ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H511392 · 2017-12-04 00:00:00 — Fråga 2017/18:392 Läkemedelsklassning av kosttillskott av (SD) till Socialminister (S) Allt fler sjuka människor använder sig av kosttillskottet CBD-olja för att lindra sin smärta. CBD är ett naturligt ämne som bland annat kan utvinnas genom vanlig hampa; det används framgångsrikt av personer med sömnproblem, ångest, oro, trötthet, ledvärk, inflammation, psykisk ohälsa, depression, kroniska sjukdomar, smärta, ms, alzheimer, parkinson, epilepsi, cancer och reumatism. skedde ett oförklarligt tillslag mot de främsta distributörerna och tillverkarna av CBD i , där enorma mängder produkter beslagtogs. Följden blev inte helt oväntat en stor oro bland diverse sjuka konsumenter som frågar sig varför de riskerar att i stället behöva använda sig av tyngre preparat som ger dem biverkningar. För inte så länge sedan nåddes CBD-konsumenterna av nästa chock. har nämligen gått ut med påståendet att CBD-olja marknadsförs som läkemedel i , varför man tvingas utreda en läkemedelsklassning av preparatet trots att det de facto är ett kosttillskott. Ett exempel på en jämförbar produkt är C-vitamin (askorbinsyra), vilket förekommer som en aktiv substans i vissa registrerade läkemedel. C-vitamin är därför även godkänt som läkemedelsämne av , men ämnet går även att få tag på genom en snabb tur till närmaste affär för ett köp av lite apelsiner. Inom CBD-branschen har man nu funnit en lösning. Den kommer att genomföra ett namnbyte av CBD-olja till hampolja, detta för att det inte ska ses som ett läkemedel. Även om detta innebär att många sjuka kan andas ut, är det ett faktum att byråkratin försvårat för såväl konsumenter som producenter och distributörer. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Är det rimligt att av byråkratiska skäl försvåra för distributörer och tillverkare av viktiga kosttillskott på det sätt som angivits, och avser ministern att vidta åtgärder för att detta inte ska behöva ske framöver?
fr · H511393 · 2017-12-04 00:00:00 — Fråga 2017/18:393 skuld till kommunerna av (M) till Statsrådet (S) har jag ställt frågor till och debatterat med den förre migrationsministern angående skuld till kommunerna. Senast fick jag svaret att skulden skulle arbetas ned och i princip vara borta /17. gjorde en inbetalning som minskade skulden, men har skulden till kommunerna åter stigit till samma nivå som . uppgick enligt uppgift skuld till kommunerna återigen till . uppger att de har personalbrist och hög arbetsbelastning, men myndigheten har haft såväl 2016 som snart hela 2017 på sig att anpassa sin personalstab. finns det kommuner som får låna pengar för att klara sin likviditet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att staten, i form av , ska reglera sin skuld?
fr · H511394 · 2017-12-04 00:00:00 — Fråga 2017/18:394 UD:s hantering av dokumentation och information av (SD) till Utrikesminister (S) avslöjar att nästan 900 sidor med information om regeringens kampanj för en plats i har gömts undan från allmänheten. DN har även tidigare granskat säkerhetsrådskampanjen och det har visat sig att UD har undanhållit och låtit bli att diarieföra handlingar om arbetet med kampanjen. Tidningen har också haft svårigheter att få ut material trots att lagen kräver att sådan begäran ska handläggas skyndsamt. Enligt uppgifter i startades, i samband med att kampanjarbetet inleddes, en gemensam så kallad arbetsyta i programmet Sharepoint på intranät. Till arbetsgruppen kopplades också personal från representation i . Enligt en källa till var syftet med arbetsytan att kunna utbyta information utan att det skulle behöva registreras i den offentliga postlista som bland annat journalister regelbundet granskar. ställde flera frågor till rättsavdelningen på UD om arbetsytan och om hur och var dessa handlingar registrerats. Det tog UD en hel månad att svara på frågorna. Formellt avslutades arbetsgruppens arbete , enligt ett UD-beslut. Då skulle handlingarna ha gåtts igenom och registrerats. Men ärendet fördes in i diariesystemet som UD svarar , , alltså efter att kampanjarbetet avslutats. kampanj till säkerhetsrådet hade som ett av budskapen ”Mer öppenhet – som både mål och medel”. Detta rimmar ju illa mot UD:s egen hantering av dokumentation och information. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att UD ska leva upp till vad lagen förskriver gällande hantering av dokumentation och offentlig insyn?
