ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411753 · 2017-01-27 00:00:00 — Fråga 2016/17:753 Bostadsortens betydelse för väntetiden för cancerbehandling av (M) till Statsrådet (S) Hälso- och sjukvården i har bland allra längsta väntetider. En helt ny delrapport från Cancerfonden avseende lungcancervården har presenterats. Den förstärker bilden av en utveckling med växande vårdköer och växande regionala skillnader mellan landsting/regioner avseende väntetider i lungcancervården och andra faktorer som påverkar patienternas säkerhet och överlevnadschanser. Enligt Cancerfondens rapport, och enligt många andra initierade, är en av de allra tydligaste bristerna i lungcancervården de alltför långa ledtiderna och därmed väntetiderna, som inte bara är psykiskt påfrestande för patienter och anhöriga utan kan ha en helt avgörande betydelse för möjligheterna att överleva en lungcancerdiagnos. I de nationella riktlinjerna finns rekommendationen att väntetiden mellan remissankomst och beslut om behandling ska vara för merparten av patienterna. Så ser inte verkligheten ut alls. Fakta visar att väntetiden i själva verket vanligen är mer än dubbelt så lång och att de regionala skillnaderna därtill är mycket stora. Väntetiden är mer än dubbelt så lång i som i . Detta är oacceptabelt. Cancerfondens delrapport om lungcancervårdens resultat borde sända en kraftfull signal till regering och ansvarigt statsråd. Det är inte rimligt att statsrådet väljer att passivt titta på medan vårdköerna växer kraftigt och att därtill försöka skylla problem på någon annan. Det krävs nationellt politiskt ledarskap. Tyvärr är regeringens propositionslista gällande väntetider i vården och lungcancervården fortfarande tom. Det duger inte. De långa väntetiderna inom lungcancervården kan vara av livsavgörande betydelse. Konkret handling behövs därför . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilken analys gör statsrådet av de långa väntetiderna inom lungcancervården, och vilka nya, konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att vända utvecklingen i fråga om de stora regionala skillnaderna så att bostadsort inte blir avgörande när det gäller väntetider för cancerbehandling?
fr · H411754 · 2017-01-31 00:00:00 — Fråga 2016/17:754 Det svenska filmarvet av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Digitaliseringen påverkar många delar av samhället. uppmärksammade i ett reportage att digitaliseringen av det svenska filmarvet går väldigt långsamt och att därför en stor del av svensk filmhistoria riskerar att gå förlorad. har biograferna digitaliserats och kan därför inte visa det rika utbud av äldre svensk kvalitetsfilm som finns och som paradoxalt nog är både billigare och lättare att sprida än de tidigare analoga versionerna. Digitaliseringen tar , och med nuvarande takt skulle det ta att digitalisera den svenska kulturskatten. En tillkommande utmaning, inte minst ur demokratihänseende, är att det urval som väljs ut för digitalisering beslutas om av ett fåtal personer, som därmed råder över vilka filmer som kommer att finnas kvar och vilka som eventuellt förstörs. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att utreda finansieringen av en fortsatt digitalisering av filmarvet och därmed säkerställa att det svenska filmarvet bevaras och tillgängliggörs. Det borde ju därför ha hänt en del. Med anledning av det som anförts ovan vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Hur avser ministern att agera för att öka takten på digitaliseringen så att det svenska filmarvet bevaras?
fr · H411755 · 2017-01-31 00:00:00 — Fråga 2016/17:755 Psykisk ohälsa i skolan av (S) till Utbildningsminister (MP) Utbildningsministern skrev ett inlägg på regeringens hemsida om den psykiska ohälsan och skolans ansvar och arbete för att förhindra den psykiska ohälsan. Ministern har redovisat statistik att vart femte barn i mår dåligt. Vi har inte råd med att var femte barn i mår dåligt – de är vår framtid. Angående skolans ansvar och arbete uttalar ministern ”skolan är ingen rastplats från livets svårigheter utan platsen där man ska nå kunskaperna man behöver i livet”. Att leva med någon form av psykisk ohälsa förhindrar ens skolarbete, och därför krävs det av skolan att den hjälper eleven. Alla unga ska ha möjlighet till kunskap och fortsatt lärande. I inlägget tar ministern endast upp de orosmoln och det som behöver göras för att förhindra fortsatt ökning av psykisk ohälsa bland unga, men ministern tar inte upp hur detta arbete ska gå till eller hur regeringen kommer att arbeta. Vi kan inte endast kräva av skolorna att se till att eleven får den hjälp den behöver utan det krävs även insatser från regeringens sida. Vi behöver en förändring i skolan så att de unga får en framtid med stöd och hjälp, och där våra unga är friska från psykisk ohälsa. Min fråga till utbildningsminister lyder: Hur kommer ministern och regeringen att arbeta framöver på detta område?
