ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H512428 · 2017-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:428 av (M) Nationell handlingsplan mot antisemitism har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska antisemitismen i . ska vara ett land fritt från rasism och hatbrott. Den senaste tidens händelser visar mer än någonsin vikten av arbetet mot antisemitism, antisemitiska hatbrott och för säkerhet för den judiska minoriteten i . Regeringen har vidtagit ett flertal specifika åtgärder inom detta område. i uppdrag att göra en fördjupad studie om antisemitiska hatbrott. I budgetpropositionen aviserar regeringen dessutom en ny stödordning för säkerhetshöjande åtgärder för det civila samhället, särskilda medel för säkerhetsarbete på skolor, medel för att möjliggöra hågkomstresor till minnesplatser samt en internationell konferens om Förintelsen för att hedra dess offer efter . Forum för levande historia har även i uppdrag att genomföra en omfattande utbildningsinsats om olika former av rasism i historien och i vilket antisemitism ingår uttryckligen. Skolan är en nyckelinstitution i det långsiktiga främjandet av en värdegrund som utgår från alla människors lika värde och allas rätt att bli behandlade som individer på lika villkor. vidtar kunskapshöjande insatser i skolan om rasism. Myndigheten tar bl.a. fram material till stöd i frågorna och genomför, i samarbete med Forum för levande historia, fortbildningar av skolpersonal i dessa frågor. tar även fram och genomför nationella skolutvecklingsprogram bestående av olika kompetensutvecklings- och stödinsatser riktade till huvudmän och skolor. Insatserna omfattar arbetsformer och arbetssätt för att utveckla arbetet med skolans värdegrund. Värdegrunden inbegriper att aktivt motverka rasistiska tendenser och att förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och grundläggande demokratiska värderingar. Arbetet mot antisemitism ingår också i en större helhet. beslutade regeringen om en nationell plan vars mål är ett strategiskt, effektivt och samlat arbete mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott i . ser vi att situationen i förvärrats . Jag träffar regelbundet representanter för den judiska minoriteten i för att diskutera vilka ytterligare åtgärder som behövs för att motverka antisemitism, antisemitiska hatbrott och för att stärka säkerheten. Det senaste samrådet ägde rum . Jag deltog även i en kippavandring i för att visa solidaritet med och stöd för judar i . Judiska representanter vittnar om att hoten ökar och att rädslan breder ut sig. Det är en ohållbar situation. Därför måste arbetet fortsätta, med full kraft, och fler aktörer mobiliseras för ett fritt från antisemitism.
frs · H512429 · 2017-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:429 av (M) Enhetligt körkort för utländska bilister har frågat mig om jag avser att se över lagstiftningen för att få ordning på situationen med misstänkt förfalskade körkort och därvid överväga att införa ett krav på någon form av enhetligt körkort för utländska bilister. Ett utländskt körkort som är utfärdat i en stat inom EES gäller i enligt sitt innehåll. Även andra utländska körkort gäller i enligt sitt innehåll. Ett körkort utfärdat utanför EES är giltiga från det datum som innehavaren bosatt sig permanent i , därefter måste innehavaren genomföra ett förarprov i för att erhålla ett svenskt körkort. Vad avser utländska körkort utfärdade utanför EES så ska dessa vara utformade i överensstämmelse med någon av förebilderna i de konventioner om vägtrafik som har undertecknats i respektive i . Om de inte är det, och inte heller är utfärdade på engelska, tyska eller franska, gäller körkortet endast tillsammans med en bestyrkt översättning till något av dessa språk eller till svenska, danska eller norska. Ett körkort som inte är försett med ett fotografi av körkortshavaren gäller endast tillsammans med en identitetshandling