ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H412780 · 2017-02-08 00:00:00 — Dnr Fö2017/00150/MFI Svar på fråga 2016/17:780 av (M) Svenska veteraner har frågat mig vilka initiativ och åtgärder jag avser vidta för att stötta de svenska veteraner som har svårigheter att återanpassa sig i samhället efter internationella insatser. Veteranpolitiken syftar till att ge personal som tjänstgör i internationella insatser, och deras anhöriga, ett stöd som står i proportion till de risker och påfrestningar de utsätts för. Ansvaret för att omsätta regeringens anvisningar till Försvarsmakten åvilar myndigheten. Med utgångspunkt i regeringens uppdrag till Försvarsmakten (nr. 20), i lagen (2010:449) om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser och förordningen (2010:651) om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser samt utgående från anvisningar i de senaste årens regleringsbrev har Försvarsmakten genomfört ett omfattande utvecklingsarbete. Bland de mer omfattande åtgärder som vidtagits finns etablerandet av det femåriga uppföljningssystemet, där varje veteran följs upp efter insats. Uppföljningen syftar till att identifiera de veteraner som är i behov av stöd och att, vid behov, bistå dessa i kontakterna med olika aktörer som har att lämna detta stöd. För att hantera det faktum att veteranerna är spridda över hela landet, finns numera både så kallade veteransamordnare och specialister på rehabiliteringsåtgärder knutna till varje förband i Försvarsmakten. Den enskilde veteranen kan därför vända sig till sitt hemförband eller, om det av geografiska eller andra skäl förenklar kontakterna, till det förband som är närmast för att få råd och vägledning inför kontakter med olika aktörer. I sammanhanget är det viktigt att understryka den ordinarie hälso- och sjukvårdens ansvar att erbjuda en adekvat vård. Utvecklingsarbetet fortsätter varvid nästa större åtgärd blir inrättandet av ett särskilt veterancentrum. I regleringsbrevet till Försvarsmakten är, avseende veteranområdet, huvuduppgiften att inrätta nämnda centrum. I samma regleringsbrev är en annan av uppgifterna inom veteranområdet att, med utgångspunkt i det lagstadgade uppföljningsansvaret för veteraner, redovisa hur system och metoder för myndighetens stöd till de veteraner som under uppföljningen befinns ha behov av sådant, är utformade. Här avses bl.a. hur myndigheten går till väga för att vägleda eller på annat sätt stödja veteranen inför dennes kontakter med andra samhällsinstanser. Enligt regleringsbrevet ska Försvarsmakten även redovisa erfarenheter och slutsatser av verksamheten samt hur myndigheten arbetar med att fortsatt utveckla veteran- och anhörigverksamheten. Regeringen följer och utvärderar arbetet avseende stödet till våra svenska veteraner kontinuerligt.
frs · H412781 · 2017-02-08 00:00:00 — Dnr Ju2017/01046/ Svar på fråga 2016/17:781 av (M) EU:s omfördelning av flyktingar har frågat mig vilka åtgärder eller initiativ regeringen avser att vidta beträffande EU:s omfördelning av asylsökande. har varit starkt pådrivande för att EU ska ta ett samlat europeiskt ansvar för migrationssituationen och solidariskt genomföra de beslut som fattats för att gemensamt lösa migrationssituationen. Takten i omfördelningarna från och har ökat , även om det fortfarande går alldeles för långsamt. 11 886 asylsökande omfördelats från och . kommer att genomföra de åtaganden vi har i enlighet med omfördelningsbesluten. Vi har haft ett uppskov med anledning av det stora antal asylsökande som kom till . Uppskovet löper ut vilket innebär att omfördelning till kommer att ske juni till . Kommissionen har tillskrivit och frågat om vilka förberedelser vi vidtar och vi har svarat att vi kommer att påbörja arbetet med att i samarbete med och utse de personer som ska omfördelas. Ansvaret för att ta emot de omfördelade asylsökande kommer att fördelas mellan Region , Mitt och Norr då dessa regioner har kapacitet och närhet till flygplatser samt relevanta mottagandestrukturer. Om så krävs kommer ytterligare resurser att tillföras asylprocesshanteringen. Det kommer att finnas reservkapacitet i Region .
