ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H4121184 · 2017-04-26 00:00:00 — Dnr Ju2017/03239/ Svar på fråga 2016/17:1184 av (M) Lösning på bristen på tolkar har frågat mig om jag är beredd att vidta generella åtgärder för att verka för en lösning på tolkbristen genom att de afghanska tolkar som arbetat åt beviljas uppehållstillstånd och/eller arbetstillstånd om de vill arbeta som tolkar åt i . Jag vill inledningsvis framhålla att det är som har att pröva ansökningar om uppehålls- och arbetstillstånd. Som minister varken får eller bör jag uttala mig om enskilda fall. Ärenden om internationellt skydd prövas av enligt utlänningslagens bestämmelser. Frågan om de afghanska tolkarna som tjänstgjort hos Försvarsmakten i har hanterats inom befintligt regelverk av de ansvariga myndigheterna. överfördes genom vidarebosättning totalt 23 före detta tolkar och övriga lokalanställda med skyddsbehov samt deras familjemedlemmar till - sammanlagt 68 personer. Det handlade om individuella lösningar för ett antal personer som bistått den svenska styrkan i och där de svenska myndigheterna bedömde att de hade ett skyddsbehov på grund av en allvarlig hotbild kopplad till deras tjänstgöring. Dessa tolkar tolkade till engelska och inte till svenska. Mot den här bakgrunden ser jag ingen anledning att vidta några ytterligare åtgärder i denna fråga.
frs · H4121185 · 2017-04-12 00:00:00 — Dnr U2017/01644/S Svar på fråga 2016/17:1185 av (M) Könssegregation i den svenska skolan har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att motverka könssegregation i den svenska skolan. Precis som skriver är det självklart att flickor och pojkar ska behandlas lika. Skolan har ett tydligt reglerat uppdrag att förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Det går inte att nog understryka betydelsen av att skolan gestaltar och förmedlar värden såsom människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde och jämställdhet mellan kvinnor och män. Enligt läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet 2011 (Lgr11) ska skolan aktivt och medvetet främja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter. Den anger också hur det sätt på vilket flickor och pojkar bemöts och bedöms i skolan, och de krav och förväntningar som ställs på dem, bidrar till att forma deras uppfattningar om vad som är kvinnligt och manligt. Skolan har därför ett ansvar för att motverka traditionella könsmönster och ska ge utrymme för eleverna att pröva och utveckla sin förmåga och sina intressen oberoende av könstillhörighet. Trots styrdokumenten har det uppmärksammats allvarliga problem med regelmässig könsuppdelning. Styrdokumenten måste därför förtydligas. Regeringen har bl.a. gett i uppdrag att föreslå ändringar i läroplanerna för att tydliggöra att det inte kan anses vara förenligt med skolans uppdrag att regelmässigt dela upp elever utifrån kön (U2017/00412/S). Regeringen kommer också att tillsätta en utredning i syfte att se över regelverket för fristående skolor med konfessionella inslag. Regeringen har också gett i uppdrag att utarbeta och genomföra nationella skolutvecklingsprogram (U2015/03844/S). Uppdraget innefattar arbetsformer och arbetssätt för att utveckla arbetet med skolans värdegrund, t.ex. i fråga om trygghet, studiero, arbetet mot diskriminering och kränkande behandling, jämställdhet och normkritik. Inom ramen för uppdraget erbjuder kompetensutveckling och stödmaterial för lärare och annan personal i skolan för värdegrundsarbetet. Detta är några av de åtgärder som vidtagits. Regeringen följer de insatser som genomförs och kommer vid behov överväga ytterligare åtgärder.
