ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H412996 · 2017-03-15 00:00:00 — Dnr N2017/01760/FJR Svar på fråga 2016/17:996 av (L) fiskeregler har frågat mig på vilket sätt jag avser att agera med anled-ning av att gett tillstånd att fiska på ett sätt och inom ett områ-de som indirekt blir fiske av torsk under dess lekperiod. Det är rådets förordning (EU) nr 2017/135 av om ändring av förordning (EU) 2016/1903 om fastställande av fiskemöjligheter i som anger ramarna för torskfisket i västra . Förordningen innebär att en stängningsperiod i västra gäller från till för att skydda lekbeståndet av västlig torsk under dess huvudsakliga lekperiod. Fartyg med en längd (med undantag av fartyg som partrålar) utrustade med () i enlighet med artikel 9.2 i kontrollförordningen (rådets förordning [EG] nr 1224/2009 av om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs) omfattas inte av stängningsperioden när fisket sker i områden med ett djup mindre än . Den i förordningen fastställda lek-stängningen har granskats av kommissionens vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommitté för fiskerinäringen (STECF). För mig och regeringen är det viktigt att det västra torskbeståndet återhämtas så att vi får en långsiktigt hållbar förvaltning av torsken i . Det är därför viktigt att EU:s lagstiftning, inklusive förord-ning (EU) nr 2017/135, tillämpas på ett korrekt sätt. Enligt fördraget om Europeiska unionen är det kommissionen som ska övervaka tillämpningen av unionsrätten under kontroll av Europeiska Jag och regeringen förutsätter att kommissionen i tillämpliga fall nyttjar den befogenhet som tilldelats dem genom fördra-get. Upplysningsvis har det danska Miljö- og födevareministeriet meddelat att det från inte längre kommer att vara tillåtet för tyska eller danska fiskare att fiska efter plattfisk i västra under den innevarande stängningsperioden som syftar till att skydda torsk. Enligt Miljö- og födevareministeriet sker detta efter att kommissionen meddelat att det inte är möjligt att tillåta plattfiskfiske inom ramen för regelverket.
frs · H412997 · 2017-03-14 00:00:00 — Dnr N2017/01762/TIF Svar på fråga 2016/17:997 av (M) Utbyggnad av mellan och har frågat mig hur jag avser att agera för att möjliggöra en utbyggnad av –till fyrfilig väg. På sträckan E4 –återfinns det namngivna objektet Kongberget–Gnarp vilket ingår i nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2025. Syftet med åtgärden är bl.a. ökad trafiksäkerhet. planerar för mötesfri 2+1-väg med mitträcke då trafikflödena på sträckan inte är tillräckligt höga för att motivera 2+2-väg, d.v.s. fyrfilig väg. lade regeringen fram propositionen Infrastruktur för framtiden – Innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling (prop. 2016/17:21), med förslag om ekonomiska ramar och inriktning för perioden –2029 till . Efter beslut med anledning av propositionen fortsätter arbetet med åtgärdsplanering, som ska leda fram till en ny nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2029 samt nya trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur. I åtgärdsplaneringen identifieras vilka objekt som ska prioriteras . Regeringen avser att fastställa den nationella planen samt de ekonomiska ramarna för länsplanerna . Jag kan inte föregripa detta arbete.
frs · H412998 · 2017-03-15 00:00:00 — Dnr Fi2017/01131/S1 Svar på fråga 2016/17:998 av (M) Skatteregler för delägare i fåmansföretag har frågat mig om jag kommer att lägga förslagen från Utredningen om översyn av 3:12-reglerna på bord trots att förslaget saknar parlamentariskt stöd i . Remisstiden för betänkandet av Utredningen om översyn av 3:12-reglerna gick ut . Betänkandets förslag är tillsammans med de inkomna remissvaren föremål för beredning inom . Jag vill inte föregripa det arbetet.