frs · H412782 · 2017-02-08 00:00:00 — Dnr Ju2017/01052/ Svar på fråga 2016/17:782 av (L) Utvisning av hbt-flyktingar har frågat mig om jag är beredd att vidta generella åtgärder för att interimistiskt stoppa utvisningarna där hbt-personer inte anses ha manifesterat sin läggning i tillräcklig utsträckning och tillsätta en utvärdering som inte leds av om hur rätts-tillämpningen ser ut i praktiken avseende asylsökande hbt-personer, och om så krävs ta initiativ till en förändring av lagstiftningen. Frågan har ställts mot bakgrund av ett enskilt ärende. Jag är, som känner till, förhindrad att uttala mig i ett enskilt fall eller på ett sätt som skulle uppfattas som att jag försöker påverka handläggning och beslut i enskilda ärenden. 12 kap. 2 § regeringsformen att ingen myndighet får bestämma hur en förvaltningsmyndighet, i detta fall , i ett särskilt fall ska besluta i ett ärende som rör myndighetsutövning mot en enskild eller en kommun eller som rör tillämpningen av lag. Mot denna bakgrund kommer jag inte att vidta åtgärder för att stoppa utvisningar. Bedömningarna av asylskäl görs alltid utifrån de individuella förut-sättningarna. Det är och migrationsdomstolarnas uppgift att på de skäl som anförts och det underlag som presenterats i ett ärende eller ett mål avgöra om det finns grund för att bevilja sökanden uppehållstillstånd. Om uppehållstillstånd inte beviljas ska avvisning eller utvisning ske. Varje avvisning och utvisning ska således föregås av en noggrann prövning i enlighet med utlänningslagen eller lagen om tillfälliga begränsningar i möjligheten att få uppehållstillstånd i . Hinder mot verkställighet av lagakraftvunna beslut om avvisning eller utvisning i enskilda ärenden prövas av som också kan besluta att verkställigheten ska avbrytas i avvaktan på prövningen. Den nuvarande instans- och processordningen, med möjlighet till över-prövning i migrationsdomstol, svarar mot höga krav på rättssäkerhet. beslutsfattande ska vara förutsebart och enhetligt samt hålla hög rättslig kvalitet. Myndigheten befinner sig i en situation där ett mycket stort antal asylärenden ska avgöras snabbt. Ärendena måste utredas och avgöras med hög rättssäkerhet. Rättssäkerheten får aldrig åsidosättas. De beslut som fattar har bokstavligen en livsavgörande betydelse för asylsökande. Hbtq-personer tillhör de särskilt utsatta. Regeringen har tidigare begärt att lämnar redovisningar om den rättsliga kvaliteten i beslutsfattandet och särskilt hur rättslig kvalitet säkerställs i asylärenden där sexuell läggning och könsidentitet åberopats. Det pågår ambitiösa kvalitetsuppföljningar inom och jag följer noggrant hur myndigheten omhändertar resultaten. Jag ser inga behov av att ändra lagstiftningen men jag är angelägen om att fortsätter sitt arbete med att säkerställa en hög rättssäkerhet. Det är viktigt för regeringen att fortsätta och förstärka arbetet med hbtq-personers rättigheter som en del av arbetet med de mänskliga rättigheterna.