fr · H511395 · 2017-12-05 00:00:00 — Fråga 2017/18:395 Säkerhetsskyddsförordningen av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Av uppgifter i Ekot framgår att rikspolischef har fattat ytterligare ett beslut i strid med säkerhetsskyddsförordningen. Överåklagare konstaterar att rikspolischefen brutit mot förordningen genom sitt beslut om undantag från godkänd kryptering . Han bedömer att agerandet är olämpligt och att man naturligtvis ska följa de förordningar och lagar som gäller. rapporterade Ekot att rikspolischefen, i strid med säkerhetsskyddsförordningen, beslutat att inte använda ett krypteringssystem godkänt av försvaret när polisen skulle ge ett externt företag åtkomst till hemliga uppgifter. Överåklagaren vid Särskilda åklagarkammaren beslutade att inte inleda någon förundersökning mot rikspolischef , då det inte fanns bevis på att hemlig information hade skickats över den osäkra förbindelsen. Överåklagaren konstaterade dock att brutit mot säkerhetsskyddsförordningen. Att en myndighetschef väljer att frångå regelverk till skydd för rikets säkerhet på det här sättet är anmärkningsvärt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Hur kan rikspolischefen bryta mot regler till skydd för rikets säkerhet innan ministern agerar?
fr · H511396 · 2017-12-05 00:00:00 — Fråga 2017/18:396 Försenade utbetalningar av EU-stöd till lantbrukare av (M) till Statsrådet (S) Enligt SVT:s Rapport () väntar tiotusentals lantbrukare på att EU-stöd ska betalas ut av . Summan uppgår till . De utbetalningar som släpar efter är EU-stöd för naturbete, vallodling och ekologisk odling. Enligt miljömål ska samtliga av dessa främjas, och är det just utbetalningen av dessa som släpar efter. Följden av detta är att många lantbrukare hotas av likviditetskris och tvingas belåna sin verksamhet för att kunna klara situationen ekonomiskt. Nödvändiga investeringar skjuts , som vissa lantbrukare väljer att lägga ned sin verksamhet. förklaring till de försenade utbetalningarna är att utvecklingen av deras nya it-system har dragit ut . Låg lönsamhet och en hård internationell konkurrens, där utländska lantbrukare ofta gynnas av svenska särkrav, gör att svenska lantbrukare redan befinner sig i en svår situation. lantbrukare måste få ut sina utlovade EU-pengar . Här är regeringen ytterst ansvarig. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder vidtog statsrådet och regeringen för att lantbrukarna skulle få ut EU-stöd ?
fr · H511397 · 2017-12-04 00:00:00 — Fråga 2017/18:397 DN:s artiklar om säkerhetsrådskampanjen av (KD) till Utrikesminister (S) avslöjade i går att nästan 900 sidor med information om regeringens kampanj för en plats i har undanhållits från allmänheten. Det visar sig bland annat att och FN-representation i använt ett parallellt datasystem för att skicka meddelanden och dokument utan diarieföring. Enligt en källa till var syftet med arbetsytan att kunna utbyta information utan att det skulle behöva registreras i den offentliga postlista som bland annat journalister regelbundet granskar. UD registrerade handlingarna först efter att DN började ställa frågor. Vidare väntar DN fortfarande på material från kampanjen som tidningen begärde ut . Detta trots att lagen kräver att en sådan begäran ska handläggas skyndsamt. I kandidaturen till platsen i säkerhetsrådet var just ordet ”öppenhet” det budskap som fördes fram. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur ses rutiner kring diarieföring över för att säkerställa att grundlagen och budskap om öppenhet också gäller på ?