med fotografi. Om en förare vid poliskontroll uppger sig vara körkortsinnehavare i utlandet krävs att denne visar upp körkortet. Om körkortet inte kan uppvisas måste körkortsinnehavet ifrågasättas och kontrolleras. Detsamma gäller de fall där den kontrollerade personen uppger sig vara körkortsinnehavare, men redan från början gör klart att någon handling inte kan uppvisas. I dessa fall krävs en uppföljning och kontroll av körkortets giltighet och att föraren faktiskt innehar behörigheten i hemlandet, denna kontroll görs även om det körkort som visas upp misstänks vara förfalskat. Det uppstår i en del fall svårigheter för polismyndigheten att kontrollera giltigheten för körkort utfärdade utanför EES. I många länder, kan körkortsinnehav kontrolleras genom motsvarande polismyndighet, men i en del fall kan kontrollen vara svår att genomföra, och då återstår det enbart förarens påstående om körkortsinnehav i ett land utanför EES. I ett flertal sådana fall har ärendet avgjorts i domstol med olika utfall då omständigheterna måste bedömas utifrån det enskilda fallet. I det straffrättsliga förfarandet behöver rättsvårdande myndigheter visa på uppsåt vid misstanke om olovlig körning. Det kan därför förekomma att en förare med en felaktig uppfattning om sin behörighet att föra visst fordon inte blir dömd för olovlig körning. Jag har inte någon entydig signal om att problematiken med kontroll av utländska körkort utfärdade utanför EES är så pass omfattande att lagändringar krävs, men jag avser att säkerställa att det finns en dialog med och åklagarväsendet om utvecklingen på området.
frs · H512430 · 2017-12-20 00:00:00 — Fi2017/04660/S1 Svar på fråga 2017/18:430 av (M) Förenklade skatteregler för småföretagare har frågat mig om jag omgående avser att ta tag i den s.k. förslag om regelförenklingar för näringsidkare. Frågan är ställd mot bakgrund av de förslag som lämnade i betänkandet Förenklade skatteregler för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag. Betänkandet har remitterats och förslagen har mött blandade reaktioner hos remissinstanserna. Många remissinstanser menar att förslagen innebär förenklingsvinster men påpekar att utredningens förslag brister i vissa avseenden. Ärendet bereds inom . Jag har inte för avsikt att föregripa den processen.
frs · H512431 · 2017-12-21 00:00:00 — Dnr M2017/03103/Nm Svar på fråga 2017/18:431 av (M) EU:s naturvårdslagstiftning har frågat mig vilka åtgärder regeringen har vidtagit och kommer att vidta för att ska möjliggöra en mer ända-målsenlig förvaltning av varg i . hänvisar till en omröstning i om en förändring av EU:s naturvårdslagstiftning och skriver att det är nöd-vändigt att ändra och uppdatera art -och habitatdirektivet då de djurarter och habitat som omfattas av direktiven i princip har varit desamma sedan direktiven antogs trots de dynamiska förändringar som skett hos djur-arterna. skriver vidare att detta gör att medlemsländerna måste skydda arter utan ett reellt skyddsbehov. Jag tolkar det som att avser parlamentets resolution från om handlingsplan för naturen, människorna och näringslivet (COM (2017)198). I resolu-tionen uppmanas och medlemsländerna att konkret adressera problem med konflikter mellan stora rovdjur och människor. avslutade en utvärdering av naturvårds-direktiven och presenterade handlingsplanen för naturen, människorna och näringslivet. Av planen framgår att kommissionen inte kommer att föreslå någon ny lagstiftning. Art- och habitatdirektivet och vargens skyddsstatus (strikt skydd) gäller följaktligen fortsatt. Regeringen betraktar därför möjligheten att ändra vargens status inom EU-lagstiftningen som uteslutet inom överskådlig tid. Europarlamentets resolution ändrar inte detta och ger alltså ingen befogenhet för ett medlemsland att ändra skyddsstatusen för varg. Den varg som nämner i sin fråga och som i media omnämnts som Södertörnsvargen, ska skjutas enligt beslut om skyddsjakt av i .
