ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H4121474 · 2017-05-31 00:00:00 — Dnr M2017/01356/Ke Svar på fråga 2016/17:1474 av Boriana (M) ansvarsområde Boriana har frågat mig om jag anser att det är rimligt att export av begagnade bilar ligger inom ansvarsområde. ansvarar för avfallsfrågor och är den behöriga myndigheten i för frågor som gäller export eller import av avfall. Eftersom skrotbilar är en sorts avfall så faller dessa inom myndighetens ansvarsområde. Som ansvarig myndighet ska bland annat informera om vad som gäller vid export av begagnade bilar och skrotbilar. Myndigheten ska också informera om vilka förutsättningar som ska vara uppfyllda för att en bil ska anses vara i tillräckligt gott skick för att vara trafikduglig eller i så dåligt skick att den övergått till att vara avfall. har i sin roll som behörig myndighet möjlighet att ge råd och vägledning om relevant lagstiftning inom sitt ansvarsområde. Grunden för vägledningen är EU:s vägledning inom detta område (Correspondents' 9 on shipment of waste vehicles ). Erfarenheten visar att export av begagnade bilar, skrotbilar och bildelar ofta sker med illegala transporter och att skrotbilar transporteras till länder som saknar kapacitet för att ta hand om dem på ett miljömässigt sätt. Mot den bakgrunden är det relevant att informera om gällande regelverk för att öka kunskapen och minimera illegala transporter och därmed negativ miljöpåverkan. Tillsynsmyndigheter i andra länder kan stoppa en avfallstransport om en transport bedöms som olaglig vilket också kan bli mycket kostsamt för exportören. Frågor rörande transport av avfall berör många myndigheter och samverkar med ett flertal myndigheter i dessa frågor. hänvisar också till andra myndigheters arbete och ansvarsområden på sin webbplats (), t.ex. till Transportstyrelsens information om export av fordon.
frs · H4121475 · 2017-05-31 00:00:00 — Dnr N2017/03793/SK Svar på fråga 2016/17:1475 av (M) Skoglig forskning och utbildning i har frågat mig om jag delar uppfattningen om att de särskilda förutsättningarna som råder i jämfört med norra motiverar mer forskning och utbildning från ett sydsvenskt perspektiv, och om ja, vad jag avser att vidta för åtgärder för att stärka den sydsvenska forskningen och utbildningen avseende skog och träförädling. Det råder särskilda förutsättningar för skogsbruk i södra och norra . Omloppstider, trädvarieteter, klimat, skogsskador, transporter med mera skiljer sig åt såväl i söder som i norr. () är ett av världens ledande universitet inom forskning som rör de areella näringarna. I synnerhet gäller det skogsforskningen. Även om den skogliga fakulteten har sitt säte i , bedriver SLU skogsforskning även i och i , där man är inriktade på sydsvenska förhållanden. Var den skogliga forskningen administrativt är placerad spelar mindre roll. Det är var fältförsök och provtagningar sker som har betydelse. Framgångsrik forskning och utbildning inom skogsområdet sker även t.ex. vid Linnéuniversitet. Vi bör därför vara rädda om och stolta över den forskning och utbildning som sker vid SLU och andra universitet och högskolor. Forskningen som rör skog behöver både bestå av såväl grundläggande som behovsmotiverad forskning. Behoven av utbildning och forskning tas fram i dialog med bl.a. näringslivet och andra aktörer, vilket även gäller utbildningen. SLU gjorde en omfattande utvärdering av sin verksamhet där aktörer från näringslivet deltog. Samverkan med det omgivande samhället kommer även att bli en viktig faktor för tilldelningen anslag till universitet och högskolor för forskning och utbildning på forskarnivå, s.k. basanslag, vilket aviseras i den senaste forskningspolitiska propositionen. När det gäller tilldelningen av basanslag till universitet och högskolor, öronmärker inte regeringen dessa medel. Det är upp till lärosätena att själva att avgöra hur man vill inrikta sin verksamhet. Regeringen avser, såsom anges i den nämnda propositionen, att tillföra betydande belopp till basanslagen för att universitet och högskolor i än större utsträckning själva ska kunna avgöra vad man vill satsa på. Syftet är att ge lärosätena bättre möjligheter att prioritera och satsa på de områden där man har de bästa förutsättningarna. När det gäller forskningsmedel som utlyses av forskningsfinansiärer är det fritt för alla forskare att söka medel i konkurrens. Det är utlysningarnas inriktning och forskningens kvalitét som avgör vilka forskare som erhåller medel. är och ska vara en framgångsrik skogsnation och hålla hög kvalitet både vad gäller forskning och utbildning i hela landet. Huvudparten av de skogliga utbildningarna finns på SLU. Det är dock viktigt att det även finns attraktiva utbildningar på andra universitet och högskolor. Regeringen ser positivt på att SLU har inlett ett arbete med att utveckla marknadsföring för de skogliga utbildningarna, i syfte att attrahera nya studenter, och att samarbete med andra lärosäten utökas.