fr · H511398 · 2017-12-13 00:00:00 — Fråga 2017/18:398 Skatteregler för skogsbrukare och andra fastighetsägare av (M) till Finansminister (S) Alliansregeringen fattade i direktivet till beslut om att den i sin utredning skulle ta fram förslag på förenklade skatteregler för skogsbrukare och andra fastighetsägare. överlämnade utredningen sitt betänkande Förenklade skatteregler för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag, med ett antal förslag på förenklingar i skatteregelverket. Trots att det snart är utredningens betänkande kom har det dock inte hänt så mycket. Utredningen föreslog bland annat att skogsavdrag generellt ska få göras enligt de regler som gäller vid rationaliseringsförvärv (miljöanpassat skogsavdrag). Vidare föreslog man även förenklad och förtydligad återföring av skogsavdrag samt att ett antal beloppsgränser som syftar till att undvika arbetskrävande uppgiftsskyldighet avseende förhållandevis ringa belopp av förenklingsskäl återställs i förhållande till penningvärdeförändringen. Ytterligare ett förslag var att det så kallade stickåret (1952), som får användas vid kapitalvinstbeskattning av äldre fastigheter, flyttas . Alla förslagen ovan har tagits emot positivt av bland andra LRF och Fastighetsägarna , som tillsammans företräder närmare 400 000 småföretagare, och de skulle även innebära förenklade regler för övriga småföretagare och villaägare som har ett lägre innehav av skogsbruk och fastigheter. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern att införa de skatteregelförenklingar som utredningen tagit fram och som skulle gynna skogsbrukare och andra fastighetsägare?
fr · H511399 · 2017-12-04 00:00:00 — Fråga 2017/18:399 Unga företagare av (M) till Finansminister (S) Att ungdomar intresserar sig för och påbörjar eget företagande är grunden för att långsiktigt utveckla . Företag är avgörande för ekonomi och vårt välstånd. Det är därför viktigt för vår tillväxt att vi har blivande företagare som vågar ta risker och pröva nya idéer. För att detta ska kunna förverkligas behöver trösklarna för att starta företag sänkas och kunskapen om hur man startar och driver företag höjas. Ung Företagsamhet, UF, är ett utmärkt verktyg för att främja kreativitet och entreprenörskap, men framför allt underlättar det för att gå från en idé till att förverkliga den. Forskning kring UF-företagande tyder på att de som provar på det startar i större utsträckning ett eget företag senare i livet och får högre lön än jämförbara elever som inte startat UF-företag. Att elever utbildas i entreprenörskap har därmed ett stort samhälleligt intresse. måste elever som läst Ung Företagsamhet avveckla sina företag vid kursens slut. Detta riskerar de värden som ungdomar byggt upp under sitt UF-företagande och innebär ett avbräck för de ungdomar som vill ta sitt entreprenörskap till en ny nivå med F-skattsedel. Eftersom inte kan använda F-skatt försvåras möjligheten att sälja tjänster genom UF-företaget kraftigt. är de skattemässiga villkoren för att sälja tjänster genom UF-företaget oproportionerligt krångliga. I många fall måste köparen lämna kontrolluppgifter och betala avgifter för en tjänst då gränsbeloppen i skattelagstiftningen är alldeles för låga för UF-företag när verksamheten består av till exempel lövkrattning eller försäljning av bullar. För att få fler att ta sitt UF-företag vidare till ett vanligt företag med potential till egenförsörjning och ett växande företag med nya arbetstillfällen krävs andra möjligheter för att övergå från till F-skattsedel. Därutöver behöver förutsättningarna för att sälja tjänster från UF-företag förbättras. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Instämmer ministern i att ungas företagsamhet har potential för fler bestående företag med fler arbetstillfällen och i så fall vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att göra det enklare än att kunna driva sin verksamhet med F-skattsedel?
