ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H512298 · 2017-11-29 00:00:00 — Ju2017/08940/ Migrationsministern och biträdande justitieministern Svar på fråga 2017/18:298 av (V) EU:s avtal med har frågat mig på vilket sätt jag avser att säkerställa att det följs upp hur asylrätten värnas och att och internationell rätt efterlevs genom avtalet. I uttalandet från EU och av framhölls att återsändandet av irreguljära migranter från de grekiska öarna till ska ske i full överensstämmelse med och internationell rätt, innebärande att ingen form av kollektiva utvisningar genomförs. Alla migranter ska enligt uttalandet skyddas i enlighet med tillämpliga internationella standarder och med respekt för principen om ”non-refoulement”. Av uttalandet framgår också att genomförandet ska övervakas gemensamt på månatlig basis. Kommissionen presenterar därför regelbundet rapporter som redovisar hur genomförandet av de olika delarna av uttalandet framskrider. I rapporterna redovisas också på ett detaljerat sätt olika åtgärder som vidtagits och vilka åtgärder som behöver vidtas. Regeringen följer noggrant den rapporteringen. På ministerrådets dagordning (rättsliga- och inrikes frågor) finns också löpande en punkt där jag och mina kollegor följer upp och diskuterar genomförandet av beslut och åtgärder som vidtagits på migrationsområdet, vilket också omfattar uttalandet från EU och . Där betonar jag alltid vikten av att och internationell rätt efterlevs. Uttalandet har avsevärt bidragit till att minska både antalet dödsfall och smugglingsaktiviteter på . Regeringen kommer även fortsättningsvis att noggrant följa rapporteringen och påtala vikten av att asylrätten värnas och att och internationell rätt efterlevs.
frs · H512299 · 2017-11-27 00:00:00 — Dnr N2017/07060/MRT Svar på fråga 2017/18:299 av (C) Nya besiktningsregler har frågat mig om jag och regeringen kommer att agera för att behålla och skärpa de nuvarande föreskrifter om kontrollbesiktning i stället för att lätta på utsläppskraven, som enligt , Transportstyrelsen föreslår. För att klara såväl miljökvalitetsmålet luft som Nollvisionen för trafiksäkerhet är det viktigt att det finns väl fungerande fordonsbesiktning i . Regeringen har därför valt att behålla den årliga kontrollbesiktningen för bilar äldre än . Detta trots att medger en utglesning av besiktningsintervallen. Transportstyrelsens föreskrifter som tar upp beslutades och börjar gälla . Föreskrifterna innebär bl.a. ändrade regler för besiktningsorganens kontroll av omborddiagnossystem (OBD-system). Motivet till Transportstyrelsens föreskrift är att det förekommit felaktiga underkännanden av fordon som inte berott på för höga utsläpp. Dessa underkännanden har resulterat i att fordonsägare fått besöka verkstad för felsökning av sitt fordon utan att man då kunnat hitta ett utsläppsrelaterat fel. Detta medför extra besvär och kostnader för fordonsägarna utan några miljövinster. Föreskriften både OBD-kontroll och avgasmätning ska göras. Detta försvårar en eventuell manipulation av OBD-systemet inklusive felindikatorn. Bakgrunden till förändringen var ett förslag från . Transportstyrelsens föreskrift inte, som befarar, att det är OBD-systemets funktion som kommer att avgöra om ett fordon godkänns eller underkänns. Föreskriften ett större fokus på det verkliga problemet, bilar med för höga utsläpp.
frs · H512300 · 2017-11-29 00:00:00 — Dnr N2017/07062/TIF Svar på fråga 2017/18:300 av (C) Väg 940, har frågat mig vilka beredningsåtgärder som återstår innan jag och regeringen kan fatta beslut om vägplanerna för väg 940, den så kallade . har tidigare frågat min företrädare om samma ärenden. Hon svarade då, , att de båda ärendena hanteras på samma sätt som andra överklagade ärenden som ska prövas av regeringen samt att regeringen prövar överklagandena och tar ställning i regeringsbeslut så snart ärendena är tillräckligt beredda inom . Jag kan inte föregå regeringens beslut utan kan bara upprepa att ärendena är under beredning och att de bereds på samma sätt som andra ärenden. Överklagandeärenden är ofta komplexa och kan innebära en stor mängd avvägningar mellan olika allmänna och enskilda intressen. Det är av stor vikt att ärendena bereds omsorgsfullt. Jag kan försäkra om att arbetet med ärendena inom har fortskridit och att det är prioriterat att ärendena avgörs .