frs · H412999 · 2017-03-15 00:00:00 — Dnr S2017/01482/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:999 av (M) Vårdbehandlingar som avgörs av bostadsort har frågat mig vilken analys jag gör av att Öppna jämförelser 2016 visar att de regionala skillnaderna är tydliga avseende dödlighet i förstagångsstroke efter sjukhusvård, och vilka nya konkreta åtgärder jag avser vidta nu för att vända denna utveckling. Jämlik vård är en prioriterad fråga för regeringen. Det ska inte spela någon roll var i landet du bor eller vem du är, vården ska ändå vara av god kvalitet. Att det finns skillnader i överlevnad efter stroke är olyckligt. har tagit fram nationella riktlinjer för strokesjukvård, där det bl.a. framgår vilka metoder som ger bästa resultat. I Öppna jämförelser kan man dock se att dessa metoder används i varierande uteträckning i landet. Detta är en av flera anledningar till att regeringen tillsatt en statlig utredning, Ökad följsamhet till nationella kunskapsstöd i hälso- och sjukvården (S 2015:07). Utredningen kommer att lämna sitt betänkande . Ojämlikheter i överlevnaden efter stroke kan emellertid ha flera förklaringar. Aspekter som spelar roll är patientens karaktäristika så som ålder och hälsotillstånd i övrigt. Det är också viktigt att ha i åtanke att strokevård är i mycket stor utsträckning ett teamarbete och att rehabilitering och förebyggande åtgärder är oerhört viktiga. Regeringen har tillsatt en nationell utredare (2017:24) som ett första steg i en stor strukturförändring av hälso- och sjukvården. Utredaren ska utifrån en fördjupad analys av förslag i betänkandet Effektiv vård (SOU 2016:2) stödja landstingen, berörda myndigheter och organisationer i arbetet med att samordnat utveckla en modern, jämlik, tillgänglig och effektiv hälso- och sjukvård med fokus på primärvården. Regeringen vidtar även ett antal andra åtgärder på området. De generella statsbidragen höjs med miljardbelopp för landstingen . Medel har tillförts för utbyggnad av utbildningsplatser inom sjuksköterske- och specialistsjuksköterskeutbildningarna samt för validering av utländska hälso- och sjukvårdsutbildningar. En särskild professionsmiljard har införts som adresserar vårdens kompetensförsörjning. Sammantaget gör jag bedömningen att regeringen både och framöver vidtar kraftfulla åtgärder för vårdens kvalitet och jämlikhet. Jag kan konstatera att landstingen har det operativa ansvaret för hälso- och sjukvården och ansvaret för att åtgärda akuta situationer som uppstår. De insatser regeringen kan vidta ger främst effekt på .
fr · H4111177 · 2017-04-03 00:00:00 — Fråga 2016/17:1177 Försvarsmaktens samlade luftförsvarsförmåga av (M) till Försvarsminister (S) luftförsvarsförmåga vilar på ett antal ben. Den inkluderar bland annat JAS Gripen-systemet, luftvärn med olika räckvidd och radarspaningsflyg. Alla dessa delar fyller olika funktioner och bildar tillsammans en slagkraftig helhet som bidrar till att skydda mot angrepp. kunde rapportera om att de flygplan av typen som bär den flygburna radarspaningsutrustningen kommer att falla för åldersstrecket kring . Om ska kunna bibehålla den flygburna radarförmågan måste beslut om systemets framtid tas i närtid. En faktor när man ska ta ställning till är också vilken flygplanstyp som ska bära utrustningen . är ett relativt långsamt plan. Försvarsmakten pekar på systemets betydelse när det gäller att kunna ha en god förvarning och kontroll på luft- och sjöläget i . Detta är en förmåga som blivit allt viktigare i takt med det försämrade omvärldsläget i närområde. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister följande: Hur ser försvarsministern på betydelsen av det flygburna radarsystemets framtid, och avser försvarsministern att i närtid verka för att beslut tas om dess vidmakthållande?