frs · H412783 · 2017-02-08 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:761 av (M) EU:s relationer med samt fråga 2016:783 av (L) Sanktionerna mot har frågat utrikesministern om regeringens ståndpunkt i frågan om avskaffande av kvoterna på import av textilprodukter från , och hur regeringen kommer att agera i frågan framöver. Frågan har överlämnats till mig. har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att stoppa förslaget att avskaffa de rådande kvoterna på import av textilprodukter från . Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. Regeringen ser fortsatt med oro på situationen vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter i . Bland annat tillämpar , som enda land i , fortfarande dödsstraff och fyra bekräftade dödsdomar verkställdes . Detta är oacceptabelt. Givet brister vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter förordar en EU-politik som är kopplad till vitryskt agerande. Genom utrikesministerrådets slutsatser från har EU:s politik gentemot lämnat utrymme för möjligheter för till närmare relationer med EU, men det är en process som beror på utvecklingen i landet, inte minst vad gäller respekten för mänskliga rättigheter. Den förda politiken utvärderas löpande av EU. Rådsslutsatserna introducerade ett påskyndande av åtgärder som syftar till att stärka samarbetet mellan och på ett antal ekonomi-, handels- och biståndsrelaterade områden med målet att modernisera och dess ekonomi till förmån för den vitryska befolkningen. Avskaffandet av kvoterna på import av textilprodukter från hör till en av dessa åtgärder. Kvoterna har ingen ekonomisk betydelse och de flesta är lågt utnyttjade. tillämpar EU liknande kvoter endast mot två länder: och . Regeringen är för frihandel och är även övertygad om att den rätta vägen för att åstadkomma en förändring i inte är isolering utan ett ökat, men kritiskt, EU-engagemang. Sanktionspolitiken är en del av EU:s engagemang i , men även den bredare ansats som gäller för EU:s politik innebär att vi ställer upp villkor och krav på förbättringar. Vi sänder signalen att det finns en möjlighet till närmare relationer med EU, men är tydliga med att det är en process som sker stegvis och där takten beror på vad som sker i . Processen är även under löpande utvärdering från EU:s sida. har fått gehör för att de krav som EU tidigare kopplade till sanktionerna, utöver frigivandet av politiska fångar, ska vara en del av EU:s politik också framöver. Bättre respekt för mänskliga rättigheter är här centralt. är och kommer att fortsätta vara en pådrivande kraft i detta arbete.
frs · H412784 · 2017-02-08 00:00:00 — Dnr Fö2017/000154/SI Svar på fråga 2016/17:784 av (M) om finansiering av bevakningen i (M) har med anledning av 2-projektet, frågat om vilka åtgärder jag avser vidta för att säkra en finansiering av svenska myndigheters ökade kostnader för de utökade arbetsuppgifterna i hamn. En utökad utländsk närvaro i områden där det finns skyddsvärd verksamhet och skyddsvärda installationer innebär att berörda myndigheter måste vidta åtgärder för att säkerställa att säkerheten upprätthålls över tiden. Detta kräver ett långsiktigt och medvetet agerande. Våra myndigheter följer kontinuerligt den verksamhet som sker på eller i anslutning till svenskt territorium, såväl till lands, till sjöss som i luften. Byggandet av gasledningen Nord Stream 2 ändrar inte på detta. Att prioritera åtgärder inom tilldelade anslag och med hänsyn till utvecklingen i omvärlden är en integrerad del av myndigheternas verksamhet. Grunden är att verksamheten löses inom ramen för myndigheternas gällande budget och respektive uppgifter samt genom samverkan mellan berörda myndigheter, bland annat , , , Säkerhetspolisen och Försvarsmakten. Under nuvarande förutsättningar bedömer regeringen att berörda myndigheter kan hantera situationen på ett tillfredsställande sätt, och avser att följa utvecklingen noga.