frs · H512432 · 2017-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:432 av (M) Afrikansk svinpest har frågat mig vilka förebyggande åtgärder som jag och regeringen har vidtagit för att förhindra spridningen av afrikansk svinpest och vilka konsekvenser smittan kan tänkas få för den svenska produktionen. Som påpekar är afrikansk svinpest en mycket allvarlig och extremt smittsam djursjukdom. Beslut har tagits av om skyddsåtgärder för att förhindra att sjukdomen sprids vidare inom EU. Bland annat har restriktioner införts när det gäller djurförflyttningar och beslut har tagits om obligatorisk rengöring av fordon från smittade områden. I är ansvaret för att förebygga och bekämpa djursjukdomar delegerat till . Verket har, baserat på riskvärderingar som utförts av , vidtagit åtgärder för att minska risken att afrikansk svinpest introduceras till landet. Jag har fullt förtroende för våra myndigheter och har ingen anledning att ifrågasätta de åtgärder som de vidtagit tillsammans med jägare och näringens organisationer för att förhindra spridning av afrikansk svinpest. Om smittan kommer in i kan konsekvenserna bli mycket kännbara både i form av ekonomiska förluster och i form av djurlidande.
frs · H512433 · 2017-12-21 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:433 av (M) Lantbrukares utsatthet för brott har frågat mig vad jag och regeringen gör för att minska utsattheten för brott bland lantbrukare och för att dessa brott ska prioriteras högre av polisen. Den typ av brottslighet som syftar på riktar sig inte sällan mot enskilda personer och den måste vi ta på stort allvar. I ett demokratiskt samhälle har ingen rätt att förstöra eller stjäla någon annans egendom, eller i värsta fall skada andra människor, enbart för att uppnå politiska syften. Diskussionen om var gränserna går för en acceptabel djurhållning är en viktig debatt som vi i ett demokratiskt samhälle ska kunna föra. Olika uppfattningar och åsikter ska kunna mötas utan att det leder till hot, hat eller kränkningar. omfattande uppdrag innebär ofta svåra avvägningar när det gäller resursfördelning mellan olika angelägna arbetsuppgifter och geografiska områden. Det är likväl viktigt att lever upp till sina åtaganden i hela landet. Regeringen har gett och Säkerhetspolisen i uppdrag att stärka sitt arbete mot politiskt motiverad brottslighet som begås av extremistiska grupper vars syfte är att försöka förändra samhället genom brottsliga och våldsamma metoder.
frs · H512434 · 2017-12-21 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:434 av (M) Olovlig körning har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att förändra lagstiftningen rörande olovlig körning. Det är givetvis angeläget att endast personer med giltigt körkort kör på våra vägar. Det är också viktigt att personer som begår trafikbrott inte kan undandra sig ansvar endast genom att hänvisa till att man inte känner till svenska regler. Brottet olovlig körning består i att köra ett fordon utan att ha körkort. Om det finns ett giltigt körkort, svenskt eller utländskt, är det alltså inte objektivt sett fråga om ett brott. För att fällas till ansvar krävs även att föraren uppsåtligen körde fordonet utan att vara berättigad till det. Detta innebär att föraren måste ha haft insikt om eller varit likgiltig till att han eller hon inte var berättigad att köra vid det aktuella tillfället. En invändning om bristande uppsåt måste motbevisas av åklagaren i det enskilda fallet. När det gäller utländska körkort kan invändningen om att personen trodde sig vara berättigad att föra fordonet vara svår att motbevisa. Det kan vara så att föraren inte behärskar svenska språket och att det inte kan uteslutas att han eller hon missuppfattat ett besked från en myndighet om det utländska körkortets giltighet. Detta får prövas från fall till fall i vanlig ordning. Min bedömning är alltså att det inte är oklarheter om lagen som leder till frikännande domar. Mot denna bakgrund avser jag inte att ta några initiativ för att förändra lagstiftningen rörande olovlig körning i nu aktuellt hänseende.