fr · H4111178 · 2017-04-03 00:00:00 — Fråga 2016/17:1178 Spridning av försvarets materiel och förnödenheter av (M) till Försvarsminister (S) fungerar Försvarsmaktens centrallager och distributionscentral i som ett nav för försvarets materielförsörjning. Ett av syftena med etableringen av centrallagret var att öka effektiviteten och spara pengar som i stället kunde läggas på Försvarsmaktens insatser. Beslutet om att etablera centrallagret togs dock i när de säkerhetspolitiska spänningarna i vårt närområde var betydligt mindre än . ser vi en helt annan säkerhetspolitisk situation, särskilt efter den ryska aggressionen mot och annekteringen av . Den ryska upprustningen och ökade kapaciteten när det gäller fjärrbekämpning, med till exempel kryssningsrobotar, ställer nya krav på det svenska försvaret att i ökad utsträckning kunna sprida ut sina resurser. I det senaste försvarsbeslutet ingår bland annat också resurser för spridning av flygstridskrafterna. Att Försvarsmaktens materiel och resurser finns tillgängliga i hela landet, och inte minst nära de förband som ska använda dem, är centralt för att krigsförbanden ska kunna lösa sin uppgift. Det kommer alltid att finnas behov av ett centralt nav för att distribuera Försvarsmaktens materiel och resurser, men frågan är om centrallagret är för sårbart för attacker och härbärgerar en för stor del av materielen. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja ställa följande fråga till försvarsminister : Avser försvarsministern att verka för att Försvarsmaktens materiel och förnödenheter i ökad utsträckning sprids i landet, så att de finns närmare krigsförbanden och därmed minskar sårbarheten?
fr · H4111179 · 2017-04-03 00:00:00 — Fråga 2016/17:1179 Narkolepsidrabbade av (M) till Statsrådet (S) Enligt nya uppgifter i är försäkringsbranschens utgångspunkt och förslag att invaliditetsklassa dem som drabbats av narkolepsi i samband med pandemivaccinering till mellan . Detta motsvarar samma klassning som vid förlust av en tumme. Ersättningen till de drabbade av narkolepsi skulle då bli . I har motsvarande klassning skett upp till och . Den överenskommelse som fattats mellan Alliansens fyra partier och regeringen innebär i korthet att staten ska garantera och ta det yttersta ansvaret för ersättningen till de drabbade av narkolepsi inom ramen för befintlig lagstiftning, regelverk och grundläggande principer om likabehandling för alla individer som drabbats av läkemedelsskador. Detta innebär konkret att ersättningen maximalt kan uppgå till per person inom ramen för läkemedelsförsäkringen. Statens del träder in när läkemedelsförsäkringens ersättningstak för skador nås. Samtliga partier som ingått denna överenskommelse har lovat att det ska ske uppföljning angående bland annat forskningsläge och utveckling. Vi har lovat och ska självklart kontinuerligt och noga följa utfall, uppföljning och utvärdering av hur ersättningen fungerar till de drabbade, och vi moderater tar ansvar för ingångna avtal och överenskommelser som vi ställer oss bakom, bland annat att uppföljningen verkligen kommer till stånd. har det gått fattade beslut om lagstiftningen, och det är angeläget att regeringen fullföljer sitt ansvar. Beroende på utfall är vi beredda och öppna för att beakta frågan, utkräva ansvar av regeringen och vidta korrigeringar om det krävs, tillsammans med övriga partier som ingått i överenskommelsen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt följer statsrådet och regeringen upp den angelägna lagstiftningen kring ersättning för dem som drabbats av narkolepsi i samband med pandemivaccinering, så att enskilda och anhöriga inte drabbas ytterligare när det gäller ersättningen av läkemedelsskador inom ramen för den ingångna överenskommelsen om ersättning?
fr · H4111185 · 2017-04-04 00:00:00 — Fråga 2016/17:1185 Könssegregation i den svenska skolan av (M) till Utbildningsminister (MP) rapporterade i går om en muslimsk friskola i västra som separerar flickor och pojkar på sin egen skolbuss. TV4-programmet har vid flera olika tillfällen dokumenterat hur flickor hänvisas till dörren längst bak och pojkar till dörren längst fram när bussen åker runt i . Det förefaller som att skolan driver en systematisk segregering baserad på kön. I ett land som ska det vara en självklarhet att flickor och pojkar behandlas lika och inte skiljs åt vare sig i skolan eller på bussen till skolan. Det är därför mycket upprörande att se hur en skola driver en segregering baserad på kön på sina busstransporter. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att motverka könssegregation i den svenska skolan?