frs · H412786 · 2017-02-08 00:00:00 — Dnr Fi2017/00456/E3 Svar på fråga 2016/17:786 av (M) Generationseffekter av reavinstbeskattningen har frågat mig om vilka initiativ jag avser ta i samband med budgetpropositionen för att undvika problematiska generationseffekter. Under förra mandatperioden växte underskottet i de offentliga finanserna från , till 36 miljarder , till 52 miljarder 2014 landa på 63 miljarder. Utvecklingen drevs av ofinansierade skattesänkningar. Regeringen har sedan den tillträdde vänt utvecklingen och de offentliga finanserna har visat överskott . Det skapar förutsättningar för en aktiv fördelningspolitik och innebär i sig en mer neutral effekt vad gäller vilka generationer som bär bördan av dagens finanspolitik. Fördelningspolitiken ska bidra till att tillväxt och välfärd kommer alla till del så att levnadsvillkor och livschanser utjämnas mellan individer. En jämnare fördelning av samhällets resurser ökar de gemensamma beröringspunkterna i samhället och underlättar att gemensamt ta sig an de framtidsutmaningar ställs inför. Fördelningseffekterna av regeringens politik redovisas i den fördelningspolitiska redogörelsen i samband med vårpropositionen. Här redovisas också inkomstutvecklingen för olika åldersgrupper. En del av omfördelningen sker via skatter och transfereringar, vilket direkt påverkar de disponibla inkomsterna. En annan viktig del av omfördelningen i den svenska välfärdsmodellen är offentligt finansierade välfärdstjänster som vård, skola och omsorg. över hela mandatperioden har regeringens politik inneburit en tydlig förstärkning av den disponibla inkomsten för hushåll med svag ekonomi och omfattande satsningar på skola och utbildning, hälso- och sjukvård samt äldreomsorgen. Det bidrar till en utjämning av levnadsvillkoren och livschanserna och en jämnare fördelning av samhällets resurser mellan kvinnor och män, mellan olika generationer och mellan fattiga och rika.
frs · H412787 · 2017-02-06 00:00:00 — N2017/00830/SB. Svar på fråga 2016/17:787 av (KD) Bristande tillgänglighet hos SJ har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att säkerställa att SJ AB:s resor tillgängliggörs för alla. införde en separat serviceavgift om per beställning i SJ AB:s kanaler. sänktes dock bokningsavgiften från till vilket innebär att det för ett flertal kunder blir ett lägre biljettpris. En majoritet av alla tågbiljetter köps digitalt på webben, i appen eller i biljettautomat. Färre än var tjugonde biljett köps med personlig service i någon resebutik eller via telefon. Utöver kortbetalning så samarbetar med ombud. Det innebär att man kan köpa tågbiljetter och få hjälp med personlig service på cirka 600 försäljningsställen runt om i landet och förutom ombuden så säljer även traditionella resebyråer tågresor. Jag har inhämtat från att de kunder som önskar har möjlighet att få hjälp av SJ AB:s medarbetare att själva köpa sina biljetter, via biljettautomat, på eller i SJ AB:s app. Ingen serviceavgift tas då ut och kunden vet inför nästa köp hur det fungerar. Erbjudande om hjälp till självbetjäning lämnas i både resebutik och via tonval på telefon. Vidare har personer med funktionsnedsättning en egen kontaktväg till SJ Servicecenter där ingen serviceavgift tas ut. förvaltas av regeringen genom , . Det är dock SJ och ledning som ansvarar för den löpande förvaltningen av bolagets operativa verksamhet. Jag har fullt förtroende för SJ och ledning och finner inte anledning att vidta några åtgärder med anledning av frågan.
frs · H412789 · 2017-02-08 00:00:00 — Dnr Fi2017/00457/S1 Svar på fråga 2016/17:789 av Skånberg (KD) Taxeringen av tomträtter Skånberg har frågat mig om jag avser att verka för att regeringen lämnar förslag om en lagändring så att fastigheter som innehas med tomträtt inte taxeras på samma sätt som friköpta fastigheter. Skånberg lyfter fram frågor om storleken på tomträttsavgälder och friköpspriser för fastigheter som innehas med tomträtt. Hur tomträttsavgälder och friköpspriser bestäms är inte en fråga för fastighetstaxeringen. Ett taxeringsvärde ska motsvara av en taxeringsenhets marknadsvärde. Med marknadsvärdet avses det pris som taxeringsenheten sannolikt betingar vid en försäljning på den allmänna marknaden. Att ändra fastighetstaxeringen av fastigheter som innehas med tomträtt så att dessa värderas på ett annat sätt skulle innebära ett avsteg från denna grundläggande princip. Jag har inte för avsikt att verka för en sådan ändring.