frs · H4121186 · 2017-04-10 00:00:00 — Dnr U2017/01645/GV Svar på fråga 2016/17:1186 av (M) Yrkesutbildningens har frågat mig på vilket sätt en uppföljning av satsningen yrkesutbildningens år har skett. Gymnasieskolans yrkesprogram är basen för industrins och välfärdens kompetensförsörjning. Tyvärr har intresset för yrkesprogrammen minskat och situationen förvärrades under den förra, borgerliga regeringen. Det är en utveckling som måste ändras. Tillsammans med parterna på arbetsmarknaden initierade regeringen satsningen Yrkesutbildningens . Flera stora projekt har genomförts av bl.a. WorldSkills , WSS. Till exempel genomfördes yrkestävlingen i med uppskattningsvis 65 000 besökare. WSS har även genomfört talang i sociala medier. Ungdomars attityder till yrkesutbildning undersöktes och av och Ungdomsbarometern. Undersökningarna finns tillgängliga på och visar bl.a. att möjligheten att studera vidare efter gymnasieskolan väger tungt vid val av gymnasieprogram. Därför är det beklagligt att den förra, borgerliga regeringen tog bort högskolebehörigheten som en del av yrkesprogrammen. Min bedömning är att det krävs flera olika typer av insatser för att öka intresset för yrkesutbildning. För det första behöver utbildningarnas innehåll vara attraktivt, t.ex. behöver yrkeselevers rätt att läsa de kurser som krävs för grundläggande behörighet till högre utbildning stärkas. Det är positivt att Moderata samlingspartiet nu ser vikten av högskolebehörighet på yrkesprogram. För det andra behöver kvaliteten i undervisningen förbättras, t.ex. genom insatser för att trygga tillgången på kompetenta yrkeslärare. För det tredje är min bedömning, och den delar jag med både LO och , att det krävs ett långsiktigt arbete för att höja yrkesutbildningens status.
frs · H4121187 · 2017-04-13 00:00:00 — Dnr S2017/02143/SF Svar på fråga 2016/17:1187 av (M) Långtidssjukskrivna har frågat mig vad jag och regeringen avser att vidta för åtgärder för att hjälpa den ökande andelen långtidssjukskrivna människor att komma tillbaka i arbete. Bakgrunden till fråga är att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen avskaffades . Frågeställaren noterar att antalet sjukfall som registrerats som långa har ökat sedan avskaffandet av den bortre tidsgränsen. Det är självfallet så att om en gräns sätts för hur länge ett sjukfall får pågå så upphör registreringen av dessa fall som långa. Vad som inte nämns i frågan är att 80–av de som utförsäkrades återkom till . som den bortre tidsgränsen verkade var det cirka 15 000 individer som utförsäkrades och cirka 1 000 personer hann bli utförsäkrade en andra gång. Varje gång en person återkom efter utförsäkring bokfördes fallet som nytt. den bortre tidsgränsen verkade steg sjukpenningtalet med eller . Sedan borttagandet av tidsgränsen är ökningen och sannolikt kommer sjukpenningtalet att snart minska. Detta som nybeviljandet av sjukersättningar är rekordlågt. Att sjukfrånvaron har planat ut är ett resultat av regeringens breda åtgärdsprogram för förbättrad hälsa och minskad sjukfrånvaro. Regeringens åtgärdsprogram är dynamiskt och nya åtgärder inkluderas i programmet. Jag är öppen för att diskutera åtgärder för att hjälpa dem som varit sjukskrivna mycket länge tillbaka till arbete. Det måste dock handla om åtgärder som innebär förändring för individerna och inte bara ett trixande med siffror.