fr · H4111186 · 2017-04-04 00:00:00 — Fråga 2016/17:1186 Yrkesutbildningens av (M) till Statsrådet (S) besökte jag ett verkstadsföretag i . Företaget är mycket framgångsrikt men som så många andra företag som jag har besökt i samma bransch signalerade man vikten av att få fram fler CNC-operatörer och medarbetare som kan svetsning. I ett pressmeddelande meddelade regeringen att den tillsammans med LO och avsåg att kraftsamla för att vända det sjunkande intresset för gymnasial yrkesutbildning. utnämndes därför till yrkesutbildningens år. Tillsammans avsattes totalt för att stärka de gymnasiala yrkesutbildningarnas kvalitet och attraktionskraft. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt har en uppföljning skett av satsningen på yrkesutbildningens år?
fr · H4111187 · 2017-04-04 00:00:00 — Fråga 2016/17:1187 Långtidssjukskrivna av (M) till Socialförsäkringsminister (S) infördes den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen, avskaffades den. Detta skedde trots att uttryckligen tillkännagett för regeringen att tidsgränserna i sjukförsäkringen ska vara kvar. Vi ser nu en kraftig ökning i de långa sjukfallen sedan regeringen tog bort den bortre tidsgränsen. Vi varnade för detta och ser vi effekterna. Denna grupp ökar just nu med ca 1 000 personer och har gått från ett hundratal personer till över 16 000. Det är en utveckling som oroar. Bakom varje siffra finns en människa som riskerar att bli bortglömd av systemet, en människa som kämpar för att övervinna sin sjukdom, kämpar för att komma tillbaka, för att inte bli bortglömd, för att inte reduceras till ett nummer i en tabell. Lång sjukfrånvaro leder till ekonomiskt och socialt utanförskap för den enskilde. Barn till föräldrar som är sjukskrivna riskerar dessutom att bli sjukskrivna i större utsträckning än andra människor. Det är därför viktigt att den som på grund av sjukdom eller skada inte kan arbeta naturligtvis ska ha rätt till ersättning, vård och rehabilitering. Men den som får tillbaka sin arbetsförmåga eller har viss arbetsförmåga kvar måste få hjälp och stöd av samhället att komma tillbaka i arbete. Bara på det sättet kan vi bryta utanförskapet. Vi vet att fasta tidsgränser är en viktig del i arbetet med att hjälpa människor tillbaka från passiv sjukskrivning. är en av de många remissinstanser som har varit negativa till slopandet av den bortre tidsgränsen. Ytterligare två myndigheter, Arbetsförmedlingen och Inspektionen för socialförsäkringen, har instämt i kritiken. Trots det valde regeringen att gå emot sina egna experter. Med anledning av det som anförs ovan vill jag fråga socialförsäkringsminister : Vad avser ministern och regeringen att vidta för åtgärder för att hjälpa den ökande andelen långtidssjukskrivna människor att komma tillbaka i arbete?
