ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411696 · 2017-01-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:696 Elevers stödbehov av (M) till Utbildningsminister (MP) Vår skollag är mycket tydlig med att alla elever ska ges stöd och stimulans för att utvecklas så långt som möjligt. Det är därför mycket oroande att Skolinspektionen i en rapport om skolor konstaterar att detta inte efterlevs. I rapporten framkommer en rad olika oroväckande slutsatser, bland annat att elever i verkar ha mycket svårt att få det stöd de behöver. I ett specifikt fall som nämns i rapporten beskriver Skolinspektionen en situation där nio elever är i behov av stöd. För en av dessa elever hade skolan påbörjat en utredning, men inget åtgärdsprogram fanns på plats. För resterande åtta elever hade ingen utredning startat och processen stod helt stilla. En förklaring som gavs av en person som arbetar med elevhälsan var att skolan saknade resurser för att tillgodose stödbehovet. Huvudmannen har därmed misslyckats med en betydande och viktig del av sitt uppdrag. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vad har statsrådet och regeringen för konkreta planer för att se till att resurser för stödbehov finns i hela landet och kommer alla elever som behöver det till del?
fr · H411697 · 2017-01-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:697 Skolinspektionens rapport om skolor i av (M) till Utbildningsminister (MP) I Skolinspektionens rapport om skolorna i stad framkommer en mycket oroväckande och ytterst bisarr observation. I rapporten återfinns följande citat: ”… visar också att flera elever som fått betyg i ämnet svenska som andraspråk inte får undervisning i ämnet. Samma brist konstaterades även vid Skolinspektionens tillsyn .” Vidare bedömer Skolinspektionen att det på vissa skolor ”helt saknas ett systematiskt kvalitetsarbete” och att ”det inte heller funnits något ”. Detta gör det givetvis oerhört svårt för elever med stödbehov att nå målen. Att misskötsel mörkas och inte tas om hand är tyvärr en verklighet som vi känner igen från flera skolor och kommuner runt om i landet, inte minst i det socialdemokratiskt styrda . Det är att utsätta våra elever för en dålig skola, därför behöver en nolltolerans mot dåliga skolor som gör det omöjligt för skolor, förvaltningar och politiker att inte ta sitt ansvar. Frågan är varför ministern och regeringen säger nej till nolltolerans mot dåliga skolor. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vad avser ministern och regeringen att göra för att motverka att liknande missförhållanden som Skolinspektionen blottlagt i uppkommer på fler platser i landet?
fr · H411698 · 2017-01-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:698 Byggande på fornlämningar i av (L) till Kultur- och demokratiminister (MP) Den så kallade Skånemarknaden var en viktig ekonomiskt nav för . Området kring nuvarande var särskilt viktigt för sillhandeln. Fornlämningarna i området anses därför ha ett högt värde och har av utsetts till ett riksintresse för kulturmiljövård. Trots detta gavs 2015 tillstånd att bygga på området. Beslutet har överklagats men trots att beslutade att byggnation inte fick inledas förrän tillståndet vunnit laga kraft påbörjades bygget. Ingen av de myndigheter som har möjlighet att ingripa har emellertid vidtagit några åtgärder trots att de fått flera påpekanden om att så borde ske. Det innebär att det nu pågår byggnation ovanpå en fornlämning trots att tillstånd inte finns. Viktiga kulturarv kan alltså nu förstöras utan att myndigheter som har ansvar vidtar åtgärder, vilket torde strida mot såväl Granadakonventionen som Valettakonventionen. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att viktiga fornlämningar från Skånemarknaden i skyddas?
fr · H411699 · 2017-01-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:699 anvisningar av asylsökande vid uppsagda asylboenden av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) säger upp ett antal upphandlade asylboenden och flyttar människor till sina egna anläggningar. Förflyttningen innebär att många lämnar en tillvaro där de hunnit rota sig; detta gäller inte minst barn som har börjat i skolan. Det finns många som har fått uppehållstillstånd och som väntar på att bli anvisade till en kommun. lämnar dock ingen garanti för att personer (ofta familjer) som bor på uppsagda boenden och som fått uppehållstillstånd anvisas till den kommun där boendet finns. Jag kan förstå att man inte kan garantera att det alltid kan ske, men det borde vara ett förstahandsalternativ för . Det underlättar för kommunen som redan har barnen i skolan och det innebär att färre personer rivs upp från den tillvaro de hunnit rota sig i. Jag vill med anledning av detta fråga justitie- och migrationsminister : Är ministern beredd att förtydliga för att man i möjligaste mån vid uppsägning av asylboenden bör anvisa personer som fått uppehållstillstånd till den kommun där boendet finns?