frs · H4121476 · 2017-05-31 00:00:00 — Dnr S2017/03224/FS Svar på fråga 2016/17:1476 av (M) Gårdsförsäljning av alkohol har frågat mig vilka argument jag har för att inte påbörja en process för att tillåta gårdsförsäljning av alkohol i . Enligt har meddelat att gårdsförsäljning av alkohol är förenligt med Systembolagets monopol. Därmed skulle det inte längre vara ett giltigt argument att hänvisa förbudet mot gårdsförsäljning till Systembolagets monopol. Jag har inte sett något sådant uttalande från kommissionen som nämner i sin fråga. Tvärtom visar rättspraxis att den nationella lagstiftningen ska utformas på ett sammanhängande och systematiskt sätt för att uppnå de mål som lagstiftningen syftar till. Skyddet för folkhälsan är motivet bakom den svenska alkoholregleringen. Att tillåta gårdsförsäljning som en detaljhandelskanal för alkoholdrycker vid sidan av det svenska alkoholmonopolet innebär enligt min och regeringens bedömning, att systematiken i den svenska alkoholregleringen minskar och därmed även legitimiteten för det Svenska alkoholmonopolet.
frs · H4121477 · 2017-05-31 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1477 av (S) Säkra id-handlingar har frågat mig vilka initiativ jag är beredd att ta för att inte riskera arbetstillfällen inom fotobranschen vid inrättandet av nya säkerhetsåtgärder vid id-handling. Som nämner i sin fråga avser regeringen att tillsätta en utredning för att se över säkerheten kring svenska identitetshandingar. Syftet är att minska det ökande antalet bedrägerier som begås med hjälp av förfalskade identitetshandlingar. Enligt uppgift från anmäldes drygt 173 000 bedrägerier . Frågor som kan behöva utredas är bl.a. om antalet giltiga identitetshandlingar och utfärdare av sådana handlingar bör begränsas och om säkerhetsnivån i identitetshandlingarna kan förbättras. I samband med att nya krav och rutiner för svenska identitetshandlingar övervägs, kommer det även att behöva analyseras vilka konsekvenser ett förändrat regelverk för med sig. Förutom att bedöma de ekonomiska konsekvenserna för det allmänna kommer utredningen att bedöma konsekvenser för enskilda och företag. Mot denna bakgrund avser jag inte att vidta några särskilda åtgärder med anledning av fråga. Jag kommer att följa utredningens arbete och ser med intresse fram emot effektiva och verkningsfulla förslag.