fr · H411756 · 2017-01-31 00:00:00 — Fråga 2016/17:756 Bosättningar och av (S) till Utrikesminister (S) Israeliska bosättningar avser samhällen och jordbruksenheter på mark som är ockuperad av staten och befolkad av judar. De strider mot fjärde , som förbjuder en ockupationsmakt att förflytta det egna landets befolkning till ockuperat territorium. På , förutom östra , fanns det ca 430 000 bosättare i 140 olagliga bosättningar vilka omfattar stora delar av . I östra finns över 200 000 bosättare. regeringar har sedan man annekterade östra 1967 försökt skapa demografiska och geografiska förutsättningar som ska hindra framtida försök att utmana suveränitet över staden. av invånare lever på mark som annekterades 1967 (av dem är judar och palestinier). Israelerna har försökt öka antalet judar och minska antalet palestinier. Olika metoder har använts för att uppnå detta mål: att isolera östra från , att diskriminera vid exploatering av mark och vid byggande och rivning av hus, att återkalla medborgarskap för palestinier som levt utomlands eller som inte kan bevisa att deras livscentrum finns i , att fördela budgeten orättvist mellan de östra och västra delarna med negativa effekter på infrastruktur och service i östra . Trots dessa åtgärder har den arabiska befolkningen mångdubblats sedan övertagande av östra , och den arabiska befolkningen är fortfarande i majoritet. fördömde den folkrättsstridiga bosättarpolitiken. Resolutionen godkändes till applåder med 14 röster för, och nedlagda röst. FN:s resolution fördömer de israeliska bosättningarna hårdare än . Enligt resolutionen är det förbjudet för att bygga på ockuperad mark, och den slår fast att genom sin bosättningspolitik flagrant bryter mot folkrätten. politik har ingen laglig giltighet, och FN kräver att upphör med allt byggande på ockuperad palestinsk mark och östra . Den israeliska bosättningspolitiken är ett stort hinder för alla fredssträvanden i området, eftersom den drivs av idén om att även de ockuperade områdena ska ingå i staten som också ses som en judisk statsbildning. Vilken roll palestinier och muslimer ska ges i en sådan är oklar. gav klartecken för 566 nya bosättningar på , och man väntar nu på att åtgärder kommer tas för att ta en av de största bosättningarna Ma’ale Adumim i besittning. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka initiativ, exempelvis förslag på ekonomiska sanktioner, avser utrikesministern att ta i säkerhetsrådet för att få att upphöra med bosättningarna på och i östra ?
fr · H411758 · 2017-01-31 00:00:00 — Fråga 2016/17:758 Flyktingavtal med av (V) till Utrikesminister (S) Sedan EU ingick en överenskommelse med , som syftar till att stoppa människor på flykt från att ta sig in i , har allt fler flyktingar valt den ännu längre och farligare vägen mellan och . Detta har fått flera europeiska politiker att med jämna mellanrum lyfta fram förslag om att upprätta ett liknande avtal med andra länder, bland annat . Senast i raden av förslag finns det från premiärminister , som inför i lyft frågan på nytt. Jag har tidigare frågat utrikesminister om hennes syn på att teckna ett sådant avtal med . Då, , svarade ministern att det inte var aktuellt att en migrationsöverenskommelse liknande EU–Turkiet-modellen skulle ingås mellan och . Läget är fortfarande instabilt i , och få förbättringar har skett sedan ministern lämnade sitt besked. Den FN-stödda samlingsregeringen har inte kontroll över hela landet och administrationen är svag. Säkerhetsläget i landet är mycket svårt. Flera rapporter om kränkningar av mänskliga rättigheter kom , bland annat angående situationen vid libyska interneringscenter och övergrepp begångna av den libyska . I förslag till förordning för vidarebosättning nämns avtalet med explicit som förlaga för hur man vill använda vidarebosättningsprogrammet. I utbyte mot att vissa länder stänger sina gränser mot kan EU ta emot vidarebosatta flyktingar, enligt förslaget. Detta är en ovärdig användning av vidarebosättningssystemet som strider mot asylrättens intentioner. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att stå fast vid bedömningen att det inte är aktuellt att en migrationsöverenskommelse liknande EU–Turkiet-modellen ingås mellan och och verka för att vidarebosättningsförordningen inte innehåller referenser till ?