fr · H411700 · 2017-01-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:700 kontor på landsbygden av (C) till Statsrådet (S) Ett av förslag var att landsbygden ska ha tillgång till statlig service. Trots betänkandet som regeringen ställer sig bakom fortsätter flera myndighetskontor att läggas ned på mindre orter. Ett av dessa är kontor i . Därmed försvinner flera arbetstillfällen i en bygd med skogsområden och skogsägare som är beroende av nära kontakter med tjänstemännen på . Det är bekymmersamt att landsbygdsministern säger sig vilja värna om statlig närvaro på landsbygden men i sak låter myndigheter agera helt annorlunda. Jag vill med anledning av detta fråga statsrådet : Hur kommer ministern och regeringen att garantera statlig närvaro på landsbygden när myndigheter såsom lägger ned sina lokala kontor?
fr · H411701 · 2017-01-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:701 Nolltolerans mot barnäktenskap av (SD) till Statsrådet (S) Att gifta bort barn , ibland barn som inte ens nått puberteten, är vanligt i flera delar av världen, inte minst i och (söder om ) men också i , och andra delar av enligt . Det är nära på helt omöjligt att veta exakt hur många barnäktenskap som sker runt om i världen eftersom många inte registreras. Enligt den senaste statistiken har dock fler än 700 miljoner kvinnor runt om i världen ingått äktenskap som barn, varav mer än var tredje (omkring 250 miljoner) var när de gifte sig. Nära en femtedel av de kvinnor och flickor som gift sig som barn bor i , och den största delen bor på landsbygden eller lever i fattigdom. De senaste beräkningarna gör att man befarar att det totala antalet flickor i kommer att stiga från dagens 275 miljoner till 2050, och det är i denna världsdel som över hälften av de framtida barnäktenskapen väntas ske. Det krävs ett omfattande internationellt arbete för att motverka detta, men för att vara någorlunda trovärdiga när det sker måste det ske en förändring även i . I ska alla vara lika inför lagen. Barnäktenskap bör aldrig vara acceptabelt, oavsett om de sker i eller i ett annat land. Det råder enighet bland alla partier att barnäktenskap inte ska förekomma, men ändå finns det undantag i vår lag som i vissa fall möjliggör detta. I enlighet med 1 kap. 8 § lagen om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmyndarskap kan undantag göras för äktenskap som ingåtts utomlands. Det har uppmärksammats att det är så illa att man i vissa fall ser mellan fingrarna på barnäktenskap i , och att lagen därmed inte är lika för alla. var 132 barn placerade tillsammans med sin ”make” i 80 olika svenska kommuner. Utöver dessa beräknas det finnas ett stort mörkertal på grund av att det saknas rutiner för att fråga ut minderåriga asylsökande om de ingått äktenskap. Statsrådet har i en tidningsintervju för inte så länge sedan påtalat behovet av en utvärdering kring detta för att komma till rätta med problemet. Det är naturligtvis positivt men utredningen lär dock ta tid, vilket i mitt tycke är oacceptabelt med ett så påtagligt och akut problem. Undertecknad har motionerat om att förhindra barnäktenskap och avser således också att följa utvecklingen på detta område. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder för att förändra nuvarande förhållningssätt, och vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att motverka och förhindra alla former av barnäktenskap i ?
fr · H411702 · 2017-01-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:702 Tulltjänstemäns möjlighet att utföra sitt arbete av (M) till Finansminister (S) Smugglingen av illegala skjutvapen till är ett stort problem, och varken polisen eller tullen har möjlighet att helt stoppa införseln. har enligt lokaltidningen i som informell regel att inte stoppa bilar som har fler passagerare än det finns tillgängliga tulltjänstemän, eftersom det kan uppstå farliga situationer samt att tjänstemännen inte är beväpnade. Detta har dock dementerats. Enligt tullens eget incidentrapporteringssystem, där tulltjänstemännen redovisar incidenter av olika slag, finns inga rapporterade incidenter där avstått från att ingripa . Enligt en tidigare överåklagare som uttalat sig i stämmer dock uppgifterna om att tullen undviker att undersöka fordon om det är för få tjänstemän på plats. Tulltjänstemän är i normalfallet inte beväpnade under ett arbetspass, vilket innebär att polis måste tillkallas för att assistera vid potentiellt farliga situationer. Polisens arbetsbelastning är dock stor, vilket innebär att möjligenheten att bistå tullen inte alltid finns. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att tillse att tullen kan kontrollera fordon oavsett antalet tillgängliga tulltjänstemän?