fr · H4111188 · 2017-04-04 00:00:00 — Fråga 2016/17:1188 Rivalitet mellan olika grupper i och av (SD) till Utrikesminister (S) Krigen i och har pågått länge, och vi är många som väntar på den dag då Islamiska staten förintas. Misären i dessa länder kommer dock inte att upphöra med Islamiska statens fall eftersom det i finns ett hundratal olika stridande parter. En sak som inte alltför många känner till är att det även i finns ett stort antal rivaliserande grupperingar. För att ta ett exempel har en svensk volontär för Irakkurdiska och väststödda peshmerga (kurdiska regionens armé, som bland annat utbildas av svenska soldater) hamnat mitt emellan i en kamp med rivaliserande yazidiska gruppen YBS (Sinjar Resistance units) i . Resultatet är att kurdiska peshmerga anklagar för att ha kidnappat svensken som YBS hävdar att han frivilligt gått till dem och får skydd. YBS har nära band till den mäktiga i som utgör huvuddelen av väststödda Syriska demokratiska styrkorna (Syrian Democratic Forces, SDF) samt med terrorklassade PKK i . Trots att båda dessa grupper främst består av kurder och har en gemensam fiende i Islamiska staten händer det alltså att de också slåss. Som om detta inte vore nog finns det shia- och sunnigrupper i dessa länder som gör anspråk på inflytande i det maktvakuum som kommer att uppstå efter att Islamiska staten drivits ut, och en rivalitet mellan kurder och araber har också existerat. För att lugn ska råda är det alltså av största vikt att de krafter som är emot extremism enas i kampen för att möjliggöra ett stabilt återuppbyggande av sina respektive länder. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Arbetar ministern och regeringen genom roll i för att minska rivaliteten mellan olika grupperingar som slåss mot islamism och om så är fallet vad gör ?
fr · H4111189 · 2017-04-04 00:00:00 — Fråga 2016/17:1189 Moderna beredskapsjobb av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) meddelade regeringen att man gör en satsning på moderna beredskapsjobb i staten hos svenska myndigheter. Syftet var gott – detta var en reform för att skapa enkla jobb för dem som står utanför arbetsmarknaden och har svårt att få jobb – men genomförandet och tillvägagångssättet har tydliga brister. Reformens mål, att sysselsätta minst 5 000 personer i enkla jobb , verkar tyvärr ligga långt borta. Trots regeringens löfte har inte mer än 300 personer anställts i dessa ”moderna beredskapsjobb”, varav nära 200 har anställts hos Arbetsförmedlingen som själv har den viktiga rollen att matcha sökande till de beredskapsjobb som myndigheter utannonserar. Kort sagt verkar regeringens löfte om 5 000 beredskapsjobb ligga långt borta och till största delen genomföras genom att Arbetsförmedlingen själv anställer de sökande. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Bedömer ministern och regeringen att målet om 5 000 beredskapsjobb till 2020 kommer att nås?
fr · H4111190 · 2017-04-04 00:00:00 — Fråga 2016/17:1190 Antibiotikaresistens av (M) till Statsrådet (S) Statsrådet har startat en översyn om finansiering, subvention och prissättning av läkemedel (dir. 2016:95). Syftet med översynen är att se över dagens komplexa och svåröverskådliga system samt göra det mer hållbart och samhällsekonomiskt. Utredaren ska analysera ansvarsfördelningen för finansieringen av nya och effektivare läkemedel mellan stat och landsting samt väga för- och nackdelar med olika alternativa lösningar för subventionering och prissättning. En modern och effektiv hälso- och sjukvård minskar människors lidande och sjukvårdens kostnader och ger en snabbare återgång till arbetslivet. En växande utmaning för hälso- och sjukvården är antibiotikaresistensen. börjar vi se konsekvenserna av överdriven antibiotikaanvändning i världen och de första fallen av resistens har upptäckts i . Antibiotikaresistensens långtgående effekter är ännu inte kända, men vi vet att riskerna är förödande och nödvändiga att ta på allvar. Antibiotikaresistensen kan minskas och bromsas om det totala behovet och användningen av antibiotika minskas i samhället. Det finns därmed goda skäl för hälso- och sjukvården att arbeta med mer förebyggande insatser och medel mot resistensen, vilket skulle gynna såväl hållbarheten som samhällsekonomin. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ge utredningen ett tilläggsuppdrag att se över möjligheten att subventionera förebyggande preparat och insatser för att minska antibiotikaanvändningen?
