ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H4111437 · 2017-05-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:1437 Medicin för barn med cancer av (V) till Socialförsäkringsminister (S) Framgångarna för forskningen inom cancerområdet är anslående. Utvecklingen är väldigt positiv. Liv räddas, och överlevnaden för dem som drabbas av cancer har ökat kraftigt när det gäller vuxna. Barncancerfonden visade i sin senaste rapport att det är av de barn som drabbas av cancer som kan botas men att överlevnaden inte har förbättrats . Den vanligaste dödsorsaken bland barn mellan är just cancer, och de nya, effektiva medicinerna kommer inte barnen till godo. Det finns flera anledningar till detta. För lite forskning kring barncancer är en orsak. Att nya mediciner lyser med sin frånvaro beror även på ekonomi. Förhållandevis få barn drabbas av cancer, vilket gör att lönsamheten är låg för den som utvecklar läkemedel. Barnperspektivet måste bli tydligare för dem som arbetar med att ta fram läkemedel – läkemedelsbolagen. Nuvarande regler inom EU säger att om en medicin utvecklas mot en diagnos som inte finns hos barn – till exempel bröstcancer – slipper företagen göra studier på barn. Men de molekylära och genetiska mekanismerna kan vara desamma för bröstcancer och cancerformer som drabbar barn, och enligt Barncancerfonden behöver kraven därför förändras. Med anledning av detta vill jag fråga socialförsäkringsminister : Avser ministern att ta några initiativ för att på nationell nivå påverka utvecklingen av medicin för barn som drabbas av cancer så att överlevnaden ökar?
fr · H4111438 · 2017-05-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:1438 Onödiga vårdskador av (M) till Socialförsäkringsminister (S) drabbas över 100 000 människor i av vårdskador . Därtill minskar inte längre antalet vårdskador. låg andelen vårdtillfällen med vårdskador på och minskade därefter. Sedan mitten av har kurvan för vårdskador dock planat ut, och andelen har snarare gått upp något. Detta påpekar i sin rapport inom patientsäkerhetsområdet 2017. drabbas ungefär 65 000 patienter av vårdrelaterade infektioner. Detta medför att de behöver längre vistelsetid inom sjukhusvården, vilket leder till nära i årliga kostnader för alla landsting/regioner. Men uppemot hälften av dessa fall av vårdrelaterade infektioner skulle kunna förhindras om vården följde de råd som finns för att förhindra smittspridning. Då skulle uppemot 300 000 vårdplatstillfällen frigöras och kunna användas till att till exempel korta alla vårdköer som växer kraftigt. Detta enligt en rapport från Kommuner och Landsting. Hälso- och sjukvården i behöver tydligare nationellt ledarskap och starkare styrning. Det visar såväl utvecklingen med växande vårdköer som den negativa utvecklingen avseende antalet vårdskador. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : Vilken analys gör ministern av att de undvikbara vårdskadorna i vården inte längre minskar utan snarare ökar något, och vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta i syfte att vända utvecklingen åt rätt håll igen?
fr · H4111439 · 2017-05-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:1439 Arbetslösa som inte längre söker jobb av (M) till Finansminister (S) har jag besökt många företag tillsammans med Företagarna, och genom projektet i min valkrets i . Det är många företagare som har gett uttryck för ett stort missnöje och besvikelse med regeringens företagarpolitik. Stora, breda skattehöjningar med fördubblade arbetsgivaravgifter för unga, hot om kilometerskatt och höjda drivmedelsskatter är bara några frågor som har kommit upp, liksom den kraftiga höjningen av skatter rörande utdelning, de så kallade 3:12-reglerna. En fråga som också har kommit upp hos många företag är att man har få sökande till de lediga tjänsterna, och en förklaring som ges av företagarna är att regeringen har höjt bidragen så mycket att det för många inte längre lönar sig att arbeta. Bidragshöjningar i kombination med stora skattehöjningar har gjort det mindre lönsamt att arbeta. Oavsett storleken på företaget eller branschen som företaget verkar i signalerar företagarna samma sak. De undrar var alla de arbetslösa som de läser om i tidningen är. Med anledning av det ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att se till att det är mer lönsamt för arbetslösa att söka arbete än att ta emot bidrag?