frs · H4121188 · 2017-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1188 av (SD) Rivalitet mellan olika grupper i och har frågat mig om hur jag och regeringen, inte minst genom medlemskap i , avser agera för att minska rivaliteten mellan olika grupperingar i och . stöd till är brett och långsiktigt. I verkar för att stödja FN:s politiska mission i (United Nations Assistance Mission for , UNAMI)och dess arbete för att främja nationella åtgärder för fredsbyggande och stabilisering. FN i spelar en betydande roll att främja nationella processer för försoning och dialog mellan sunni- och shiabefolkningen, kurder, yazidier och andra grupper. I insatsens arbete ingår stöd till inkluderande politiska processer och förberedelser inför provinsvalen och parlamentsvalen . Därtill verkar UNAMI för att uppmuntra regional dialog mellan och dess grannländer, inklusive . engagemang för innebär också stöd till långsiktig stabilisering och demokratisk utveckling. En femårig strategi för utvecklingssamarbete med landet kommer att lanseras . Denna kommer att omfatta och fokus kommer att vara på freds- och statsbyggande samt jämställdhet. Regeringen har även bidragit till i Irak FFIS (Funding Facility for Immediate Stabilization) som uppgår till . Bidraget syftar till att stödja insatser för att stabilisera områden som befrias från Daesh, inte minst genom att underlätta för internflyktingar att flytta tillbaka till sina hem. kommer genom dessa och andra insatser fortsätta att långsiktigt bidra till arbetet för en stabil, inkluderande och fredlig framtid för hela befolkning. Situationen i är en oerhörd mänsklig tragedi. Konflikten är inne på sitt sjunde år och det finns få ljuspunkter. dödas civila utan urskiljning och framförallt den syriska regimen har satt i system att hindra humanitärt tillträde och stöd till de drabbade. Liksom präglas av sekteristisk splittring. Konfliktens komplexitet, med externa aktörer och terrorism, har försvårat ansträngningarna att nå en varaktig fred. verkar bilateralt såväl som genom EU och FN, inte minst i , för en politisk lösning på konflikten. fortsätter också att framhålla vikten av att utreda och utkräva ansvar för de fruktansvärda brott som begåtts i . En viktig förutsättning för att nå en politisk lösning är en så bred oppositionsplattform som möjligt, som kan tala med en röst, formulera en vision för landet och ge tillräckliga försäkringar till minoriteter att de har en plats i framtid. Genom stödet till oppositionens förhandlingskommitté (, HNC), som utgör den bredaste plattformen med både politisk och militär opposition, uppmuntrar vi en så inklusiv representation som möjligt. verkar också på olika sätt för att utöka kvinnors deltagande i fredsprocessen och i framtida politiska processer i . Detta inkluderar b.la. stöd till HNC:s rådgivande kvinnokommitté () för att kvinnor genom denna plattform ska ges utrymme i de politiska samtalen. kommer att fortsätta att agera bilateralt och multilateralt för att medverka till att befolkning ska få en varaktig och hållbar fred där olika folkgrupper inkluderas och kommer till tals.
frs · H4121189 · 2017-04-19 00:00:00 — A2017/00789/A Svar på fråga 2016/17:1189 Moderna beredskapsjobb av (M) har frågat mig om jag och regeringen bedömer att målet om 5 000 beredskapsjobb till 2020 kommer att nås. Ja, min och regeringens bedömning är att målet om 5 000 moderna beredskapsjobb till 2020 kommer att nås.
frs · H4121190 · 2017-04-13 00:00:00 — Dnr S2017/02146/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:1190 av (M) Antibiotikaresistens har frågat mig om jag avser ge utredningen beträffande finansiering, subvention och prissättning av läkemedel (dir. 2016:95) ett tilläggsuppdrag att se över möjligheten att subventionera förebyggande preparat och insatser för att minska antibiotikaanvändningen. Antibiotikaresistens är ett växande globalt hälsohot. I jämförelse med andra länder har ännu en jämförelsevis låg användning av antibiotika och ett gott resistensläge. riskerar att påverkas negativt av utvecklingen globalt. För att behålla den förhållandevis gynnsamma situationen krävs ett fortsatt aktivt och långsiktigt arbete. Regeringen prioriterar arbetet mot antibiotikaresistens och beslutade om en ny strategi inom området. Strategins mål fokuserar bl.a. på starka förebyggande åtgärder och ansvarsfull användning av antibiotika. I syfte att främja ett samordnat tvärsektoriellt arbete med utgångspunkt i den svenska strategin gav regeringen ett flertal myndigheter ett förnyat uppdrag angående arbetet mot antibiotikaresistens. Uppdraget omfattar att delta i arbetet med en nationell samverkansfunktion och att ta fram en ny gemensam tvärsektoriell handlingsplan. Härutöver stödjer regeringen genom den nationella kompetensgruppen Strama hälso- och sjukvårdshuvudmännens arbete med antibiotikaanvändning och antibiotikaresistens. Inom ramen för nuvarande system för finansiering, subvention och prissättning av humanläkemedel ansöker läkemedelsföretag hos () om beslut angående huruvida läkemedel ska omfattas av läkemedelsförmånerna och därmed subventioneras av staten. Läkemedel som förskrivs i syfte att förebygga sjukdom eller symtom på sjukdom får ingå i läkemedelsförmånerna (prop. 2001/02:63). Regeringen beslutade ovan nämnda utredningsdirektiv angående en översyn av systemet för finansiering, subvention och prissättning av läkemedel. Översynens övergripande mål är ett långsiktigt hållbart system som möjliggör en samhällsekonomiskt effektiv användning av läkemedel och följer den etiska plattform som gäller inom hälso- och sjukvården som läkemedelskostnaderna kan hållas på en rimlig nivå. Mot bakgrund av det pågående arbetet kring antibiotikaresistens och att möjligheten redan finns att subventionera förebyggande preparat har jag inte för avsikt att ge utredningen ett tilläggsuppdrag i detta avseende.