fr · H411759 · 2017-01-31 00:00:00 — Fråga 2016/17:759 Bullerkrav för motorsporten av (M) till Miljöminister (MP) () varnar för att en föråldrad lagstiftning tvingar föreningar att lägga ned. Bakgrunden är allmänna råd om buller från motorsportsbanor, som för tillfället är gamla och enligt bland andra SBF i behov av uppdatering. Dessa myndighetskrav ses som de tuffaste i EU och gällande ljud och buller, och de är betydligt tuffare än till exempel kraven på väg- och flygtrafik. Ett skäl som sporten ser är att när föreskrifterna skrevs, sågs inte motorsporten som samhällsnyttig. De nordiska länderna har valt att i huvudsak frångå maximal ljudnivå som vägledande störningsmått och valt att grunda riktvärdena på ekvivalenta ljudbuller, något som dagens allmänna råd från (NFS 2004:16) inte gör. av SBF:s föreningar menar att de har någon form av bullerproblematik och att ett tjugotal anläggningar har fått lägga ned verksamheten . Från sida är signalen till motorsporten att man agerar på direktiv från regeringen och ännu har regeringen, enligt bilsporten själv, inte hörsammat bilsportens krav. Önskemålet från bilsporten är att riktvärdena i föreskrifter ska mätas efter besvärsupplevelser, som inom flygbranschen, vilket för bilsporten skulle innebära att man tar hänsyn till antalet händelser per heat- eller träningsperiod. Detta skulle enligt bilsporten lösa många föreningars problem. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Hur avser ministern att agera för att hörsamma bilsportens önskemål om ändrade föreskrifter för bilsporten, liknande dem för exempelvis flygbranschen?
fr · H411760 · 2017-01-31 00:00:00 — Fråga 2016/17:760 Palett för ett stärkt civilsamhälle av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) presenterades utredningen för ett stärkt civilsamhälle. var för berörda remissinstanser att svara på utredningen. Utredningen har väckt en del förväntan ute i civilsamhället, som då presenterade sitt intressepolitiska program. Dock råder det oklarhet om när regeringen tänker gå vidare med utredningen och civilsamhället väntar alltjämt, medan ettårsdagen för utredningen närmar sig. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : När och hur avser kultur- och demokratiministern att gå vidare med utredningen för ett stärkt civilsamhälle?
fr · H411761 · 2017-01-31 00:00:00 — Fråga 2016/17:761 EU:s relationer med av (M) till Utrikesminister (S) avser såvitt jag förstår att avskaffa de gällande kvoterna på import av textilprodukter från i syfte att förbättra unionens bilaterala relationer med landet. Det förefaller dessvärre finnas en vilja att öppna upp och normalisera relationerna med det land som inte sällan beskrivs som sista diktatur och som leds av diktatorn . Har jag förstått rätt så är en av anledningarna till förändringen förbättringar gällande mänskliga rättigheter. Mig veterligen har dessvärre i grunden inget positivt skett på den fronten. Med anledning av ovanstående är min fråga till utrikesminister : Vad är ministerns och den ståndpunkt i denna fråga, och hur kommer man att agera i frågan framöver?
fr · H411762 · 2017-01-31 00:00:00 — Fråga 2016/17:762 Jobbets vikt för det sociala livet av (M) till Statsrådet (S) positiv utveckling av sysselsättningen i gruppen märks ett tydligt trendbrott: Sysselsättningsgraden har sjunkit. Siffrorna kommer från SCB:s arbetskraftsundersökning (helårssiffror 2016) som kom . I alla andra åldersgrupper ökade sysselsättningen . börjar förändringen och försämringen av den särskilda löneskatten och försämringarna av ROT- och RUT-avdragen få genomslag. Tydligen har dessa försämringar lett till att många äldre nu i stället avstår från att jobba vidare. Dessa försämringar av den särskilda löneskatten och sämre villkor för och drabbar våra äldres möjlighet att fortsätta jobba efter . För många äldre är ett arbete viktigt för att de ska kunna dryga ut sin ofta låga pension, träffa arbetskamrater, upprätthålla sociala kontakter på arbetsplatsen och skapa större mening i livet, och många gläds över att fortfarande kunna jobba. Om nu denna nya beskattning och försämringen av och tar bort äldres möjlighet att jobba vidare och minskar jobben inom och så innebär det att våra äldre drabbas av detta också på ett socialt plan. Det är viktigt att våra äldre återigen uppmuntras att jobba vidare så att de därmed kan behålla ett, för många så viktigt, fortsatt socialt och aktivt liv på arbetsmarknaden. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder inom ramen för sitt ansvarsområde i regeringen för att uppmuntra våra äldre att jobba vidare?