fr · H411703 · 2017-01-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:703 kostnadsberäkning för ERTMS av Per Klarberg (SD) till Statsrådet (S) I danska tidningar kan man läsa om den oro som finns rörande ERTMS-implementeringen i landet. Röster höjs, precis som här, varnande för betydligt högre kostnader samt minskad nytta från projektet än de som tidigare presenterats. Borgerliga partier – såväl som Socialdemokraterna – har uttryckt tvivel kring mångmiljardprojektet och dess hantering. har dryga järnväg – 1 . Den danska notan är beräknad till . I har beräknat kostnaden till . Trots att således har en järnväg motsvarande en femtedel av den svenska beräknas deras kostnad till av vår – och procentsatsen riskerar nu öka ytterligare! Ministern har tidigare indikerat att kostnaden som presenterat är realistisk. Därför vill jag fråga statsrådet : Anser ministern fortfarande – i ljuset av den danska kostnaden och debatten – att kostnadsuppskattning är realistisk?
fr · H411704 · 2017-01-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:704 Bristen på utredare för Barnahus av (M) till Statsrådet (S) När minderåriga barn utsätts för brott i nära relationer, såsom misshandel eller sexuella övergrepp, hanteras det av så kallade barnahus. Polis och åklagare samverkar med socialtjänst och andra berörda parter under ett och samma tak i syfte att ta reda på vad som hänt och för att se till att barnet får ett så tryggt bemötande som möjligt. Till följd av polisens brist på utredare står denna verksamhet inför allt större utmaningar. Situationen är allvarlig. I fick till exempel alla möten på Barnahus ställas in . På andra håll tvingas redan ansträngda poliser av tidsbrist att prioritera mellan misshandels- och övergreppsfall. I vissa fall har barnen inte ens hörts om de övergrepp som de drabbats av. Små flickor som tvingats utstå sexuella övergrepp, pojkar som blivit misshandlade och tvingas bära med sig minnen från sina hemska upplevelser resten av livet – många av dem kommer inte att få någon upprättelse när brotten inte blir utredda och gärningsmännen inte straffas. Det är ett tydligt tecken på krisen inom polisen och regeringens handlingsförlamning när inte ens brotten mot våra mest värnlösa medborgare – våra barn – utreds till följd av bristen på utredare. Med anledning av det som ovan anförs vill jag därför fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att tillse att antalet utredare är tillräckligt för att utreda de ärenden som inkommer till Barnahus?
fr · H411705 · 2017-01-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:705 Besittningsskyddet vid brand i bostaden av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) Hyresgäster som inte själva orsakat brand i sin lägenhet kan trots detta mista besittningsskyddet. De drabbas dubbelt, först av branden och sedan genom att riskera att mista sin lägenhet. En utredning tillsattes av den förra socialdemokratiska regeringen . Utredningen föreslog en ändring av hyreslagen, som gick ut på att den som inte varit vållande till branden ska få bo kvar. När utredningen kom hade ett regeringsskifte skett, och har ingenting gjorts i frågan. Med tanke på den utsatta situationen för de drabbade och med tanke på att frågan grundligt utretts borde nästa steg kunna vara en lagändring. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Kan ministern överväga en förändring av hyreslagen, enligt utredningens förslag?
fr · H411706 · 2017-01-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:706 Straffrabatt för unga lagöverträdare av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) tillsatte regeringen en utredning som ska se över nya påföljder för unga lagöverträdare. Detta för att visa en tydlig reaktion från samhällets sida när unga personer begår brott. Det är viktigt att samhället markerar tidigt och med styrka när unga personer begår brott. Många påföljder är lindriga, vilket får till följd att unga brottslingar inte tar sin brottslighet på allvar och riskerar att fastna i fortsatt kriminalitet. finns straffrabatten för 18–21-åringar, vilket innebär att en 18-åring får omkring 50 procents rabatt på straffet. Detta sänder dubbla signaler och är helt fel, då en 18-åring är myndig och bör möta i princip samma strafflängd som vuxna. Vissa unga vuxna har hunnit återfalla i brott åtskilliga gånger, och personer som fastnat i en kriminell livsstil ska rimligen inte ges en generell nedsättning av straffet. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Tycker ministern att straffrabatten för unga, 18–, är rimlig, eller tänker ministern vidta några åtgärder i skärpande inriktning mot den?
fr · H411707 · 2017-01-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:707 Sexuella ofredanden på festivaler av (SD) till Statsrådet (S) I påstås inrikesministern ha sagt att sexuellt ofredande på festivaler var vanligare förekommande . Därför vill jag fråga statsrådet : Vad har statsrådet för statistiskt underlag för den analysen?