frs · H4121191 · 2017-04-13 00:00:00 — Dnr M2017/00897/Ke Svar på fråga 2016/17:1191 av (M) Förbud mot polymerer har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen vidtar för att säkerställa att Kemikalieinspektionen ska kunna hantera de många dispenser som han menar kommer att krävas, bland annat för toalettpapper, när regeringen inför ett förbud mot olösliga polymerer som är mindre än . Bakgrunden till frågan är att Miljö-och remitterat ett omarbetat förslag till förbud mot plastpartiklar i kosmetiska produkter som är avsedda att sköljas av. Förslaget innebär bl.a. att Kemikalieinspektionen får meddela föreskrifter om undantag från förbudet samt i enskilda fall besluta om dispens för sådana kosme-tiska produkter som innehåller plastpartiklar som består av naturligt förekommande polymerer och som inte innebär någon risk för skada på miljön. Enligt förslaget avses med en ”kosmetisk produkt” en kosmetisk produkt i den mening som avses i artikel 2.1 a) i Europaparlaments och rådets förordning (EG) nr 1223/2009 om kosmetiska produkter. Nämnda förordning definierar en kosmetisk produkt som ”ämnen eller blandningar som är avsedda att appliceras på människokroppens yttre delar (överhud, hår och hårbotten, naglar, läppar och yttre könsorgan) eller på tänder och slemhinnor i munhålan i uteslutande eller huvudsakligt syfte att rengöra eller parfymera dem eller förändra deras utseende, skydda dem, bibehålla dem i gott skick eller korrigera kroppslukt”. Toalettpapper faller således inte för förordningens definition. Miljö- och analyserar de remissvar som kommit in. Regeringen kommer därefter att ta ställning till ett nationellt förbud mot plastpartiklar i kosmetiska produkter som är avsedda att sköljas av.
frs · H4121192 · 2017-04-12 00:00:00 — Dnr Ku2017/01038/MF Svar på fråga 2016/17:1192 av (M) Statliga mediers avslöjande av enskilda medborgare har frågat mig om jag är beredd att vidta något lagstiftningsinitiativ eller vidta någon annan åtgärd i syfte att skydda svenska medborgare mot de statliga medierna. Radio och tv i allmänhetens tjänst bedrivs självständigt såväl i förhållande till staten som till andra ekonomiska och politiska maktsfärer i samhället. Public service-företagen (), () och () är självständiga aktiebolag. Deras verksamhet styrs på en övergripande nivå genom fleråriga sändningstillstånd och årliga anslagsvillkor som beslutas av regeringen enligt de ramar och den inriktning som fastställt. I SVT:s uppdrag enligt sändningstillståndet ingår bland annat nyhetsförmedling och samhällsbevakning utifrån olika perspektiv och utgångspunkter. Sändningstillståndet uppställer också vissa villkor utifrån ett medieetiskt perspektiv, t.ex. villkor om att den enskildes privatliv ska respekteras i programverksamheten om inte ett oavvisligt allmänt intresse kräver annat. Uppgiften att i efterhand bedöma om SVT har uppfyllt sitt uppdrag ligger hos och tv vid Myndigheten för press, radio och tv. Public service oberoende är av avgörande betydelse för att de ska ha allmänhetens förtroende. Jag varken kan eller bör därför kommentera deras publicistiska beslut. De nuvarande sändningstillstånden för SVT, SR och UR gäller 2014–2019. Hur radio och tv i allmänhetens tjänst ska regleras kommer att bli en central fråga för den parlamentariska public service-kommittén. Kommittén, som tillsattes , har inledningsvis i uppdrag att utreda finansieringen av public service. Regeringen har aviserat att kommittén kommer att få ett tilläggsdirektiv med uppdrag att utreda de framtida villkoren för och regleringen av public service i det moderna medielandskapet.