frs · H512435 · 2017-12-19 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:435 av (SD) Digital arvsrätt har frågat mig hur jag och regeringen avser att agera för att förtydliga rättsläget kring digitala arv. När en person dör, ska hans eller hennes tillgångar – eller kvarlåtenskap – fördelas. Hur egendomen ska fördelas följer av lag eller testamente. I fråga om den egendom som ska ingå i kvarlåtenskapen görs det inte någon skillnad på om den är materiell eller inte. Det innebär bl.a. att även den avlidnes digitala egendom – på samma sätt som annan slags egendom – ingår i kvarlåtenskapen. Det kan i sammanhanget nämnas att den avlidne inte nödvändigtvis behöver ha varit ägare till t.ex. de e-böcker som han eller hon under sin livstid har haft tillgång till. Till exempel är det inte ovanligt att innehåll på en s.k. molntjänst endast upplåts till en person med rätt för denne att använda innehållet . Vilken rätt som en person har till viss egendom är dock inte en arvsrättslig fråga, utan i grunden en fråga om vad som har avtalats mellan parterna. Jag ser därför inte att det finns ett behov av att förtydliga de arvsrättsliga reglerna i fråga om hur digital egendom ska behandlas när någon dör.
frs · H512436 · 2017-12-21 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:436 av (M) En polishögskola i samt 2017/18:446 har frågat mig om jag vid ett eventuellt val av för den nya i avser att så fort som möjligt vidta de åtgärder som krävs för att ska ha sina första polisstudenter . Hon har också frågat mig om rikspolischef besked under insynsrådets möte ligger i linje med regeringens ambitioner, eller om jag avser att vidta några åtgärder för att skynda på processen. Till att börja med vill jag klarlägga att har fått i uppdrag av regeringen att undersöka förutsättningarna för att etablera polisutbildning vid ytterligare två lärosäten, ett i södra och ett i västra . Uppdraget ska redovisas till regeringen . Det stämmer att inledde det arbetet med . Myndigheten förordade att ska få bedriva polisutbildning. Regeringen beslutade att får bedriva polisutbildning under förutsättning att det finns en gällande överenskommelse mellan högskolan och . Det är nu upp till och att komma överens om utbildningsstart och att bestämma de närmare förutsättningarna för utbildningen. Eftersom polisutbildning påbörjas efter ansökningstillfället samt att nya lärosäten måste förbereda sig blir den tidigaste tidpunkten för igångsättandet av de nya polisutbildningarna . fortsätter nu arbetet i enlighet med sitt uppdrag och undersöker förutsättningarna för att starta en polisutbildning i västra . Eftersom processen pågår är det för tidigt att besvara de nu aktuella frågorna.
frs · H512437 · 2017-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:437 av (M) Toppmötet mellan EU och AU har frågat statsministern om hur regeringen ska bidra till den gemensamma EU-AU-FN task force som sattes på plats i samband med det senaste toppmötet mellan AU och EU, samt hur regeringen ska arbeta och driva frågan inom ramen för EU, FN och gentemot den libyska regeringen för att hitta en gemensam lösning och säkerställa att den libyska regeringen uppfyller sina åtaganden. Frågan har överlämnats till mig. Vid AU-EU-toppmötet i , där statsministern deltog, enades EU:s och AU:s ledare om ett gemensamt uttalande, som i kraftiga ordalag fördömer övergrepp mot migranter och flyktingar i , och understryker behovet av att förbättra deras situation. I samband med toppmötet gjordes även en överenskommelse mellan AU, EU och FN om fördjupad samordning av pågående insatser, inklusive tätare samarbete med libyska myndigheter, genom bildandet av en gemensam