fr · H511400 · 2017-12-04 00:00:00 — Fråga 2017/18:400 UF-företagande av (M) till Finansminister (S) Företag är avgörande för ekonomi och vårt välstånd. Det är därför viktigt för vår tillväxt att vi har blivande företagare som vågar ta risker och pröva nya idéer. För att detta ska kunna förverkligas behöver trösklarna för att starta företag sänkas och kunskapen om hur man startar och driver företag höjas. Ung Företagsamhet, UF, är ett utmärkt verktyg för att främja kreativitet och entreprenörskap, men framför allt underlättar det för att gå från en idé till att förverkliga den. Forskning kring UF-företagande tyder på att de som provar på det startar i större utsträckning ett eget företag senare i livet och får högre lön än jämförbara elever som inte startat UF-företag. Att elever utbildas i entreprenörskap har därmed ett stort samhälleligt intresse. måste elever som läst Ung Företagsamhet avveckla sina företag vid kursens slut. Detta riskerar de värden som ungdomar byggt upp under sitt UF-företagande och innebär ett avbräck för de ungdomar som vill ta sitt entreprenörskap till en ny nivå med F-skattsedel. Eftersom inte kan använda F-skatt försvåras möjligheten att sälja tjänster genom UF-företaget kraftigt. är de skattemässiga villkoren för att sälja tjänster genom ett UF-företag oproportionerligt krångliga. I många fall måste köparen lämna kontrolluppgifter och betala avgifter för en tjänst då gränsbeloppen i skattelagstiftningen är alldeles för låga för UF-företag när verksamheten består av till exempel lövkrattning eller försäljning av bullar. För att få fler att ta sitt UF-företag vidare till ett vanligt företag med potential till egenförsörjning och ett växande företag med nya arbetstillfällen krävs andra möjligheter för att övergå från till F-skattsedel. Därutöver behöver förutsättningarna för att sälja tjänster från UF-företag förbättras. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Instämmer ministern i att ungas företagsamhet är viktig för samhällsnyttan och i så fall vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att förändra skattelagstiftningen för unga företagare så att den kan tillämpas med rimlighet för att också vara inkörsporten till försörjning?
fr · H511401 · 2017-12-05 00:00:00 — Fråga 2017/18:401 Kronofogdens specialindrivning av (M) till Finansminister (S) Kronofogdens specialindrivningsverksamhet (S-teamen) har varit en stor framgång i arbetet med att bekämpa organiserad brottslighet. I samverkan med bland andra , tullen och polisen arbetar man systematiskt för att säkra och utmäta tillgångar som kan knytas till personer som misstänks för eller är dömda för ekonomisk brottslighet. Därutöver kontrollerar S-teamen att meddelade näringsförbud efterlevs samt verkställer intrångsundersökningar och handräckning enligt bland annat tvångsåtgärdslagen (bevissäkring). Dessutom ska S-teamen medverka till att samhällets insatser i stort för att förebygga och bekämpa ekonomisk brottslighet är effektiva och vidareutvecklas. För en fungerande verksamhet krävs god närvaro i hela landet. har det dock framkommit uppgifter om att bemanningen i det södra teamet (/) är mycket ansträngd. Det är särskilt allvarligt, eftersom vi har kunnat se en tydlig eskalering av allvarlig brottslighet i . Det har även framkommit uppgifter om att samverkande myndigheter har uttryckt oro. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder avser finansministern och regeringen att vidta för att säkerställa en god specialindrivningsverksamhet i hela landet?