frs · H4121478 · 2017-05-31 00:00:00 — Dnr S2017/3225/FS Svar på fråga 2016/17:1478 av (V) om Internetläkare har frågat mig på vilket sätt jag tänker följa upp de digitala nätdoktorerna och vilka begränsningar som behövs för att garantera patientsäkerheten. Jag håller med om att oavsett om ett möte mellan patient och läkare sker fysiskt eller digitalt ska det inte råda något tvivel om att det sker med kvalitet. Nätläkartjänsterna lyder under samma regelverk som alla vårdgivare i , såsom hälso- och sjukvårdslagen och patientsäkerhetslagen. Det tillsynsansvar som Inspektionen för vård och omsorg () har omfattar även dessa läkare och deras verksamheter. Patienten kan också vända sig till exempelvis patientnämnden eller vid eventuella klagomål. När det gäller antibiotikaförskrivning finns riktlinjer som omfattar hela hälso- och sjukvården och nätläkarna är inget undantag. Nätläkarna har möjligheter till provtagning i de fall de samarbetar med provtagningscentraler. Nätläkarna ersätts av landstingen för sina patientbesök. Styrelsen för Kommuner och Landsting (SKL) beslutade vid sitt sammanträde att rekommendera landstingen att tillämpa gemensamma utomlänsersättningar för digitala vårdtjänster i primärvården. I nästa steg ska även andra aspekter beröras som till exempel utvärdering av nättjänsternas kvalitet och utförande. Patientsäkerhet är en viktig fråga för regeringen och patienten ska kunna få tillgång till en god och säker hälso- och sjukvård oavsett val av utövare. Då befintliga regelverk omfattar även nätläkartjänster bedömer jag inte att det är aktuellt med begränsningar på området. Bedömning av nätläkartjänsternas kvalitet och ersättning för deras tjänster är en fråga för landstingen. Jag följer dock noga denna utveckling, liksom utvecklingen i stort på området.
frs · H4121479 · 2017-05-31 00:00:00 — Dnr Fi2017/02425/E3 Svar på fråga 2016/17:1479 av (M) Uttalande om 3:12-reglerna har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att uppgifter jag presenterar för allmänheten inte ska behöva rättas. hänvisar till en artikel som publicerades i . Där framgår att inkommit med en begäran om rättelse av en uppgift som departementet tagit fram till mig inför en intervju publicerad om regeringens förslag om ändrade 3:12-regler. Det är givetvis mycket viktigt att de uppgifter som presenteras för allmänheten är korrekta. Inom finns därför också generellt sett mycket goda rutiner för att kvalitetssäkra de beräkningar som görs. Inom departementet görs omfattande och komplicerade beräkningar och även med goda rutiner för kvalitetssäkring kan misstag inträffa. Därför är det också viktigt att, när ett misstag trots allt inträffar, möjligt informera om detta och få till stånd en korrigering. skickade begäran om rättelse till , så snart felet hunnit analyseras och den korrigerade uppgiften kunnat kvalitetssäkras. Den uppgift som rättades avsåg hur stor andel av de ökade skatteintäkter som förslaget förväntas medföra som kommer betalas av den procent med de allra högsta inkomsterna. Den korrekta uppgiften är , inte . Enligt är det en väsentlig skillnad mellan den först lämnade uppgiften och den korrigerade. Utan att på något sätt förringa vikten av korrekta uppgifter har jag svårt att se att korrigeringen på något väsentligt sätt ändrar det faktum att de ökade skatteintäkter som regeringens förslag väntas medföra i mycket hög grad kommer betalas av dem med de allra högsta inkomsterna.