s.k. task force. Syftet är att skydda migranter och flyktingar i , samt intensifiera redan pågående arbete med vidarebosättning och frivilligt återvändande i nära samarbete med () och (). Denna task force har träffats två gånger: en gång när den formellt lanserades i och en gång i . Vid det senaste mötet i representerades EU av den höga representanten för utrikes- och säkerhetspolitik . Under mötet diskuterades konkreta åtgärder för det fortsatta arbetet med vidarebosättning och återvändande. Parterna åtog sig även att mötas på olika nivåer , för att följa arbetet i nära samarbete med libyska myndigheter. har vid upprepade tillfällen i bl.a. uppmärksammat den oacceptabla situationen för flyktingar och migranter i . Regeringen har likaså både inom FN och EU betonat att IOM och UNHCR är centrala aktörer och behöver utökat stöd. är den största givaren av icke-öronmärkt kärnstöd till UNHCR och har utöver sitt betydande stöd till IOM bl.a. bidragit specifikt till IOM:s arbete i och . Regeringen har också utsett ett nytt särskilt sändebud för bl.a. konflikten i , som besökt landet och haft möten med deltagare i fredsprocessen, inklusive kvinnliga representanter och FN-sändebudet . Regeringen stödjer även FN:s generalsekreterare uppmaning till ökad internationell samverkan för att förebygga och bekämpa människohandel och lagföra förbrytare. Vid sidan av migrationsinsatserna har EU flera andra engagemang i . EU:s insatser sker i samråd med FN, som leder fredsprocessen. EU ger ett stort stöd till , och gränshanteringsinsatsen EUBAM arbetar nära tillsammans med FN-missionen UNSMIL. EU, och , ser en politisk lösning på konflikten i som den enda långsiktigt hållbara lösningen på den svåra situationen i landet. Det är av yttersta vikt att internationella organisationer omgående ges tillträde till förvar där flyktingar och migranter befinner sig. Detta är något denna task force skall arbeta med tillsammans med libyska myndigheter för att säkerställa. Den långsiktiga ambitionen är att libyska myndigheter ska upphöra med att systematiskt placera flyktingar och migranter i förvar.
frs · H512438 · 2017-12-21 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:438 av (M) PostNords arbete inför julen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att PostNord fullföljer sitt uppdrag utifrån de tillståndsvillkor som finns uppsatta. En fungerande postverksamhet i hela landet är viktig för regeringen, svenska folket ska kunna lita på posten. Jag är därför bekymrad över de problem som svenska folket upplever och som det har rapporterats om i media. Jag kommer inte att nöja mig förrän allmänhetens förtroende för bolaget är återupprättat. Inför julen förväntas en mängd paket och den s.k. slog alla rekord. Jag har givetvis frågat hur de förbereder sig och har fått informationen att bolaget bland annat har tagit in nästan 3 000 extra anställda under denna topp i paketleveranserna. Utöver att anställa extra personal har bolaget även förstärkt ombudsnätet, utökat öppettiderna för kundservice och påbörjat lördagsleveranser till hushåll och ombud. PostNords tillstånd att bedriva postverksamhet är förenat med villkor meddelade av () med stöd av 4 § 2 kap. postlagen (2010:1045). Enligt avsnitt 2.1 i tillståndsvillkoren ska PostNord se till att adresserade försändelser hanteras så att de inte skadas genom yttre påverkan under hanteringen eller av väder och vind. PostNord ska självklart säkerställa att bolaget uppfyller dess tillståndsvillkor. Som ansvarig minister för de statligt ägda bolagen för jag en tät dialog med PostNord om bl. a. kvalitet och jag följer noggrant PostNords verksamhet och PTS tillsynsrapporter.