fr · H4111440 · 2017-05-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:1440 Jordförvärvslagstiftningen av (M) till Statsrådet (S) I samband med behandlingen av betänkandet En livsmedelsstrategi för (2016/17:MJU23) har miljö- och jordbruksutskott uppmärksammats på att en översyn av jordförvärvslagstiftningen bereds inom . Jordförvärvslagen har ändrats sedan den infördes och är den lag som reglerar förvärv av lantbruksegendomar som är taxerade som lantbruksenheter. Lagen har två huvudsyften: att gynna sysselsättning och boende i glesbygder samt att värna balansen i markinnehav mellan fysiska och juridiska personer. Förändringar i lagen bör mot bakgrund av detta inte göras lättsamt eller förhastat. Mer än halva yta – från inland till Stockholms skärgårdsöar – räknas i jordförvärvslagen som glesbygd. Alltför vidlyftiga förändringar kan få långtgående konsekvenser. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad är utgångspunkten för översynen av jordförvärvslagen, och när kan regeringen förväntas lägga ett förslag till ny lagstiftning på bord?
fr · H4111441 · 2017-05-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:1441 Bolag skrivna på postboxar av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Efter dådet på har debatten om hur nya terrordåd ska förhindras i intensifierats, och olika åtgärder har föreslagits för att försvåra att ett sådant dåd ska kunna hända igen. I spåren av debatten gjorde SvD en omfattande granskning av den misstänkte gärningsmannen , där de kom fram till att han har kopplingar till den omtalade adressen i , där bland annat mest jagade jihadist, , står skriven. Utöver det finns bland annat brottskopplingar till misstänkt terrorfinansiering, grova bokföringsbrott samt häleri. Så sent som uppmärksammade () regeringen på behovet av att låta hjälpa till med att snabbare upptäcka den grova ekonomiska brottsligheten. EBM har därefter enligt vid ett möte bett närings- och innovationsminister att ändra inriktning till att ha ett visst brottsbekämpande uppdrag så att adresser och personer som ofta dyker upp kan flaggas i systemet. Närings- och innovationsministern ska dock ha avvisat idén och sedan meddelat SvD att det inte var aktuellt att ändra inriktning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka andra åtgärder, utöver förslag, för att förhindra den här typen av verksamhet har regeringen vidtagit som motverkar att kriminella kan försvåra för rättsväsendet genom att använda bolag skrivna på postboxar för att bedriva kriminell verksamhet?
fr · H4111442 · 2017-05-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:1442 Ny brottsrubricering gällande matchfixning av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Matchfixning är ett växande problem inom svensk idrott, och nyheten om att till och med matcher i fotbollsallsvenskan får ställas in med anledning av misstänkta försök till detta är ett allvarligt och oacceptabelt angrepp mot fotbollen och idrotten i stort. Det är värt att framhålla den goda samverkan och det snabba agerandet från polisen, berörda föreningar samt och problemen ska kunna lösas snabbt. I betänkande, som lämnades till regeringen, föreslås en ny brottsrubricering gällande spelfuskbrott, som ska kunna ge fängelse , samt lägst och högst vid grova förseelser. har genomförts efter brett samförstånd mellan regeringen och allianspartierna. Det är vår förhoppning att förslagen kan genomföras så snart det går. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur avser justitie- och migrationsministern att agera med anledning av förslaget om en ny brottsrubricering gällande matchfixning?
fr · H4111444 · 2017-05-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:1444 uppdrag av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Efter dådet på har debatten om hur nya terrordåd ska förhindras i intensifierats. Det har handlat om allt från kriminalisering av samröre med terroristorganisationer till hur lastbilar kan säkras från kapning. I spåren av debatten har det gjorts omfattande granskningar av den misstänkte gärningsmannen , där SvD kommit fram till att han har kopplingar till den ökända adressen i , där bland annat mest jagade jihadist, , står skriven. Utöver det finns bland annat brottskopplingar till misstänkt terrorfinansiering, grova bokföringsbrott samt häleri. Så sent som uppmärksammade () regeringen på behovet av att låta hjälpa till med att snabbare upptäcka den grova ekonomiska brottsligheten. EBM har därefter enligt vid ett möte bett närings- och innovationsminister att ändra inriktning till att ha ett visst brottsbekämpande uppdrag så att adresser och personer som ofta dyker upp kan flaggas i systemet. Närings- och innovationsministern ska dock ha avvisat idén och sedan meddelat SvD att det inte var aktuellt att ändra inriktning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Varför är det inte aktuellt ändra inriktning till att inkludera en viss brottsbekämpande aspekt i enlighet med förslag?