frs · H512301 · 2017-11-29 00:00:00 — Dnr Ju2017/08993/ Migrationsministern och biträdande justitieministern Svar på fråga 2017/18:301 av (KD) Hinder för återvändandearbetet har frågat mig hur jag eller regeringen har för avsikt att hantera det faktum att den tillfälliga lagen om uppehållstillstånd för studerande på gymnasienivå, enligt och Polisens bedömning, tycks försvåra återvändandearbetet. För att kunna upprätthålla en långsiktigt hållbar och human migrationspolitik är det avgörande att personer, som efter en rättssäker prövning av asylskälen har fått ett avvisnings- eller utvisningsbeslut, återvänder så snabbt som möjligt till sitt hemland eller annat land. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att säkerställa att beslut om avvisning eller utvisning ska kunna genomföras på ett välordnat sätt. Dessa åtgärder redovisas i svar som lämnades på fråga 2017/18:259 av . Både och har i rättsliga kommentarer så sent som redogjort för hur myndigheterna – inom ramen för deras uppdrag att verkställa beslut om avvisningar och utvisningar – ska hantera ansökningar om uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå enligt den tillfälliga lagen. Jag ser mot denna bakgrund inte anledning att nu vidta någon åtgärd.
frs · H512303 · 2017-11-29 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:303 av (M) Laglig och säker abort i har frågat mig på vilket sätt jag kommer att agera i mina kontakter med för att värna SRHR och rätten till laglig och säker abort. För är frågor om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) av högsta prioritet, som en grundläggande del av jämställdhetsarbetet och stärkandet av flickors och kvinnors egenmakt och åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. är en av de främsta givarna globalt inom SRHR och arbetet för lagliga och säkra aborter. Svenskt stöd inom området utgör av svenskt hälsobistånd genom Sida och av det totala utvecklingssamarbetet. driver aktivt frågor om SRHR i multilaterala fora och tar regelbundet upp dessa i bilaterala kontakter med andra länder, inklusive med . stödjer SRHR generellt och abortfrågan specifikt genom olika initiativ och projekt i , bland annat genom ”Abortiniativet i ”. I vissa länder i har en positiv utveckling ägt rum gällande rätten till laglig och säker abort, men det finns många utmaningar kvar. Ambassaden i bevakar löpande jämställdhets- och SRHR-frågor. Den för fram svenska ståndpunkter om abort och reproduktiv hälsa i möten med brasilianska företrädare, tjänstemän, till civilsamhället och politiska representanter. SRHR togs upp bilateralt när en delegation från besökte för politiska konsultationer. Från svensk sida framhölls våra ståndpunkter rörande jämställdhet med speciellt fokus på SRHR. Aborträtten diskuteras även i EU-kretsen i efter initiativ från svenska ambassaden. Flera likasinnade länder har i likhet med givit uttryck för oro i samband med den senaste utvecklingen i . Detta har lett till att EU-delegationen i har initierat en utredning om hur lagförslaget förhåller sig till landets internationella åtaganden. En lagändring framstår som osannolik, då motståndet är stort och parlamentariskt stöd saknas. Vidare har underhusets talman uttalat att han inte har för avsikt att släppa fram en diskussion om frågan. Parlamentets jurister ska granska det föreslagna aborttilläggets legalitet. Abortmotståndarnas parlamentariska framfart är givetvis oroväckande. har goda relationer med . I ljuset av det senaste lagförslaget är det särskilt angeläget att fortsatt framhåller vikten av SRHR, inklusive abortfrågan.