fr · H411708 · 2017-01-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:708 Statens ägarintresse i av (M) till Närings- och innovationsminister (S) äger svenska staten av aktierna i . Närings- och innovationsminister har alltsedan regeringen tillträdde 2014 meddelat att det inte är aktuellt för staten att sälja sitt innehav i , inte ens delar av det. kommer det besked som vi kan läsa om i medier att ägaren, staten, den högsta ledningen och styrelsen talar olika språk. Detta är bekymmersamt. har i en rapport också konstaterat att det saknas tydliga och klara skäl för staten att fortsätta äga ett så pass stort aktieinnehav. Telias aktie har i princip sedan lanseringen utvecklats svagt och under förväntan; är inget undantag. Det krävs endast ett riksdagsbeslut för att minska statens ägarandel i , någonting som exempelvis skett i gällande . gav norska regeringen i uppdrag att minska det statliga ägandet i från . För att ska kunna utvecklas som företag krävs det en större tydlighet från regeringens sida kring det statliga aktieinnehavet. Det finns ingen anledning till att det statliga ägandet på ska kvarstå i ett företag som verkar på en öppen, fri och konkurrensutsatt marknad. Med anledning av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister : Avser närings- och innovationsministern och den samlade regeringen ha ambitionen att avyttra det statliga aktieinnehavet i ?
fr · H411709 · 2017-01-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:709 Familjeklassning av nätdroger av (M) till Statsrådet (S) röstade med röstsiffrorna 168 mot 144 för att uppmana regeringen att agera skyndsamt för en så kallad familjeklassning av narkotika. Därtill var beslutet tvådelat. Den andra delen var ett uppdrag till regeringen att även pröva andra åtgärder som också skulle övervägas för att komma till rätta med nya nätdroger. Socialdemokraterna, och reserverade sig mot dessa beslut. Till slut tillsatte ändå regeringen en utredning, Utredningen om nätdroger, som lade fram sitt betänkande. Tyvärr landade utredningen i slutsatsen att inte föreslå möjligheten att genomföra så kallad generisk klassning – eller familjeklassning – av psykoaktiva substanser som i många fall är fullständigt livsfarliga. Familjeklassning är, anser vi, en framkomlig metod för att snabbare kunna narkotikaklassa de ständigt nya substanser som sprids med allt högre hastighet över internet. Dylik lagstiftning finns exempelvis i . har det skett minst 180 dödsfall i som är relaterade till användning av fentanyl. Akrylfentanyl är narkotikaklassat . Därtill gäller detsamma för acetylfentanyl, butyrfentanyl och ocfentanyl. har även furanylfentanyl narkotikaklassats. Däremot finns fortfarande inga möjligheter att snabbt kunna narkotikaklassa närbesläktade fentanylsubstanser som kommer att tas fram i stället för dem som narkotikaklassats. Detta är en orimlig och farlig utveckling. Nätdrogerna sprider sig lavinartat. Varje människoliv som vi kan rädda är värt en systematiskt restriktiv narkotikapolitik. Det spelar en avgörande roll vilken signal samhället sänder till alla ungdomar och unga vuxna om bruket av narkotika, inte minst när det gäller nätdroger. Därför är det en viktig prioritering för att så få som möjligt ens ska testa eller använda narkotika och nätdroger. Regeringen måste ta ett omtag i denna livsviktiga åtgärd för att minimera risken att fler nätdroger tar livet av unga. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att åstadkomma det som beslutat: att substanser ska kunna familjeklassas som narkotika?