fr · H4111445 · 2017-05-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:1445 Åtgärder mot ekobrott och terrorism av (M) till Statsrådet (S) Efter en granskning som SvD utfört av den terrormisstänkte Akilov och hans kontakter har det framkommit att han har kopplingar till en av mest ökända adresser, i . På samma adress står även skriven, en av mest jagade jihadister, men även andra med koppling till misstänkt terrorfinansiering, grova bokföringsbrott samt häleri. Att terrorism och ekonomisk brottslighet ofta ligger nära varandra, tillsammans med annan grov kriminell brottslighet, är ingen nyhet. För att däremot förhindra att finansiering och möjligheten till understöd av terrorister ska fortgå i krävs möjligen ytterligare en översyn av hur samarbetet mellan de olika utredarna av terrorism och ekonomisk brottslighet samarbetar. Vi måste göra det så svårt som möjligt för organiserade kriminella grupper att tjäna pengar på att bistå terrorister. Detta görs bäst genom samarbete och en öppen dialog mellan myndigheter samt att myndigheter i sitt uppdrag aktivt bekämpar den här typen av verksamhet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att bättre samordna den ekonomiska brottsutredningen med terrorbekämpningen?
fr · H4111447 · 2017-05-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:1447 som ledande flygplats av (M) till Statsrådet (S) Infrastrukturminister har presenterat de ledamöter som ska sitta i för att utveckla flygplatsen. Det är en hård konkurrens inom flygsektorn, där marginaler och möjligheten att locka med attraktiva resmål och snabba förbindelser har stor betydelse. Ett råd för utvecklingen av flygplatsen med kompetenta medlemmar är därför en god satsning för att stärka konkurrenskraft och attraktionsförmåga. har dessutom sagt att hon önskar se som ledande storflygplats. Det är ett tufft men nödvändigt mål, men det rimmar illa med att regeringen ämnar införa den näst högsta flygskatten i , vars syfte är att minska resandet. Detta som inte har någon flygskatt och deras nationella flygplats byggt ut kapacitet att ta emot , världens största passagerarflygplan. Flygbranschen i har dessutom sagt att med en flygskatt riskerar flygbolagen att behöva dra in planerade flyglinjer och flytta viss verksamhet utomlands för att klara av den tuffa internationella konkurrensen, där som sagt marginalerna är små. är konkurrensen från våra två närmaste grannar stenhård, då både och norska är större än mätt i antalet passagerare. Därför vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att lyckas med målet om att göra till den ledande flygplatsen i som regeringen har ett uttalat mål om att flygresandet ska minska?
fr · H4111448 · 2017-05-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:1448 Kött från vildsvin av (M) till Statsrådet (S) Vildsvinsstammen breder ut sig kraftigt i – och detta för med sig stora skador till följd av bök och återbök. För lantbrukare kan det handla om att man förlorar stöd när vildsvinen bökar upp betesmark och vallodlingar. För villaägare handlar det om gräsmattor och trädgårdsland. För skogsbruket kan det handla om sönderbökade skogsbilvägar. Vildsvinen rör sig över stora områden. De kan förflytta sig över många fastigheter i jakt på föda och plats för lega. För att ha en effektiv vildsvinsförvaltning krävs alltså ett gott samarbete mellan markägare och jägare. Men det är inte alltid det räcker. Vildsvin kan jagas inom allmän jakttid. De får jagas dygnet runt, och årsungar får jagas året om. De kan jagas med såväl hund som med fast belysning vid åtel och genom fångstredskap. Kort sagt finns det många möjligheter till jakt på vildsvin. Men på flera håll i landet är populationerna fortsatt täta och problematiska. Fler åtgärder behövs för att på allvar komma till rätta med problemet. Ämnet har bland annat granskats av i rapporten skog till krog – Vilka hinder motverkar mer vildsvinskött på marknaden? Där anges fyra huvudsakliga hinder för jägare att få avsättning för det kött som uppkommer vid jakt. Utmaningen är mångfasetterad – och rör bland annat vilthanteringsanläggningar – men det kokar ändå ned till huvudproblemet, som är att konsumenter inte fått upp ögonen för vildsvinskött eller inte vågar och vill äta det. Den egna kosten är såklart varje individs individuella val, men mot bakgrund av att många svenskar äter kött bör små insatser kunna leda till att mer vildsvinskött når butik och konsument. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet och regeringen initierat någon satsning för att möjliggöra ökad avsättning för vildsvinskött på marknaden?