frs · H512304 · 2017-11-30 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:304 av (M) Kriminaliteten i har frågat mig varför jag inte vill genomföra riktade lönesatsningar för polisen och hur jag avser att behålla och rekrytera fler poliser till . ska vara ett tryggt land att leva i. Regeringen vill ha ett starkt rättsväsende och en tillgänglig polis, men lönebildningen ska regeringen inte blanda sig i. Det ansvaret har delegerats till arbetsmarknadens parter. Löneförhandlingarna pågår just nu och parternas intention är att bli klara på nationell nivå . För att förhindra att poliser slutar har regeringen gett i uppdrag att förbättra arbetsmiljön och skapa fler karriärvägar. För att få fler poliser har också fått i uppdrag av regeringen att inleda en rekryteringskampanj och att undersöka förutsättningarna för att starta polisutbildning på två nya platser i landet. Den brist på poliser vi nu ser beror till stor del på att den förra regeringen lät utbilda allt för få poliser. Sittande regering har beslutat och aviserat om en unikt stor anslagsförstärkning till för att säkra kompetensförsörjningen. Regeringen har således vidtagit en rad åtgärder för att antalet poliser ska öka men det är som ska avgöra frågan om resursförstärkningar till .
frs · H512306 · 2017-11-30 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:306 av Boriana (M) Förtroendet för rikspolischefen har frågat mig om jag har fortsatt förtroende för rikspolischef . Att leda största myndighet är ett komplext uppdrag. Jag har fortsatt förtroende för rikspolischefens sätt att utföra denna svåra uppgift.
frs · H512310 · 2017-11-29 00:00:00 — Dnr S2017/06685/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på fråga 2017/18:310 av (S) Ökade kostnader för LSS har frågat mig på vilket sätt staten avser att kompensera kommunerna för de ökade kostnaderna vad gäller assistansersättning? Jag vill börja med att peka på att regeringen kraftigt har stärkt kommunernas ekonomi 2017. har regeringen tillfört kommunerna i syfte att skapa långsiktiga förutsättningar för kommunerna att utveckla välfärden utifrån lokala behov. Utöver denna permanenta nivåhöjning av det generella statsbidraget har regeringen i budgetpropositionen aviserat ytterligare höjningar kommande år. För regeringen är det viktigt att den generella välfärden stärks och att det erbjuds en effektiv verksamhet av god kvalitet. Jag förstår att det kan vara påfrestande för kommunerna när förutsättningar förändras snabbt. Det är ny rättspraxis vid bedömning av rätten till den personliga assistansen som fått genomslag och framför allt . kommer både och att redovisa sina analyser över vilka konsekvenser dessa domar fått för brukare och för beviljandet av andra kommunala insatser. Men vi vet redan att ett antal personer har fått lämna assistansersättningen och att färre nybeviljas ersättning jämfört med . Regeringen har också tillsatt den s.k. med uppgift att ta ett samlat grepp om både LSS och assistansersättningen. För att skapa förutsägbarhet för brukare och ge kommunerna bättre förutsättningar att ta ansvar för de medborgare som inte längre har rätt till assistans från aviserade regeringen vissa lagändringar. Lagändringarna omfattar bl.a. att återställa möjligheten att få personlig assistans för väntetid, beredskap och tid mellan preciserade hjälpbehov i samband med aktiviteter utanför hemmet samt att stoppa tvåårsomprövningarna i assistansersättningen. Lagändringarna förväntas träda i kraft . Kommunerna berörs inte direkt av förslaget om att stoppa tvåårsomprövningarna. Det tillfälliga stoppet av tvåårsomprövningar som regeringen föreslår minskar dock inflödet av brukare från assistansersättningen till kommunerna och ger därmed kommunerna bättre förutsättningar att kunna ta sitt ansvar för de medborgare som inte längre har rätt till assistansersättning från . Kommunernas ansvar för personer som ingår i LSS personkrets är långtgående. Det är viktigt för de personer som berörs att kommunerna har goda förutsättningar att ta sitt ansvar. Sammantaget bedöms dessa förslag förbättra förutsättningarna för kommunerna att kunna ta fullt ansvar för medborgare med stora omsorgs behov. LSS och assistansersättningen har på avgörande sätt förbättrat levnadsvillkoren för flickor, pojkar, kvinnor och män, med omfattande funktionsnedsättningar. Rätten till LSS-insatser innebär för många bättre möjligheter till ett självständigt liv. Jag vill avslutningsvis betona att det är angeläget att värna dessa reformer och dess möjligheter att skapa delaktighet i samhällslivet.