fr · H411763 · 2017-01-31 00:00:00 — Fråga 2016/17:763 Gårdsförsäljning av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Om näringslivet ska fungera i hela landet måste vi ta vara på de förutsättningar som finns för ny produktion och nya jobb. är det enda landet i EU som inte tillåter gårdsförsäljning av alkohol. Intresset för att starta mikrobryggerier och vinodlingar är stort, och detta är en viktig näringsgren som finns överallt i och på dess landsbygd. Det är en viktig turismgren och kan skapa nya jobb i . Ett av regeringens främsta argument mot försäljning är att det inte är förenligt med det svenska Systembolagets monopol och att EU i så fall skulle tvinga att släppa marknaden fri. Detta har dock visat sig inte vara sant då en skriftlig förfrågan från EU-parlamentariker till kommissionen visade att det inte skulle hota Systembolagets monopol. För att inte rubba Systembolagets ställning har ett förslag presenterats om att göra gårdar som säljer alkoholhaltiga drycker till ombud för Systembolaget. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Är ministern och regeringen beredda att ompröva sin hållning och därmed göra gårdsförsäljningen möjlig genom att dessa gårdar omvandlas till ombud för Systembolaget?
fr · H411764 · 2017-01-31 00:00:00 — Fråga 2016/17:764 Innovationer inom nya teknikområden av Boriana (M) till Närings- och innovationsminister (S) Ett företag i utvecklade ett system för att med hjälp av bildanalys ge en korrekt bild av hur parkeringsytor utnyttjas. Vid försöken monterades en kamera upp vid en parkeringsplats, och med hjälp av en mjukvara registrerades exakt hur många av parkeringsplatserna som var lediga. Tekniken har stor potential eftersom av trafiken i en storstad kan bestå av bilar som letar efter en parkeringsplats. Det finns med andra ord enorma möjligheter att både förbättra miljön och minska problemen med trängsel i trafiken. All form av kameraövervakning kräver tillstånd, och när företaget ansökte om detta sa nej av integritetsskäl. Resultatet blev att bolaget avvecklades. Det här ger en klar signal till alla som utvecklar nya tekniker eller tjänster som baseras på kameraövervakning att inte är platsen att göra det på. Vill du som entreprenör utveckla din idé får du starta ditt företag och skapa arbetstillfällen i andra länder. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stötta innovationer inom nya teknikområden, så att nyföretagande och arbetstillfällen ska kunna skapas och växa i ?
fr · H411765 · 2017-01-31 00:00:00 — Fråga 2016/17:765 Statliga jobb i nordöstra av (M) till Statsrådet (S) På har nordöstra drabbats av flera besked om nedläggning av statlig verksamhet. i ska flytta till , och meddelade statliga att distansapotekets verksamhet i kommer att försvinna. kommer också uppgifter i medierna om att Arbetsförmedlingen kan komma att avveckla sin verksamhet i kommun. står inför stora arbetsmarknadspolitiska utmaningar. Bland annat hör kommunen till de kommuner som tagit emot flest flyktingar per invånare i landet. Utvecklingen att statliga jobb försvinner i nordöstra går stick i stäv med regeringens påstådda ambition att flytta jobb från till andra delar av landet. En förutsättning måste ju vara att inte andra statliga arbetsplatser utanför storstadsområdena konsekvent läggs ned. Min fråga till statsrådet blir därför: Vilka initiativ kommer statsrådet att ta inom sitt politiska ansvarsområde för att öka antalet arbetstillfällen inom statlig verksamhet i nordöstra ?
fr · H411766 · 2017-01-31 00:00:00 — Fråga 2016/17:766 Otryggheten i av (M) till Statsrådet (S) Nya siffror från SL:s trygghetscentral visar att anmälningarna avseende narkotikarelaterade händelser ökade med jämfört med . Detta är en oroväckande utveckling, särskilt med tanke på den stora otrygghet som råder i . Många resenärer i tunnelbanan känner sig otrygga när de reser ensamma och nätter. Tryggheten måste återupprättas, både i städerna och i hela landet. Hundratusentals personer åker med tunnelbanan, vilket gör den till en särskilt utsatt miljö. Med tanke på detta är det särskilt viktigt att säkerhet samt lag och ordning upprätthålls. Med bakgrund av den drastiska ökningen av narkotikarelaterade anmälningar i tunnelbanan vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att minska narkotikabrottsligheten i och för att öka tryggheten?