fr · H4111507 · 2017-06-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:1507 Ofredanden av unga kvinnor i skolmiljö av (SD) till Statsrådet (S) Att sexuella trakasserier förekommer på svenska skolor är inget nytt. Många hävdar också att detta fenomen har blivit vanligare, och det finns såväl statistik som vittnesmål som pekar på att så också är fallet. När en flicka ofredas i skolmiljö förväntas skolledningen agera för att förhindra detta; det är helt enkelt skolans uppgift. När så inte sker vet vi att skolledningen inte har lyckats göra sitt jobb, vilket kan ha med flera saker att göra. Klart är att det är ett svek från samhället, och yttersta ansvaret för att åtgärda detta problem ligger på ansvariga politiker. I en ny offentlig video från samhällsdebattören blir vi påminda om detta fenomen, som tyvärr har blivit vanligt förekommande i skolor över hela landet. Lamotte och många andra vittnar om att flera av de unga flickor som berättar om problemet blir kallade rasister, då förövarna i stor utsträckning råkar vara nyanlända elever. Flickorna får därför ingen hjälp, och flertalet offer sägs inte ens våga ta upp problemet av rädsla för att bli kallade rasister. Med hänvisning till ovanstående önskar jag att statsrådet svarar på följande fråga: Är det statsrådets uppfattning att antalet fall av sexuella ofredanden och trakasserier utförda av nyanlända elever har ökat, och vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att utsatta kvinnor ska kunna vittna och för att få skolan att sätta stopp för detta?
fr · H4111511 · 2017-06-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:1511 Preskriptionstider för brott av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) Påföljdspreskription innebär att den som har dömts för ett brott kan slippa straff om vederbörande håller sig undan . För grova våldsbrott som mord och dråp är preskriptionstiden avskaffad, vilket är bra. preskriberades straffen för 100 dömda brottslingar som inte hade dykt upp på avtjäna sitt straff, enligt statistik från Kriminalvården. Om man tittar på siffrorna ser man att det finns en tendens till uppgång när det gäller att lyckas hålla sig undan från rättmätiga straff. Åren 2010–2016 var det totalt 662 personer som slapp fängelse genom att inte inställa sig hos och sedan hålla sig undan från polisen. Polisen har fått en större arbetsbörda som den nödvändiga omorganisationen till en myndighet har tagit tid och kraft. Förvisso har regeringen ökat antalet poliser och avser att fortsätta denna ökning, men frågan är om polisen ”hinner” söka efter och gripa de allt fler som försöker slippa straff genom att hålla sig undan. En annan anledning till preskription kan vara långa utredningstider, där bristande resurser och komplicerade utredningar gör att brottmål inte blir färdiga . Det rör sig inte bara om vålds- och egendomsbrott utan också om ekonomisk brottslighet (skattebrott, bokföringsbrott och finansbrott). Det är förödande för rättsmedvetandet om människor som har dömts till fängelse och andra straff slipper undan påföljderna. Om inte utvecklingen bryts måste längre preskriptionstider övervägas. Ett mer radikalt förslag vore att avskaffa preskriptionen för alla straff över ett visst straffvärde, till exempel 1–fängelse, och sedan sätta en rejäl preskriptionstid på 15–för allt därunder. Avser justitie- och migrationsministern att ta något lagstiftningsinitiativ eller vidta någon annan generell åtgärd när det gäller preskriptionstider för brott?
fr · H4111512 · 2017-06-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:1512 Ny nationell flygskatt av (M) till Finansminister (S) Trots kritik från åtta av tio remissinstanser går den rödgröna regeringen vidare med förslaget om en ny nationell flygskatt. Flera experter pekar på att en nationell skatt på flygresor är hämmande för både tillväxt och tillgänglighet. Dessutom ingår flyget i utsläppshandelssystemet. Detta strider i någon mån mot Miljömålsberedningens förslag, som presenteras i slutbetänkandet En klimat- och luftvårdsstrategi för (2016:47). Där slås det fast att regeringen i huvudsak bör fokusera på att driva på för skärpta och samordnade styrmedel inom EU och i internationella regelverk för att nå etappmålen och det långsiktiga målet om nollutsläpp. Lägg därtill att man föreslår att styrmedel ska utformas så att förorenaren betalar för sin miljöpåverkan – vilket flyget redan gör eftersom att man ingår i EU:s utsläppshandelssystem. På sidan 106 i slutbetänkandet står det dessutom följande: ”Särskilt givet långsiktigheten och