frs · H4121193 · 2017-04-21 00:00:00 — Dnr N2017/02592/MRT Svar på fråga 2016/17:1193 av (S) Trafikskolor har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att få ordning och reda inom trafikskoleområdet. Grunden för trafiksäkerhetsarbete är nollvisionen. Regeringen har höga ambitioner för trafiksäkerhetsarbetet i och fattade därför beslut om en nystart för nollvisionen. En del av arbetet mot nollvisionen är att säkerställa att förarutbildningen håller en god kvalitet och att blivande körkortstagare får de nödvändiga kunskaperna. Olaglig körskoleverksamhet och olaglig övningskörning är problem som myndigheterna Transportstyrelsen, , och samarbetar kring för att kunna stävja så effektivt som möjligt. De legala och seriösa trafikskolorna ska inte utsättas för konkurrens från verksamheter där företrädarna inte gör rätt för sig genom att inte ha de tillstånd som krävs och inte betalar skatter och avgifter. Transportstyrelsen har avtalat med att genomföra en utvärdering av den förra regeringens reform som införde en begränsning av antal möjliga elever per handledarskap. I detta arbete ingår att ta fram förslag till åtgärder mot olaglig trafikskoleverksamhet. Rapport och slutsatser från det arbetet kommer tidigt . Det är också viktigt att titta på orsakerna till den olagliga verksamheten. Transportstyrelsen kommer att genomföra en studie som ska ge svar på om det finns grupper som har lämnats utanför i dagens förarutbildningssystem. Rapport och slutsatser från denna studie väntas . Regeringen angriper problemet med olaglig trafikskoleverksamhet och olaglig övningskörning på ett systematiskt sätt och förslag till åtgärder ska vara del av en helhet som motverkar existerande olaglig verksamhet, förebygger att ny sådan uppstår och är genomtänkta på ett sätt som inte skapar stora kostnader för samhället och individer i onödan. Då det pågår utredningar kring problematiken med olaglig trafikskoleverksamhet och dess orsaker kommer jag inte att föregå dessa.
frs · H4121194 · 2017-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1194 av Faradj Koliev (S) Rankningar som diplomatiskt verktyg Faradj Koliev har frågat mig om jag anser att rankningar kan vara en kompletterande påverkansstrategi för att uppnå utrikespolitiska mål, och om jag i så fall är beredd att ta något initiativ för att åstadkomma detta. Jag är glad att Faradj Koliev lyfter fram utrikesförvaltningens rapporter om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer som ett viktigt led i arbetet för att främja frågor som vi ser som centrala, också i arbetet för fred och säkerhet. Rapporterna innehåller en del kvantitativa data. Men ännu mer lyfter de fram komplexa kvalitativa aspekter som inte alltid låter sig fångas i mätbara index. De rapporter sammanställer har sin styrka just i sin bredd och sina kvalitativa omdömen. Vikten av att belysa breda komplexa frågor har ytterligare förstärkts genom det integrerade synsätt på mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer som lyfts fram i regeringens skrivelse till 2016/17:62 och vunnit gillande. Ett index parallellt med de befintliga rapporterna riskerar att skapa ett alltför ensidigt fokus på rankningsnivån och inte på helheten av rapporten. Även utan en formell rankning kan rapporterna ge goda helhetsbilder av förhållanden i olika länder. De kan visa om det förekommer allvarliga MR-kränkningar och hur detta ofta är kopplat till bristande demokrati och bristande respekt för rättsstatens principer. Rapporterna kan också lyfta fram enskilda områden (exempelvis SRHR, HBTQ eller kvinnors rättigheter) för att skärpa uppmärksamheten på var det finns anledning till oro. Vi arbetar också kontinuerligt med hur vi ytterligare kan utveckla användningen av MR-rapporterna i det viktiga påverkansarbete som Faradj Koliev nämner i sin fråga. Låt mig betona att de rapporter som kommer att publiceras ger oss delvis nya instrument eftersom rapporterna har ett i flera avseenden nytt upplägg som lyfter fram de ömsesidigt förstärkande delarna kring mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer.