fr · H511402 · 2017-12-05 00:00:00 — Fråga 2017/18:402 Feministisk handelspolitik av (V) till Statsrådet (S) behandlar just nu en rapport om handel och jämställdhet – Draft Report on Gender Equality in EU Trade Agreements (2017/2015()) – i syfte att lyfta handelns roll för jämställdhet och hur handel ska kunna bidra till FN:s hållbarhetsmål. Regeringen säger i sin utrikespolitiska deklaration att man bedriver en feministisk utrikespolitik. Hur denna feministiska utrikespolitik har gjort avtryck i handelspolitiken har varit svårare att se. Min fråga till statsrådet är: På vilket sätt arbetar statsrådet med jämställdhet och handel för att även handelspolitiken ska vara en del av den feministiska utrikespolitiken?
fr · H511403 · 2017-12-05 00:00:00 — Fråga 2017/18:403 Placeringen av av (M) till Närings- och innovationsminister (S) har goda förutsättningar att ligga i topp när det gäller forskning. Tyvärr förlorade vi omröstningen i EU om placeringen av , där var den svenska kandidaten. åkte ut i första omgången, och enligt uppgift röstade regeringen sedan inte på , som gått vidare till en andra omgång, utan på . Det bästa alternativet för hade enligt regeringen varit en placering i . När detta inte hade framgång borde naturligtvis ha varit det näst bästa alternativet för . Men den hade tydligen en annan åsikt, och det vore därför intressant att få veta vad det var som gjorde till en ur svensk synvinkel bättre kandidat än . Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka argument låg till grund för regeringens beslut att rösta på och inte på , där hade kunnat få en positiv effekt för forskningen och näringslivet i hela ?
fr · H511404 · 2017-12-05 00:00:00 — Fråga 2017/18:404 Innovationsscout i av (M) till Statsrådet (S) är mest industrialiserade land. Satsningar på utbildning och en avancerad forskning har gynnat ekonomin och resulterat i en högteknologisk industri. rankas högt internationellt när det gäller innovationskraft. I regeringens exportstrategi är ett Prio 26-land, och när EU- och handelsminister reste till låg resans fokus på innovation. När statsrådet var på plats lanserades en svensk innovationsscout som placeras i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur är innovationsscoutens uppdrag utformat, och vilket är syftet med innovationsscouten?
fr · H511405 · 2017-12-05 00:00:00 — Fråga 2017/18:405 Jämställdhetskapitel i alla nya handelsavtal av (V) till Statsrådet (S) Handel spelar en central roll för både ekonomi och den ekonomiska världsordningen. Genom utbyte av varor och tjänster skapas både arbetstillfällen och enorma vinster. Handeln förs inte på rättvisa villkor, och de vinster som handel skapar fördelas inte på ett rättvist sätt. Orättvisa handelsvillkor och ojämlika möjligheter att delta i världsekonomin är en av huvudförklaringarna till att vår värld är så ojämlik och till att klyftorna mellan och inom länder i stora delar av världen fortsätter att växa. Det drabbar inte minst kvinnor, som utgör en majoritet av världens fattiga. Regeringen säger i sin utrikespolitiska deklaration att man bedriver en feministisk utrikespolitik. Handelspolitiken utgör en viktig del av internationella relationer. behandlar just nu en rapport om handel och jämställdhet – Draft Report on Gender Equality in EU Trade Agreements (2017/2015()) – i syfte att lyfta handelns roll för jämställdhet och hur handel ska kunna bidra till FN:s hållbarhetsmål. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att arbeta för att regeringen ska stödja förslaget om att införa ett särskilt jämställdhetskapitel i alla nya handelsavtal framöver?