frs · H412790 · 2017-02-08 00:00:00 — Dnr Fi2017/00483/SE Svar på fråga 2016/17:790 av (M) Förändringar i reavinstbeskattningen har frågat bostadsminister vad han menade med sitt uttalande om ändrad kapitalvinstskatt och om han avser att driva frågan framöver. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det är viktigt att upprätthålla stabila och förutsebara regler för så betydelsefulla beslut som köp av bostäder. Behovet av åtgärder på området måste ses långsiktigt och hanteras varsamt. Alliansregeringens förändringar av boendebeskattningen gick i riktning mot en minskad löpande beskattning och en ökad beskattning vid transaktionstillfällen. Regeringen tog i början av initiativ till breda politiska samtal där vi bland annat ville se över skatternas utformning för att främja ökad rörlighet på bostadsmarknaden. parti och de övriga borgerliga partierna valde att lämna de samtalen. Jag ser därför inte att det finns någon öppning för en blocköverskridande lösning. Regeringen arbetar intensivt med åtgärder för en bättre fungerande bostadsmarknad. Till exempel har reglerna för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostad ändrats vilket innebär att taket för uppskovsbelopp har slopats för avyttringar av privatbostäder som sker –. Dessutom har metoden för att beräkna uppskovets storlek vid köp av billigare bostad ändrats. När det gäller andra frågor än skatter, t.ex. hur beståndet kan utnyttjas effektivare, så vill jag nämna att Statskontoret har fått i uppdrag att utreda möjligheterna att öka uthyrningen av privatbostäder.
frs · H412791 · 2017-02-08 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:791 av (SD) Diskriminering på arbetsplatsen har frågat mig om jag avser vidta åtgärder för att förbättra arbetsgivarnas villkor så att de inte anklagas för diskriminering av religiösa medarbetare. Enligt diskrimineringslagen (2008:567) är diskriminering på grund av religion eller annan trosuppfattning förbjuden inom arbetslivet. Förbudet innebär att arbetsgivaren inte får behandla någon sämre än någon annan skulle ha behandlats i en jämförbar situation, om missgynnandet har samband med religion. En bedömning måste göras i varje enskilt fall och kan prövas rättsligt av domstol. Skyddet mot diskriminering i arbetslivet har sin grund i EU-direktivet 2000/78/EG av om inrättande av en allmän ram för likabehandling. Regeringen kommer fortsatt att arbeta för att stärka skyddet mot diskriminering. har ett flertal åtgärder vidtagits i arbetet mot diskriminering, bl.a. lämnade utredningen om Bättre möjligheter att motverka diskriminering sitt betänkande (SOU 2016:87) . Regeringen har för avsikt att remittera förslagen .
frs · H412792 · 2017-02-08 00:00:00 — Dnr S2017/00685/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:792 av (M) Barns rörelse har bett mig utveckla vad jag menade med ett uttalande i om kvalitén på undervisningen i idrott och hälsa, samt frågat vilka åtgärder jag avser att vidta inom ramen för mitt ansvarsområde i regeringen för att stärka kvaliteten och förekomsten av idrott och rörelse hos barn och unga. Jag tackar för frågan och därmed möjligheten att utveckla min och regeringens syn på hur vi får bästa möjliga genomslag i arbetet med att försöka få alla barn att bli fysiskt aktiva . I det inslag i som publicerades utvecklade jag till viss del vad jag avsåg med uttalandet som frågeställaren hänvisar till. Att kvalitén på undervisningen i idrott och hälsa är alltför låg på alltför många ställen framkommer tyvärr i ett antal rapporter från och . Det närmare innehållet i dessa rapporter redogör statsrådet för i ett svar på frågor från (M) som lämnades . Jag vill i den diskussion om antalet undervisningstimmar som råder särskilt påpeka att i en av rapporterna fann Skolinspektionen att på var tionde lektion var så många som av de elever som skulle vara med på lektionen frånvarande av okänd anledning eller närvarande utan att delta i lektionens aktiviteter. Låt mig göra klart att regeringens ställningstaganden i alla frågor som rör barns rörelse bygger på forskning. De forskningsresultat kring som rapporterade om är de senaste i en lång rad på samma tema. Det skolorna i gjorde var att utifrån befintligt regelverk erbjuda eleverna daglig fysisk aktivitet. Precis så som det står i läroplanen att skolor ska sträva efter att göra. Aktiviteterna i Bunkeflo var av varierande slag, från ”vanliga idrottslektioner” till promenader och spontan lek. Fanns inte tillgång till lämplig lokal genomfördes aktiviteter utomhus. Man lade in extratimmar med lokala idrottsföreningar. Barn som behövde extra stöd fick individuellt anpassad träning. Tid togs från skolans eller elevens val och skoldagen utökades. Skolorna såg möjligheter, inte hinder. Bunkeflomodellen och liknande upplägg används i många skolor. Regeringen har gett ett tydligt uppdrag till om att se över behovet av mer rörelse under skoldagen och lämna förslag som syftar till mer rörelse för alla elever. Att enbart utöka undervisningstiden i idrott och hälsa är en reform som riskerar att inte nå målet.