fr · H4111449 · 2017-05-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:1449 Minskat matsvinn av (M) till Statsrådet (S) Matsvinn påverkar såväl miljö som samhällsekonomi. När stora mängder mat slängs går den cirkulära ekonomin miste om sekundär råvara – och arbete som kunde lett till att fler munnar mättas går om intet och blir i stället bara bidragande till nytt avfall. Som ett exempel på vad detta innebär kan nämnas att den svenska livsmedelshanteringen står för av vår totala övergödning och av vår totala klimatpåverkan enligt . Matsvinn förekommer i hela produktions-, försäljnings- och konsumtionskedjan för livsmedel. Det är alltså ingen överraskning att det krävs en bred palett av åtgärder för att komma till rätta med denna stora utmaning på ett nationellt plan. Detta var något som den moderatledda alliansregeringen tog fasta på. Genom ett riktat uppdrag till gjordes ett gediget grundarbete, tillsammans med och , när man kartlade matsvinnets omfattning och diskuterade lösningar. Flera av förslagen är fortsatt aktuella och kräver ett genomförande om ska nå målet om att halvera matsvinnet . Ett av de områden som kräver insatser är den mat som av olika anledningar inte kan ätas av människor. I rapporten redogörs för ett arbete som handlade om hur man på bästa sätt kan tillvarata denna mat, och rapporten slår fast att lagstiftningen på detta område i viss utsträckning snarare driver svinn än minskar det. Lagstiftningen upplevs som krånglig, med många villkor och restriktioner när det gäller livsmedelsavfall från djur. Det framhålls även att framför allt kravet på att butiker måste registrera sig som foderleverantörer för att kunna lämna överbliven mat till foder upplevs som ett stort hinder. Mot bakgrund av att regeringen i sin proposition En livsmedelsstrategi för (2016/17:104) satt upp ett mål om fortsatta regelförenklingar i syfte att stärka konkurrenskraft och lönsamhet (sid. 22) finns det nu ett ypperligt tillfälle för regeringen att visa sin handlingskraft. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Har regeringen och statsrådet initierat ett arbete i syfte att underlätta för butiker som vill minska sitt matsvinn genom avsättning till foder?
fr · H4111450 · 2017-05-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:1450 Livsmedelsstrategin av (M) till Statsrådet (S) Statsrådet och regeringen har lagt fram En livsmedelsstrategi för – fler jobb och tillväxt i hela landet (2016/17:104) för behandling av . Propositionen innehåller vad man kallar en strategi för en långsiktigt hållbar och konkurrenskraftig livsmedelskedja – och ska enligt regeringen ses som en plattform utifrån vilken politiken ska utformas . Det är välkommet att regeringen lägger fram en livsmedelsstrategi. Konkurrenskraften i de gröna näringarna och livsmedelskedjans robusthet behöver stärkas. Ökad import och export bidrar till sysselsättning och högre levnadsstandard både i och utomlands. Med en ökad produktion av livsmedel i – både konventionella och ekologiska – kan självförsörjningsgraden öka. Regeringen har dock mycket att bevisa när det gäller att uppfylla de mål som man själv valt att lägga in i livsmedelsstrategin. Bland annat gäller det målen för det strategiska området Regler och villkor. På sidan 27 i propositionen går det att utläsa: ”Regler och andra styrmedel som berör livsmedelskedjans företag bör utformas så att de stödjer ökad produktivitet och konkurrenskraft i livsmedelskedjan. Arbetet med att förenkla för företagen bör fortsätta att ges hög prioritet.” Målet i sig är välformulerat och har en god intention. Men som regeringen lägger fram livsmedelsstrategin på bord går regeringen också fram med flera förslag som kan komma att försämra livsmedelsföretagens konkurrenskraft och produktivitet. Det handlar bland annat om höjd skatt på arbete, nya 3:12-regler som innebär en skattehöjning på , kilometerskatt för lastbilar, flygskatt och en ny kemikalieskatt som innebär ökad administrativ börda. Sammantaget verkar regeringen lägga fram flera förslag , som motsäger varandra. Det mål som regeringen har är ändamålsenliga skatter och införande av regelförenklingar – men de förslag som presenteras går i motsatt riktning och innebär både ökad administrativ börda och ett höjt skattetryck. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet och regeringen av uppfattningen att målet om ökad produktivitet och konkurrenskraft i livsmedelskedjan kan nås som skatter höjs och den administrativa bördan ökar?
