i mening. Praxis från mark- och är mycket tydlig på denna punkt. Energiöverenskommelsen slår bl.a. fast att ska ha moderna miljökrav på vattenkraften. Överenskommelsen slår också fast att prövningssystemet ska utformas på ett sätt som inte blir onödigt administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den eftersträvade miljönyttan. En kommande vattenverksamhetsproposition kommer att behandla förslag som genomför de ändringar av prövningssystemet för vattenkraft som föranleds av energiöverenskommelsen. pågår ett arbete med att ta fram författningsförslag som utformas med utgångspunkt i energiöverenskommelsen. Regeringen är medveten om att fortsatt drift av befintlig vattenverksamhet i flera fall har lokal betydelse. Det är angeläget att det förslag som regeringen lägger är väl bearbetat och förankrat. Vi lägger mycket tid på möten och dialog med berörda parter för att det slutliga förslaget ska vara väl anpassat både till de krav som finns liksom den verklighet som nämner i sin fråga. Något jag anser är mycket värdefullt för den slutliga produkten. Regeringen arbetar intensivt med frågan och är angelägna om att få rele-vanta lagändringar på plats så snart det är möjligt. Jag kan inte föregå den pågående processen eller ge en exakt tidpunkt för när regeringen avser att återkomma till i frågan.