frs · H512311 · 2017-11-30 00:00:00 — Dnr Ju2017/09035/ Svar på fråga 2017/18:311 av (SD) Cannabispreparat för att lindra smärta har frågat mig om jag tänker vidta åtgärder så att fler sjuka i behov av cannabispreparat får tillgång till det, och om jag anser att det är rimligt med ett förfarande där sjuka människor som på ett fördelaktigt sätt använder sig av väl beprövade preparat som detta straffas. Narkotikaklassade läkemedel avsedda för smärtlindring kan vara starkt beroendeframkallande. En användning av narkotika som smärtlindring som inte har stöd i en kontrollerad distribution av narkotika för medicinskt bruk är därför inte tillåten. finns det ett intresse av att kunna erbjuda effektiv smärtlindring för svårt sjuka människor. Det finns därför tydliga regler om kontroll av narkotika och ett system för godkännande av läkemedel. I finns ett godkänt läkemedel som innehåller cannabisextrakt. Läkemedlet är godkänt för att användas för att lindra symtom vid multipel skleros (MS). I särskilda fall kan ett apotek få tillstånd att lämna ut ett läkemedel som inte är godkänt i . För att detta ska vara möjligt krävs ett särskilt tillstånd, en så kallad licens. Några apotek i har sådana licenser för att få lämna ut cannabis som medicin till ett fåtal patienter varav flertalet lider av kronisk smärta. Jag kan mot denna bakgrund konstatera att det finns vissa möjligheter för den som är i behov av det att få tillgång till smärtlindring på ett adekvat och kontrollerat sätt.
frs · H512313 · 2017-11-29 00:00:00 — Dnr Ju2017/09025/ Migrationsministern och biträdande justitieministern Svar på fråga 2017/18:313 av Boriana (M) Rätten att välja kön på handläggare eller tolk Boriana har frågat mig hur jag ämnar arbeta för att möjligheten inte används för att män ska välja bort kvinnor som handläggare och tolkar. Av utlänningsförordningen framgår att ”inför den muntliga handläggningen hos ska utlänningen tillfrågas om han eller hon föredrar en manlig eller kvinnlig utredare respektive tolk. Utlänningens önskemål ska tillgodoses om det är möjligt.” Bestämmelsen infördes för att genomföra artikel 15.3 b och c i det omarbetade asylprocedurdirektivet. följde det av interna praxis att sökanden tillfrågades om eventuella önskemål gällande manlig eller kvinnlig utredare och tolk. Genom bestämmelsen kodifierades alltså redan gällande ordning. I ingressen till det omarbetade asylprocedurdirektivet anges att ”för att åstadkomma verklig jämställdhet mellan kvinnliga och manliga sökande bör prövningsförfarandet ta hänsyn till könsrelaterade aspekter. I synnerhet bör personliga intervjuer utformas på ett sätt som gör det möjligt för såväl kvinnliga som manliga sökande att tala om sina erfarenheter i fall som involverar könsrelaterad förföljelse.” Den aktuella bestämmelsen syftar till att tillgodose att den muntliga asylutredningen genomförs under sådana förhållanden att sökanden kan lägga fram skälen för sin ansökan på ett heltäckande sätt vilket måste anses vara en grundläggande förutsättning för att korrekta beslut ska kunna fattas. Om det finns anledning att misstänka att personen saknar grund för sitt önskemål finns det utrymme att frångå önskemålet. Mot denna bakgrund anser jag att den aktuella bestämmelsen är ändamålsenlig utan att öppna upp för ett otillbörligt utnyttjande.