omfattningen av den samhällsomställning som kommer att behövas är det fortsatt centralt att politiken utformas så att den samhällsekonomiska kostnaden av att nå etappmålen och det långsiktiga målet blir så låg som möjligt, dvs. att den samlade styrningen för att nå målen är kostnadseffektiv. bör samlade konkurrenskraft behållas.” Det är oklart om regeringens förslag till en ny nationell flygskatt för inrikes och utrikes flyg kan antas ha positiv eller noll effekt på samlade konkurrenskraft. Lägg därtill kostnadseffektiviteten i reformen, eftersom utrikes resor kan antas flytta till närliggande flygplatser i andra länder – en lärdom man dragit från andra länder i där man infört en nationell flygskatt. Slutligen slår Miljömålsberedningen fast att ”en kostnadseffektiv styrning mot det långsiktiga målet förutsätter att styrmedel inom olika politikområden inte motverkar varandra och att synergier utnyttjas”. Det ter sig märkligt om regeringen menar att förslaget till ny nationell flygskatt inte påverkar tillväxt och tillgänglighet negativt. Regeringen har ju högt uppsatta mål om bland annat EU:s lägsta arbetslöshet 2020 – som detta förslag bör ha prövats mot i någon mån. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Anser finansministern och regeringen att förslaget om en ny nationell flygskatt är i enlighet med Miljömålsberedningens förslag om att fokusera på skärpta och samordnade styrmedel inom EU, utforma politik som är kostnadseffektiv och dessutom inte föreslå styrmedel som motverkar varandra?
fr · H4111513 · 2017-06-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:1513 utredningsintervjuer av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har skrivit om utredningsintervjuer angående asylsökandes sexuella läggning. I dessa intervjuer ska den asylsökande som säger sig tillhöra gruppen hbtq göra det sannolikt för att personen tillhör denna grupp. Det är av allra största vikt att bedömningar håller hög kvalitet. har själva konstaterat att det finns problem med att göra korrekta bedömningar vad gäller särskilt hbtq-asylsökande. Regeringen bör säkerställa att har en rättssäker process i sina beslut och bedömningar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka initiativ eller åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att bedömningar vad gäller hbtq-asylsökande är rättssäkra och håller hög kvalitet?
fr · H4111514 · 2017-06-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:1514 Ursprungsmärkning av olja av (M) till Statsrådet (S) Enligt uppgifter från har ett svenskägt företag handlat med oljeprodukter som har sitt ursprung i men som i efterhand har märkts om i i syfte att undvika att betala exportskatt. De ryska oljeprodukterna köptes av till kraftigt subventionerade priser. Om oljeprodukterna sedan ska säljas vidare till ett land inom EU måste en exportskatt betalas till . För att undgå skatten märktes oljeprodukterna om och smugglades ut ur landet under falsk beteckning. Oljeprodukterna lämnade som en skattefri oljetillsats men märktes om i och transporterades vidare till som ”rysk blyfri bensin”. Det innebär att olja som har producerats i och sedan illegalt har sålts vidare kan ha nått den svenska marknaden. Eftersom tullavgiften från är densamma som från in i EU finns det ingen rimlig förklaring till varför oljeprodukterna har importerats till EU-länder via om inte syftet har varit att undvika att betala skatt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att införa en spårbar ursprungsmärkning av oljeprodukter?
fr · H4111517 · 2017-06-02 00:00:00 — Fråga 2016/17:1517 Allas möjlighet att göra militärtjänst av (M) till Försvarsminister (S) kommer försvaret att börja pliktrekrytera soldater. Detta innebär att svenska ungdomar kommer att få mönstra och att ett visst antal kommer att kallas in till försvaret. Regeringen har motiverat detta med att för få söker till försvaret, men också med att en breddning av gruppen som mönstrar skulle vara bra för det svenska försvaret – att den nu aktiverade plikten skulle innebära en större folkförankring. Det finns dock ett krav som måste uppfyllas för att man ska vara behörig, nämligen godkända betyg i kärnämnen från gymnasiet. Detta begränsar antalet personer som får en möjlighet att göra militärtjänst och kan leda till att lämpliga personer aldrig får en chans. Jag vill med anledning av detta fråga försvarsminister : Anser ministern att de som inte har godkända betyg i kärnämnen från gymnasiet skulle kunna utbildas till goda soldater och är han i sådana fall beredd att se över regelverket?