frs · H412793 · 2017-02-10 00:00:00 — Dnr Fi2017/00484/SFÖ Svar på fråga 2016/17:793 av (S) Statens närvaro i hela landet har frågat mig vad jag och regeringen gör för att undvika att statliga myndigheter och statliga bolag flyttar jobb från mindre orter runt om i till . Som frågeställaren påpekar är regeringens målsättning om ökad statlig närvaro över landet tydlig och har gett resultat, bland annat genom att nedläggningar av kontor på mindre orter har kunnat undvikas. Vi behöver dock göra mer för att spridningen av statliga myndigheter i landet ska öka. Regeringen avser fortsätta omlokalisera statliga myndigheters verksamhet från och utveckla myndighetsstyrningen i övrigt så att regionala hänsyn beaktas i större utsträckning. Regeringen arbetar också med att främja utvecklingen av medborgarservice både lokalt och digitalt. kommer Statens servicecenter (SSC) att redovisa förslag om att samordna myndighetsfunktioner. Lokala servicekontor och formerna för deras verksamhet är exempel på myndighetsfunktioner som är prioriterade i detta arbete. SSC:s rapport kommer att utgöra ett viktigt underlag för regeringens arbete. I sitt betänkande För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd (SOU 2017:1) berör frågor om bl.a. statlig service och lokalisering. Statliga bolag omfattas inte av målen för förvaltningspolitiken. För frågor som rör statliga bolag ansvarar statsrådet .
frs · H412794 · 2017-02-15 00:00:00 — A2017/00253/A Svar på fråga 2016/17:794 av (L) Reformer för minskad arbetslöshet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av vad han anfört om att höga ingångslöner försvårar för människor med låg utbildning att komma in på arbetsmarknaden. Bakgrunden till frågan är den rapport om den svenska arbetsmarknaden som presenterades av SNS konjunktursråd. Jag delar beskrivningen i rapporten av en arbetsmarknad som fungerar väl för de flesta. Både sysselsättningen och arbetskraftsdeltagandet är EU:s högsta. Men precis som också diskuteras i rapporten har en allt större andel av de arbetslösa en svag ställning på arbetsmarknaden. Det gäller främst de som saknar en fullföljd gymnasieutbildning, är födda utanför , har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga samt äldre arbetslösa. I rapporten ger författarna ett antal rekommendationer till regeringen för att öka sysselsättningen bland dessa grupper både på kort och på lång sikt. Det handlar t.ex. om förändringar av etableringsuppdraget, individualisera och yrkesanpassa svenskundervisningen, förstärka valideringsinsatserna, minska handläggningstiderna och ge möjlighet till tidiga insatser. Detta är insatser som regeringen också ser behov av och håller på att genomföra. Rapporten innehåller också rekommendationer som riktas till arbetsmarknadens parter. En av dessa rekommendationer handlar om att de bör möjliggöra för personer med dåliga förkunskaper att kunna anställas till lägre löner än de redan anställda inom ramen för existerande kollektivavtal. Jag gör samma bedömning som SNS konjunkturråd att det är arbetsmarknadens parter som ansvarar för lönebildningen. Regeringen har inte för avsikt att ändra detta grundelement för den svenska modellens funktionssätt.