frs · H512314 · 2017-11-29 00:00:00 — Dnr N2017/07136/TS Svar på fråga 2017/18:314 av (S) Resenärskriterier har frågat mig hur regeringen ställer sig till att staten tar ett större ansvar för samordning av kollektivtrafiken. Regeringen har tagit ett allt större ansvar för en hållbar framtid genom stora satsningar på miljön och mot klimatförändringar, och det stämmer att kollektivtrafiken är en viktig del för att minska resandets miljöpåverkan. Som påpekar är förslaget om ett treårigt statligt bidrag på för att möjliggöra avgiftsfri kollektivtrafik för skolungdomar under sommarloven ytterligare ett steg i den riktningen. Samarbetet mellan de regionala kollektivtrafikmyndigheterna över länsgränserna blir allt viktigare för att knyta samman arbetsmarknadsregioner och göra det enklare att arbetspendla och genomföra vardagsresor. Kollektivtrafikbranschen arbetar aktivt med detta och många andra frågor inom ramen för branschsammanslutningen Partnersamverkan för en förbättrad kollektivtrafik. I branschsammanslutningen tas gemensamma vägledningar fram och även modeller för avtal och hur man tar fram trafikförsörjningsprogram och genomför samråd. Ansvaret för den regionala kollektivtrafiken ligger på de regionala kollektivtrafikmyndigheterna (RKM) vilket regleras i kollektivtrafiklagen och genom EU:s kollektivtrafikförordning. Regeringen har dock tagit ett ökat ansvar för kollektivtrafikförsörjningen och tillgängligheten i hela landet genom att bl.a. göra det enklare för regionala kollektivtrafikmyndigheter att direkttilldela kollektivtrafikavtal. I fråga om kollektivtrafik på järnväg får dessutom direkttilldela sådana avtal utan begränsning. Regeringen har dessutom tagit ett flertal initiativ, varav flera inom regeringens samverkansprogram Nästa generations resor och transporter som syftar till att utveckla och modernisera kollektivtrafiken till det nya konceptet Mobilitet som en tjänst, även kallat kombinerad mobilitet. Även i förslag till nationell plan för transportsystemet som lämnades till regeringen finns två särskilda åtgärder som kommer att underlätta för resenärer att använda samma biljett- och betallösning inom kollektivtrafiken. Hur den slutliga planen kommer att se ut tar regeringen beslut om och jag kan därför inte uttala mig om enskilda åtgärder. I första hand hoppas jag att branschen, med hjälp av de incitament som regeringen ger, möjliggör att resenären på ett enkelt och smidigt sätt kan använda den biljett- och betallösning som kunden själv väljer och att detta även fungerar väl vid resor över länsgränserna. Jag utesluter dock inte att vidta ytterligare åtgärder om frågan kvarstår som ett hinder för resenärers val av kollektivtrafikutövare.
frs · H512315 · 2017-11-30 00:00:00 — Dnr N2017/07133 /PBB Svar på fråga 2017/18:315 av Nooshi Dadgostar (V) Trygga studentbostäder Nooshi Dadgostar har frågat mig vad jag avser att göra för att garantera att de nya studentbostäder som byggs upplevs som trygga för framför allt kvinnliga studenter. Jag tycker att det är en självklarhet att alla, däribland studenter, ska känna sig trygga i sitt boende. De flesta studenter efterfrågar numera egna bostäder och marknaden har anpassat sig efter efterfrågan och få korridorsboenden byggs . Men det finns en efterfrågan på boenden för par eller fler som delar ett boende och därför byggs s.k. dubbletter eller boenden som delas av några fler. Jag tror dock att man hellre ska koppla trygghets- och jämställdhetsfrågor till samhällsplaneringen än till en specifik boendetyp. Det är viktigt med ett trygghets- och jämställdhetsperspektiv i samhällsplaneringen och jag har tagit initiativ till att främja jämställdhet och trygghet i dessa sammanhang. Jag bjöd in till ett rundabordssamtal om feministisk planering, för att diskutera hur den planering som sker inom ramen för och (2010:900) kan bidra till mer jämställda livsmiljöer. Jag kommer att bjuda in till flera rundabordssamtal på samma tema framöver, med idén att ett nätverk av forskare och praktiker, som träffas regelbundet ska ge kontinuitet i kunskapsutveckligen kring frågor om feministisk planering. Detta ligger väl i linje med regeringens huvudsakliga strategi för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen, nämligen jämställdhetsintegrering. En feministisk planeringspolitik ska inte handla om punktinsatser. Det är istället centralt att åstadkomma en medvetenhet om hur olika maktordningar påverkar stadsbyggnadsprocessen så att dessa blir självklara att beakta i planeringssammanhang. För att nå dit behövs ett ökat kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan forskare, praktiker och . Förhoppningen är att diskussionerna vid rundabordssamtalen ska ge uppslag till hur regeringen kan arbeta vidare med att utveckla en ur jämställdhets- och könsmaktsperspektiv mer medveten planeringspolitik.