fr · H511406 · 2017-12-05 00:00:00 — Fråga 2017/18:406 Långa handläggningstider hos av (M) till Statsrådet (S) Långa handläggningstider hos bromsar och fördyrar byggen av bredband utanför tätorter. Enligt beror de långa väntetiderna på den nationella bredbandsstrategin, skriver Dagens Samhälle. Drygt 3 000 ärenden för byggande av bredband utanför tätorterna väntar i kö långa handläggningstider. säger sig ha påtalat de långa väntetiderna för regeringen, dock utan att regeringen har vidtagit åtgärder för att förkorta kötiden. Väntetiderna är i stället för de lagstadgade fyra månaderna, trots löften om ännu kortare tider via ”snabbspår”. Statens egen myndighet utgör därmed den största flaskhalsen i den av regeringen prioriterade bredbandsutbyggnaden enligt branschorganisationen . Beräkningar visar att de omfattande förseningarna leder till fördyringar på för de fiberbyggande bolagen, vilket snabbt växer till stora summor. De som drabbas hårdast av de pågående förseningarna är fiberabonnenter i gles- och landsbygd, konstaterar IT- & Telekomföretagen, som bedömer att minst 15 000 hushåll inte får utlovade uppkopplingar om handläggningstiden är över . har enligt branschen fått information om att rådande väntekaos skulle kunna uppstå och att glesbygden skulle drabbas hårt. Enligt beror de köer som uppstått på att regeringen i sin bredbandsstrategi ökat utbyggnaden av bredband och beslutat om extra stödpengar men att regeringen inte kunde förutse att antalet ärenden skulle öka. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet att vidta för att inte glesbygden ska drabbas än hårdare av de omfattande förseningarna vid bredbandsutbyggnad?
fr · H511407 · 2017-12-05 00:00:00 — Fråga 2017/18:407 Ökat antal hivpositiva i av (M) till Socialminister (S) Antalet personer som är hivpositiva fortsätter att öka i . En anledning till ökningen anses vara att mer än hälften av de smittade personerna får sin diagnos sent. Inför Världsaidsdagen släppte () Europaregion och den europeiska smittskyddsmyndigheten en ny rapport om utbredningen av hiv i . diagnostiserades 160 453 personer i WHO:s Europaregion med hiv. Majoriteten av de smittade rapporterades i öst, framför allt i . Det är det högsta antalet fall för ett enskilt år. I EU- och EES-länder minskade antalet fall, men fortfarande fick 29 000 personer en hivdiagnos . Högst andel fall hade , och . Antalet hivinfektioner minskar globalt, medan det i råder en bestående hivepidemi med ökande antal fall i WHO:s Europaregion enligt ECDC. En av anledningarna till att antalet nya hivdiagnoser inte minskar är att många personer får sin diagnos sent. Enligt rapporten fick sin diagnos först när hivinfektionen redan påverkat immunförsvaret. Enligt rapporten är det framför allt personer som riskerar en sen diagnos. Det ökar risken för att smittan sprids vidare och kan dessutom leda till större hälsoproblem och risk för att utveckla aids. Två tredjedelar av alla nya aidsfall inträffade från hivdiagnos, visar rapporten, vilket tyder på att patienterna burit på infektionen . Enligt ECDC kan orsaken till att antalet hivsmittade fortsätter att öka vara en låg medvetenhet om hiv och hur det smittar, vilket leder till missuppfattningar och dålig uppfattning om den egna risken att bli smittad. Att hiv ofta är symtomfri initialt är en försvårande faktor. Heterosexuella relationer var det vanligaste sättet att bli smittad i östra enligt ECDC. I EU- och EES-länderna var det däremot vanligast med smitta hos män som hade sex med män. Fler män än kvinnor diagnostiserades. av dem som fick en hivdiagnos kom från ett annat land än det de diagnostiserades i. I stod dessa för av alla nya fall av hiv. Även om regionerna har olika utmaningar uppmanar ECDC och WHO alla länder i att fokusera på prevention, utökad testning och snabb behandling till redan infekterade för att vända trenden. Rörligheten inom är hög, vilket i sig är positivt och inte bör begränsas. är det angeläget att spridningen av hiv begränsas och att antalet smittade minskar. Att förlita sig på att antalet hivpositiva är lägre i än i många andra länder är inte en i längden hållbar strategi. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder ämnar ministern att vidta för att bidra till att ECDC:s och implementeras för att färre personer ska smittas med hiv inom och EU?