fr · H4111518 · 2017-06-02 00:00:00 — Fråga 2016/17:1518 Möjligheterna att skydda totalförsvarets intressen av (M) till Försvarsminister (S) besvarade försvarsminister en skriftlig fråga ställd av undertecknad kring den parlamentariska kommitté som ska se över hur totalförsvarets intressen kan ges en större tyngd och säkras när det gäller hur infrastrukturanläggningar kan användas och upplåtas. Konklusionen löd: ”Jag kan försäkra om att mitt departement gör sitt yttersta för att kommittén ska kunna påbörja sitt viktiga arbete.” Något svar om den tilltänkta tidtabellen gavs dock inte. Bakgrunden är att på initiativ av Alliansen riktade ett tillkännagivande till regeringen . meddelade regeringen att en parlamentarisk kommitté ska tillsättas som ges ansvaret att brett granska frågorna. En utredning ska delredovisas och hela arbetet vara slutfört . Den parlamentariska kommittén är ännu inte tillsatt och dess viktiga arbete har inte påbörjats. Risken för dröjsmål och försening ökar. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Är det fortsatt regeringens och ministerns bedömning att den parlamentariska kommitté som brett ska se över möjligheterna att skydda totalförsvarets intressen verkligen kan presentera en delredovisning och i övrigt hålla den tidtabell som presenterades ?
fr · H4111519 · 2017-06-02 00:00:00 — Fråga 2016/17:1519 Byggstart för fyrspår mellan och av (M) till Statsrådet (S) Ungefär 20 000 människor pendlar mellan och . län och är hemvist för en fjärdedel av befolkning och här skapas en stor del av BNP. Behovet av ökad kapacitet på järnvägen mellan och är stort. Det är en av landets mest belastade järnvägar och därför behövs fyra spår – dagens två räcker inte. Med den befolkningsökning som väntas behövs utbyggnaden än mer. Inför valet gick ut med mycket bestämda löften. Fyrspår skulle börja byggas . Detsamma lovade nuvarande statsrådet . Enligt aktuell information kommer det med nuvarande ramar inte att kunna bli några nya spår förrän efter 2029. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet och regeringen att leva upp till det löfte som bland annat gav om att en utbyggnad av spåren skulle påbörjas ?
fr · H4111520 · 2017-06-02 00:00:00 — Fråga 2016/17:1520 Elektroniska betalningar av (M) till Statsrådet (MP) Swish har blivit en vanligare betalningsform, ett bra sätt att betala små affärer med. På landsbygden säljs ofta en större mängd varor , som exempelvis jordgubbar och dagsfärsk fisk. Tillgången till och möjligheten att betala med Swish är en viktig framgångsfaktor för att man snabbt, enkelt och sjyst ska kunna betala sina varor. Att landsbygdens entreprenörer har möjlighet att använda denna betalningsform är viktigt både för möjligheten att konkurrera och för säkerheten. Alternativet blir annars ofta kontanter, vilket är mer stöldbegärligt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt arbetar statsrådet för att våra företagare på landsbygden ska kunna använda elektroniska betalningar i den utsträckning de önskar?
fr · H4111521 · 2017-06-02 00:00:00 — Fråga 2016/17:1521 Fjärrundervisning av (M) till Utbildningsminister (MP) Så kallad fjärrundervisning innebär att man i realtid har en lektion på distans. Just nu testas detta på försök och gymnasium är ett föredöme inom området. Med tanke på dagens situation med rådande lärarbrist i och stora avstånd mellan skolor i delar av så kan detta vara en framtida lösning för den svenska skolan. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Hur ställer sig ministern och regeringen till fjärrundervisning och vilka åtgärder avser ministern att vidta för att underlätta för fjärrundervisning?