fr · H4111451 · 2017-05-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:1451 Brist på testplatser hos av (M) till Försvarsminister (S) Regeringen beslutade att totalförsvarspliktiga kvinnor och män ska vara skyldiga att genomgå mönstring och fullgöra grundutbildning med värnplikt. Skyldigheten att genomgå mönstring gäller från , och skyldigheten att genomföra grundutbildning med värnplikt gäller . Bedömningen var att ca 13 000 personer skulle mönstras för att de 4 000 utbildningsplatserna på grundutbildningen skulle kunna fyllas. Till detta kommer att intresset för att frivilligt genomgå mönstring med syftet att sedan genomföra den militära grundutbildningen fram till och med april har ökat jämfört med . Det ökade intresset för den militära grundutbildningen är mycket positivt och betyder också att behovet att genom plikt ta in personer till grundutbildningen minskar. Problemet är dock att Totalförsvarets rekryteringsmyndighet (TRM) inte kan hantera de ökade volymerna och inte kan ta emot så många sökande som Försvarsmakten planerat för. Resultatet blir att Försvarsmakten måste minska antalet platser på den militära grundutbildningen från 3 500 till 3 000 . Det är olyckligt att inte har möjlighet att ta emot de ökade volymerna. Detta särskilt med tanke på det försämrade omvärldsläget och behovet av att stärka försvarets operativa förmåga både på kort och på lång sikt. I förlängningen kan det leda till att de unga som vill söka sig till Försvarsmakten förlorar intresset för att genomföra grundutbildningen och ytterst ta anställning i försvaret. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga försvarsminister : Har försvarsministern i sin planering för att återaktivera värnplikten underskattat de resurser som krävs för att kunna mönstra en större mängd personer, och vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för att åtgärda problemet?
fr · H4111452 · 2017-05-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:1452 Småskalig vattenkraft av (M) till Miljöminister (MP) Den småskaliga vattenkraften lever närmast på undantag i . Detta trots att den utgör en klimatsmart och effektiv källa till el. Det finns gott om exempel från norr till söder på hur privatpersoner antingen tvingas riva kraftverk och dammar som kan ha funnits i generationer eller driva långdragna och kostsamma rättsprocesser för att säkra rätten att ha kvar sitt kraftverk. Vidare finns det stora skillnader i hur olika länsstyrelser väljer att tillämpa regelverket och lagstiftningen runt den småskaliga vattenkraften. Detta skapar oro och brist på förutsägbarhet. Vad som är än värre är att detta tillåts fortgå trots att den småskaliga vattenkraften värnas i den blocköverskridande energiöverenskommelsen. Det står klart att en förändring måste ske. Jakten på ägare av småskaliga vattenkraftverk måste upphöra. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta med anledning av det anförda och i så fall när?
fr · H4111453 · 2017-05-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:1453 Poäng för högskolestudier av (C) till Statsrådet (S) startade snabbspåret för nyanlända samhällsvetare på . Uppdragsgivaren var Arbetsförmedlingen, och det handlade om ett pilotprojekt som riktade sig till personer som har minst en treårig högskoleutbildning med en inriktning mot samhällsvetenskap, ekonomi och juridik. I avtalet mellan Arbetsförmedlingen och står det att ”Lärosätet ska leverera arbetsmarknadsutbildning i form av tre kurser under sammanlagt motsvarande 30 högskolepoäng”. Problemet är bara att nu inte kommer att ge några poäng till de studenter som klarat examinationen. De hänvisar till en paragraf som slår fast att kurserna inte är poänggivande. För poäng krävs enligt dem behörighet i svenska. Frågan nu är hur Arbetsförmedlingen kunde upphandla en utbildning som inte ger några poäng. Enligt känner de ”stor tillförsikt att deltagarna kommer ut på arbetsmarknaden.” Men vad ska studenterna visa upp för arbetsgivaren när de söker arbete? Vad är egentligen arbetsförmedlingens uppgift, tillfälliga insatser för att putsa statistiken eller riktiga arbeten? Min fråga till statsrådet är därför: få upphandla och erbjuda utbildningar på högskolan som inte ger några högskolepoäng?
fr · H4111454 · 2017-05-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:1454 Bagateller som ligger till grund för utvisning av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) Återigen ska en person som jobbar och bidrar till svensk tillväxt utvisas. Stjärnprogrammeraren får inte stanna i enligt Migrationsdomstolens beslut. Det handlar om att hans tidigare arbetsgivare missat att ansluta honom till företagets tjänstepensionsförsäkring. Felet har rättats till och nya arbetsgivare har alla försäkringar på plats. Gång på gång har Liberalerna och Alliansen, bland annat i socialförsäkringsutskottet, påtalat att ändringar måste ske, men regeringen gör ingenting. Det innebär att fler som kommer att utvisas. Liberalerna anser att människor som jobbar, gör rätt för sig och bidrar till svensk tillväxt inte ska utvisas på grund av bagateller som en tidigare arbetsgivares misstag. Det måste i stället finnas möjlighet att se till helheten och uppsåt i bedömningen av det enskilda fallet. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Avser justitie- och migrationsministern att ta initiativ till lagändringar som gör att människor inte längre utvisas på grund av mindre fel som exempelvis en tidigare arbetsgivare har gjort?