frs · H4121195 · 2017-04-12 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1195 av Faradj Koliev (S) Stigmatisering av ekonomiskt utsatta människor Faradj Koliev har frågat mig och regeringen om vilka åtgärder vi avser vidta för att bekämpa fördomar om ekonomiskt utsatta personer. Jag håller med om att det är ett allvarligt problem att arbetslösa och ekonomiskt utsatta människor upplever sig stigmatiserade och att detta ofta kan leda till psykisk ohälsa som ytterligare förstärker en redan utsatt situation. De allra flesta människor vill arbeta och upplever frustration om denna önskan inte uppfylls. Arbetslöshet innebär även ofta en kraftigt försämrad ekonomi vilket i sin tur kan påverka välbefinnandet. Ett annat problem är att man som arbetslös går miste om det sociala sammanhang som arbetsplatsen och arbetskamraterna innebär. Det finns också forskning som pekar på att upplevelsen av att inte vara behövd och att inte känna att man bidrar till samhället kan påverka välbefinnandet negativt. Även barnen påverkas av föräldrarnas ekonomiska utsatthet. I en finner forskarna ett starkt samband mellan barns ohälsa och föräldrarnas ekonomiska utsatthet. Diskriminering hindrar människor från att fullt ut delta i samhället och måste därför bekämpas. Diskrimineringslagen (2008:567) syftar till att värna om principen om alla människors lika värde och allas rätt att bli behandlade som individer på lika villkor. Skyddet mot diskriminering täcker i stort alla samhällsområden. Lagen ställer även krav på att arbetsgivare och utbildningsanordnare ska arbeta aktivt i förebyggande och främjande syfte när det gäller att motverka diskriminering och verka för lika rättigheter och möjligheter oavsett kön, könsöverskidande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder. Det finns inga planer på att utvidga diskrimineringsgrunderna. Regeringen vidtar dock andra åtgärder för att minska utsattheten. Arbetslöshet är i sig ett skäl till att individer drabbas av ekonomisk utsatthet. Regeringens insatser för att stärka ställningen för grupper med svag förankring på arbetsmarknaden är därför viktiga för att lyfta människor ur ekonomisk utsatthet. En inkomstrelaterad arbetslöshetsförsäkring som en stor del av de arbetslösa även får del av är också viktigt för att undvika ekonomisk utsatthet. Efter att taket i arbetslöshetsförsäkringen halkat efter inkomstutvecklingen i samhället har regeringen nu höjt taket så att fler får en ersättning som är relaterad till den tidigare inkomsten. Det allmänna socialförsäkringsskyddet skapar trygghet och motverkar ekonomisk utsatthet för dem som bor eller arbetar i . En grundläggande strävan för regeringen är att skapa förutsättningar för jämlika uppväxtvillkor för alla barn. Att förbättra situationen för familjer med låg ekonomisk standard är en prioriterad uppgift där insatser och långsiktiga strategier finns såväl inom den ekonomiska familjepolitiken som inom arbetsmarknads- och utbildningspolitiken.