fr · H4111191 · 2017-04-04 00:00:00 — Fråga 2016/17:1191 Förbud mot polymerer av (M) till Miljöminister (MP) gav regeringen i uppdrag att undersöka möjligheten att införa nationella begränsningar för mikroplaster i kosmetiska produkter. fick i uppdrag att utreda åtgärder för att minska utsläppen av mikroplast från andra källor. Kemikalieinspektionen redovisade en rapport (KemI rapport 2/16) där man förordade ett nationellt förbud mot mikrokorn av plast i kosmetiska produkter som är avsedda att sköljas av, vilket i sammanhanget kan ses som en mindre åtgärd när det gäller att ta ett samlat grepp kring hela problematiken med mikroplaster i sjöar och vattendrag. När regeringen nu lagt ett förslag på hur dessa ska förbjudas har man inte förmått skilja på plast och polymerer. Eftersom definitionen av plast är tagen från definitionen av polymerer i Reach inkluderas såväl cellulosa som DNA och proteiner. Det innebär att såväl toalettpapper som växter klassas som plast. Det är kort sagt en definition som lämnar en del att önska. Regeringen har till viss del påtalat detta eftersom att man vill att vissa ”naturligt förekommande polymerer” ska vara acceptabla om Kemikalieinspektionen är säker på att de ”inte innebär någon risk för skada på miljön”. Det är dock en omöjlig uppgift eftersom noll risk inte kan påvisas för i stort sett någon produkt. Alla produkter i tillräcklig koncentration påverkar omgivningen – men en sådan användning kan knappast kallas normal. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Vilka åtgärder vidtar ministern och regeringen för att säkerställa att Kemikalieinspektionen ska kunna hantera de många dispenser som kommer krävas, bland annat för toalettpapper, när regeringen inför ett förbud mot olösliga polymerer som är mindre än ?
fr · H4111192 · 2017-04-04 00:00:00 — Fråga 2016/17:1192 Statliga mediers avslöjande av enskilda medborgare av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) har ett mycket starkt skydd för att anställda i den offentliga sektorn ska kunna slå larm om brister i verksamheten. Det är förbjudet för chefer och politiker att efterfråga journalisters källor men vad händer när medier avslöjar anställda som slår larm om brister? Har lagstiftningen hunnit med den nya tidens medielandskap och arbetssätt? Försvarsdebatten drevs av en anonym bloggare som bidrog till att förståelsen för Försvarsmakten och försvarsförmåga kom till allmänhetens kännedom. Av inläggen att döma förstod man att det var en person som hade en genuin kunskap i ämnet. När bloggarens identitet avslöjades förklarade han att anonymiteten var en avgörande faktor för att han skulle ha kunnat blogga som han gjorde. En undersköterska har startat en Facebookgrupp där han lyfter de brister som han ser på sin arbetsplats i synnerhet och inom vården i allmänhet. Han har länkat till nyheter hos , , och där missförhållanden lyfts fram. Hans vilja har varit att göra det anonymt för att undvika repressalier från sin nuvarande eller andra arbetsgivare. avslöjade statliga vem den anonyma undersköterskan är; detta görs i ett nyhetsinslag som är mycket negativt vinklat. Tanken att statliga medier avslöjar enskilda medborgare som lyfter fram missförhållanden för tanken till samhällssystem i helt andra delar av världen. Självklart kan varken jag eller ministern ha synpunkter på vilka nyheter de statliga medierna förmedlar, men frågan är om lagstiftningen behöver förändras för att även skydda svenska medborgare mot de statliga medierna? Om en politiker i samma lagstiftning hade gjort motsvarande granskning så hade många reagerat. En tidigare regeringsmedlem ville förbjuda anonyma bloggar i men backade när hon insåg det orimliga i den tanken. Svenska folket måste anonymt få ha möjlighet att uttrycka sina åsikter och uppfattningar utan risk för repressalier. Frågan är om ministern anser att det är ett problem att undersköterskor eller andra medarbetare i den offentliga sektorn inte kan blogga anonymt eller vara verksamma i sociala medier utan att riskera att bli uthängda av statliga medier, och jag vill därför fråga kultur- och demokratiminister : Är ministern beredd att ta något lagstiftningsinitiativ eller vidta någon annan åtgärd med anledning av det anförda?