fr · H411770 · 2017-01-31 00:00:00 — Fråga 2016/17:770 Sjunkande sysselsättningsgrad bland äldre av (M) till Finansminister (S) positiv utveckling av sysselsättningen i gruppen märks ett tydligt trendbrott: Sysselsättningsgraden har sjunkit. Siffrorna kommer från SCB:s arbetskraftsundersökning (helårssiffror 2016) som släpptes . I alla andra åldersgrupper ökade sysselsättningen . börjar regeringens höjning av den särskilda löneskatten och försämringarna av ROT- och RUT-avdragen få genomslag. Tydligen har dessa försämringar lett till att många äldre nu i stället avstår ifrån att jobba vidare. Dessa försämringar av den särskilda löneskatten samt sämre villkor för och drabbar våra äldres möjlighet att fortsätta jobba efter . Lägre sysselsättning är negativt för ekonomi. Med anledningen av dessa negativa siffror på sysselsättningsgraden för gruppen vill jag fråga finansminister : Avser ministern att se över detta och återgå till de tidigare villkor som gällde för särskilda löneskatter samt och ?
fr · H411771 · 2017-01-31 00:00:00 — Fråga 2016/17:771 Stärkt patientlag av (M) till Statsrådet (S) Hälso- och sjukvården i har bland allra längsta väntetider. En helt ny rapport från , Öppna jämförelser 2016 – En god vård?, har lagts fram. Den förstärker bilden av en utveckling med växande vårdköer och växande regionala skillnader mellan landsting/regioner avseende väntetider i vården. Av framgår därtill att Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har följt upp och analyserat vårdgarantin. I sin analys konstaterar myndigheten bland annat att landsting/regioner brister i sin information till patienterna gällande möjligheten att byta vårdgivare om den planerade vården inte kan ges inom utsatt tid. Detta stärker uppfattning att patientlagen behöver skärpas ytterligare. Bostadsort och administrativa landstingsgränser ska inte hindra att alla patienter får rätt till vård av hög kvalitet i rätt tid. uppföljning av vårdens resultat borde sända en kraftfull signal till regeringen och ansvarigt statsråd. Det krävs nationellt politiskt ledarskap. Tyvärr är regeringens propositionslista gällande väntetider och kompetensförsörjning i vården fortfarande tom. Detta duger inte. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur tänker statsrådet komma till rätta med att landsting/regioner inte informerar patienterna om deras rättigheter att byta vårdgivare när vård inte ges , och när avser statsrådet att lämna konkreta förslag till skärpningar av patienternas rättigheter i patientlagen?
fr · H411772 · 2017-01-31 00:00:00 — Fråga 2016/17:772 Kompensatoriska åtgärder till polisen av (M) till Statsrådet (S) Det ryska gasföretaget är inte som andra energiföretag. Det är majoritetsägt av största företag, , som i sin tur styrs av den ryska statsledningen. Företagsledningarna i både och Nord Stream är tätt knutna till president , varav flera med ett förflutet inom KGB och östtyska . En del av den ryska militärstrategin och hybridkrigföringen är en offensiv energipolitik, av vilken byggandet av gasledningarna Nord Stream 1 och 2 är en mycket viktig del. Liksom under byggfasen av den första gasledningen vill Nord Stream-konsortiet ha tillgång till strategiskt viktiga svenska hamnar – och . Försvarsmakten, landets underrättelsemyndigheter och säkerhetsexperter har samtliga varnat för genomförandet av dessa affärer med hänvisning till det rådande säkerhetspolitiska läget, en ökad närvaro av främmande underrättelseaktiviteter i områdena och att ryska intressen släpps in på svenska, säkerhetspolitiskt viktiga territorier. Regeringens initiala ställningstagande att avråda kommunledningarna på och i att ingå avtal om förvaring och hantering av rörledningarna till gasprojektet var rätt och riktigt. Därför väcker gårdagens reviderade regeringsbesked att backa i fråga om uthyrande av hamn stora bekymmer, men också ett antal frågeställningar. Enligt uppgifter på den presskonferens som försvarsministern och utrikesministern, tillsammans med kommunföreträdare från och , höll under gårdagen framförde försvarsministern att som central åtgärd för att säkerställa säkerheten i hanteringen av rörledningarna kommer kustbevakning, polis, säkerhetspolis och försvarsmakt att samverka. Försvarsmakten ska enligt uttalandet leda denna samverkan. Jag vill sålunda fråga statsrådet : På vilket sätt ämnar statsrådet bistå hamn AB i säkerhetsarbetet, och i vilken utsträckning påverkar uppgiften polisens, Säpos och nuvarande verksamhet övnings- och beredskapsmässigt?