frs · H512440 · 2017-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:440 av (M) Allmän jakttid för skarv har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen har vidtagit och kommer att vidta för att skarven ska undantas från fågeldirektivet och för att allmän jakttid på skarv ska kunna införas. Fågeldirektivet (och Rådets direktiv /147/EG av ) är ett EU-direktiv som skyddar samtliga naturligt förekommande fågelarter inom EU. Enligt fågeldirektivet ska skydda alla vilda fågelarter som förekommer naturligt i landet och se till att de bevaras. För samtliga vilda fågelarter i gäller det skydd som genomförts i artskyddsförordningen (2007:845) och i jaktförordningen (1987:905), enligt artikel 5 och 9 i fågeldirektivet. Endast har befogenhet att föreslå ändringar i fågeldirektivet eller dess bilagor. avslutade en utvärdering av de båda naturvårdsdirektiven, dvs. fågeldirektivet och art- och habitatdirektivet, och presenterade en handlingsplan för naturen, människorna och näringslivet. Av planen framgår att kommissionen inte kommer att föreslå någon ny lagstiftning. Kommissionen har även i samband med sin utvärdering av naturvårdsdirektiven uttalat att den inte tänker föreslå några ändringar. hänvisar till att skulle ha röstat för en förändring av EU:s naturvårdslagstiftning, vilket enligt honom bl.a. skulle innebära att skulle kunna ändra och uppdatera art- och habitatdirektivet och fågeldirektivet. Jag tolkar det som att avser resolution från om handlingsplan för naturen, människorna och näringslivet (COM (2017)198). har i sin resolution välkomnat handlingsplanen och inte uppmanat kommissionen att föreslå ändringar i naturvårdsdirektiven. Tvärtom har i resolutionen begärt att de båda naturvårdsdirektiven ska genomföras fullständigt. Fågeldirektivet och skarvens skydd gäller alltså fortsatt. Europarlamentets resolution ändrar inte detta och ger alltså ingen befogenhet för ett medlems-land att ändra skyddsstatusen för skarv. Regeringen betraktar möjligheten att ändra skarvens status inom EU-lagstiftningen som utesluten inom överskådlig tid. Frågor om svensk jakt beslutas i . har det övergripande nationella ansvaret för jaktfrågor. Förvaltningen av skarv är regionaliserad och om det är motiverat kan besluta om skyddsjakt. Regeringen har inte för avsikt att föreslå en ändring i denna ordning. Jag är dock inte främmande för att legala metoder används för att begränsa förekomsten av skarv, som t.ex. förebyggande åtgärder och skyddsjakt. När tillstånd till skyddsjakt beviljas är det också betydelsefullt att ansträngningar görs för att utnyttja tillståndet fullt ut.
frs · H512441 · 2017-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:441 av Boriana (M) Bilmålvakter Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att stävja användandet av så kallade bilmålvakter. Jag och regeringen ser allvarligt på de fortsatta problemen med fordonsmålvakter och den fortsatt växande skuldmängden trots lagstiftningsändringarna . Vi har därför sett ett behov av att vidta olika åtgärder i syfte att minska förekomsten av s.k. fordonsmålvakter, och kommer därför att se över lagstiftningen och hur den kan skärpas för att minska förekomsten av s.k. fordonsmålvakter. Dessutom har regeringen föreslagit i budgetpropositionen att anvisas –2020 som ett riktat statsbidrag till kommuner. Avsikten är att dessa medel ska användas för att öka bortforsling, uppställning och skrotning av målvaktsfordon. Sammanfattningsvis kommer regeringen att göra en översyn av lagstiftningen och dessutom öka de ekonomiska incitamenten till kommunerna för att omhänderta de aktuella fordonen. Det är viktigt att signalera att fusk inte lönar sig inte minst mot de fordonsägare som sköter sina åtaganden och skyldigheter. Inom pågår arbetet med dessa åtgärder och regeringen kommer att återkomma till i frågan.
frs · H512442 · 2017-12-21 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:442 av (M) Sjöfyllerilagen har frågat mig vilka initiativ jag har tagit i min tjänsteutövning sedan tillkännagivandet om att utvärdera sjöfyllerilagen avgavs i . Sjöfyllerilagen infördes på initiativ av den borgerliga regeringen . har beslutat om ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med betänkande 2017/18:CU2, där det anges att regeringen bör utvärdera det utvidgade straffansvaret för sjöfylleri som infördes . upprättades en promemoria om effekterna av den nya lagstiftningen i (Ju2017/02678/L5). Av promemorian framgår bl.a. att Transportstyrelsen och har som mål att antalet omkomna i fritidsbåtsolyckor, räknat på ett glidande femårsmedelvärde, ska minska till 25 personer . Det femåriga medelvärdet låg 2011 på 36 och är nu nere i 30. Vidare framgår av promemorian att sedan lagstiftningen trädde i kraft har antalet misstänkta sjöfylleribrott minskat i förhållande till antalet genomförda kontroller. Såväl som har noterat en attitydförändring till alkohol bland fritidsbåtägarna och den breda majoriteten förefaller att respektera den nya lagstiftningen. Med anledning av det beslutade tillkännagivandet kommer regeringen att återkomma till om det behövs ytterligare åtgärder.