frs · H512316 · 2017-11-29 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:316 av (KD) Vikten av det gränsöverskridande samarbetet inom har, med hänvisning till utfallet av omröstningen i anslutning till EU:s allmänna ministerråd om ny placering av () samt utrikesminister reaktion på resultatet, frågat mig hur jag avser agera för att stärka relationen till och det gränsöverskridande samarbetet inom . EU:s medlemsstater var överens om att EMA-omröstingen skulle vara sluten. Detta är något vi respekterar. relationer till är och förblir nära. Våra länder och befolkningar är integrerade på många plan och vi har ett utmärkt samarbete i många frågor. Det råder en stor samsyn mellan våra länder i internationella sammanhang. tar över ordförandeskapet i . Som utrikesminister och nordisk samarbetsminister är det min ambition att fortsatt stärka samarbetet med och våra nordiska grannar. utgör sinnebilden för det svensk-danska samarbetet. Det gränsöverskridande samarbetet är omfattande. Det finns starka och många nätverk mellan företag, universitet, organisationer och individer. Flaggskeppet är ESS, European Spallation Source med verksamhet på bägge sidor sundet. Regionen är också att se som en gemensam arbetsmarknad för de nästan fyra miljoner människor, både danskar och svenskar, som bor i regionen. Det är dock av stor vikt att arbetet med att undanröja gränshinder fortsätter. – som omfattar regioner och kommuner på båda sidor sundet – är ett viktigt partnerskap som verkar för detta.
frs · H512317 · 2017-11-29 00:00:00 — N2017/07135/BSÄ Svar på fråga 2017/18:317 av (MP) avverkningar av skyddsvärda skogar har frågat mig vilka initiativ jag är beredd att ta för att ska sluta avverka skyddsvärda skogar och följa FSC-certifieringens regler. Frågan är ställd med anledning av att pekar på rapporter om att skulle avverka skyddsvärda skogar. Jag vill inleda med att säga att jag delar uppfattningen att det är viktigt att och de andra statligt ägda bolagen arbetar för en minskad miljö- och klimatpåverkan. Regeringen har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras antingen genom formellt skydd eller frivilliga avsättningar och att miljöhänsynen i den brukade skogen ska öka. Regeringens skogspolitik bygger på två jämställda mål: miljömålet och produktionsmålet. Det finns behov av att utveckla bägge dessa delar. Vad gäller den specifika frågan kring Ore skogsrike, som innehåller många skyddade områden och värdefulla skogar så har bolaget, enligt den information jag fått, anpassat skogsbruket för att bevara den biologiska mångfalden. Inför avverkningarna har såväl som varit på den aktuella platsen. har inte bedömt området som värdefullt nog för att avsätta som reservat, och har inte ansett att de aktuella områdena utgör nyckelbiotoper. De delar som är aktuella för avverkning utgörs enligt bolaget och Skogsstyrelen av produktionsskogar och inte naturvårdsskogar. I Ore anser bolaget att de följt FSC-certifieringen, där också en FSC-revisor utan anmärkning granskade avverkningen och planeringen av det aktuella området. Vad gäller FSC certifikatet såg vi allvarligt på att fick en större avvikelse rapporterad i den årliga externa granskningen. Regeringen har en hög ambition vad gäller hållbart företagande och har högt ställda förväntningar på att bolag med statligt ägande ska agera föredömligt och bedriva sin verksamhet på ett sätt som gynnar hållbar utveckling. genomförde efter avvikelsen en omfattande orsaksanalys och åtgärdsplan för att komma till rätta med identifierade orsaker. Bolaget har arbetat intensivt med detta och verksamheten har förbättrats ytterligare genom såväl utvecklade instruktioner som kraftfulla utbildningsinsatser. Med det sagt kommer ägaren naturligtvis att fortsatta följa frågan och jag förväntar mig att följer FSC-certifieringens kriterier och fortsätter utgöra ett föredöme inom hållbart skogsbruk. Mot bakgrund av ovanstående avser jag inte att vidta några ytterligare åtgärder.