fr · H411710 · 2017-01-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:710 EB- och IB-elevernas betyg av (M) till Statsrådet (S) Frågorna runt EB- och IB-elevernas betyg har varit många sedan det blev känt att UHR skriver ned värdet av deras betyg. Frågorna kvarstår dock eftersom statsrådet inte har kunnat ge några godtagbara förklaringar till varför regeringen, med tanke på den korta beslutsprocess som förevarit, inte inser rimligheten i att införa övergångsbestämmelser. UHR:s beslut gäller som bekant . Beslutet fattades och de nya föreskrifterna publicerades (UHRFS 2013:1). Förslaget som låg till grund för beslutet remitterades –. Trots den korta remisstiden inkom 188 svar. Av UHR:s underlag inför beslutet (pm daterat ) framgår att "ändringar i regelverket bör vara kända för presumtiva sökande". I sammanhanget bör också nämnas ett beslut från JO (dnr 3534-1998) som rör omräkning av betygsvärden för utländska och andra betyg. I beslutet, som riktade sig till dåvarande , skrev JO följande: "Som har anfört bör enskilda som avser att söka till universitet och högskolor få besked om ändringar som innebär försämringar av de meritvärden som de konkurrerar med vid urvalet. Jag förutsätter därför att numera är mer uppmärksamt på denna typ av frågor, till undvikande av en sådan bristande framförhållning beträffande antagningsreglerna som har uppenbarats i detta ärende." Frågan är om statsrådet anser att det betungande beslut som drabbar elever på IB- och EB-programmet är förenligt dels med texten i UHR:s underlag, dels med JO:s uppmaning om att presumtiva sökande "" bör få besked om ändringar som innebär försämringar av de meritvärden som de konkurrerar med. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är det statsrådets ställningstagande att ändringarna i regelverket har gjorts med tillräcklig framförhållning och "" på det sätt som förordas i såväl UHR:s underlag som i JO:s ovan refererade beslut?
fr · H411711 · 2017-01-24 00:00:00 — Fråga 2016/17:711 Hamnstrejk i när det finns ett kollektivavtal av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Containerhamnen i är största. Sex av tio containrar som importeras till eller exporteras från går genom hamn. Svenska företag och svensk ekonomi är beroende av att logistiken i, men också till och från, hamn fungerar. Arbetsgivaren i containerhamnen och det berörda LO-facket har förhandlat och tecknat ett kollektivavtal. De båda parterna är överens om löner och andra villkor. Som en del av en förhandling är det möjligt för de båda parterna att vidta stridsåtgärder, vilket är helt rimligt. är det en viktig princip att stridsåtgärder inte ska vidtas från arbetsgivare eller arbetstagare när man väl kommit överens, så kallad fredsplikt. I hamn är situationen den att det finns en annan facklig organisation, som vidtar stridsåtgärder. Detta trots att arbetsgivaren och den avtalsslutande fackliga organisationen är överens och har tecknat ett kollektivavtal. Detta utmanar de principer som finns för hur avtal på arbetsmarknaden förhandlas fram, tecknas och vårdas. Stridsåtgärderna får också stora effekter på hamn och dess kunder såväl i direkta ekonomiska effekter som i att stridsåtgärderna skapar en osäkerhet om tillförlitligheten i dessa viktiga hamntransporter. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Har ministern för avsikt att ta initiativ till en lagändring kring stridsåtgärder som säkerställer fredsplikt och att tecknade kollektivavtal ska respekteras utan inblandning av tredje part?
fr · H411712 · 2017-01-24 00:00:00 — Fråga 2016/17:712 Lärarstudenternas praktikperioder av (V) till Statsrådet (S) Det senaste numret av tidningen innehåller en granskning av lärarstudenters praktikperioder. I den går det att läsa att 34,2 av lärarstudenterna känt sig osäkra på att fortsätta sina studier efter sina praktikperioder. Flera av de brister som framkommer i granskningen pekar på att lärosätena inte gör tillräckligt. För att motverka en framtida lärarbrist behöver alla hjälpas åt, så även lärosätena. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka initiativ är ministern beredd att ta med anledning av det som har framförts om brister i lärarstudenternas praktikperioder?
fr · H411713 · 2017-01-24 00:00:00 — Fråga 2016/17:713 Problem med anlagda bränder i av (M) till Statsrådet (S) har stora problem med anlagda bränder. Bara sedan nyår har ett tjugotal bilbränder ägt rum på olika platser runt om i . Sex bilar har varit kommunens bilar. är polisen i under stor press, i likhet med polisen i övriga landet. Att polisen i inte på egen hand klarar sitt kärnuppdrag på ett tillfredsställande sätt står för de flesta klart. Det är mycket allvarligt. Det behövs en rad åtgärder på både kort och lång sikt för att komma till rätta med dagens situation. På grund av problemet med anlagda bränder har i föreslagit en ordning där väktare som anlitas av kommun ska kunna hjälpa polisen i större utsträckning än . Dagens regelverk ger dock inte tydliga svar på vad väktare får och inte får göra i syfte att bistå polisen. Det är olyckligt. Risken blir att man väljer en försiktig linje. Det får i sin tur till följd att insatser från väktare som skulle kunna vara ett viktigt bidrag i arbetet för att förebygga och förhindra brott väljs bort. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för ett tydligt regelverk på området med innebörd att väktare inom rimliga gränser ska kunna hjälpa polisen och därmed bidra till att brott förebyggs och upp?