ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H4111798 · 2017-08-09 00:00:00 — Fråga 2016/17:1798 Förtroendet för rikspolischefen av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Förtroendet för landets polischef är lågt både inom polismyndigheten och bland allmänheten. Många poliser har öppet kritiserat polischefen . Flera politiska partier och ledande politiker har haft mycket kritiska synpunkter på ledarskapet och krävt en förändring. Att omorganisera en verksamhet av polisens storlek och betydelse, kräver dialog mycket information och att man lyssnar på kritik och tar till sig åsikter och förslag på ett bra sätt. Detta verkar inte ha fungerat. Läget är ansträngt på många olika sätt för landets poliser, och många poliser lämnar nu yrket. Medborgarnas förtroende för polisens förmåga att förebygga och utreda brott sjunker. På grund av hård belastning och bristande ledarskap nedprioriteras många områden, vilket innebär att brott begås utan att förövarna riskerar att åka fast. Detta är oacceptabelt. Ett tungt ansvar vilar på regeringen, på ansvarig minister och på polischefen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inkrikesminister : Har ministern förtroende för rikspolischefen ?
fr · H4111799 · 2017-08-09 00:00:00 — Fråga 2016/17:1799 Inrättandet av en viltvårdsmyndighet av (M) till Statsrådet (S) tog miljö- och jordbruksutskottet ett utskottsinitiativ om att en viltvårdsmyndighet skulle inrättas. Det har gått dess och regeringen har ännu inte följt uppmaning. I stället är svaret oftast att frågan fortfarande bereds. Det verkar som att regeringen kämpar emot det som har tillkännagivit och hellre begraver denna för jakten och viltvården viktiga fråga genom att hänvisa till behov av långa utredningstider i . Regeringen ska ju följa beslut och det är därför mycket viktigt att regeringen tar tag i denna fråga och inrättar den viltvårdsmyndighet som har gjort ett tillkännagivande om. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit för att inrätta en ny viltvårdsmyndighet?
fr · H4111800 · 2017-08-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:1800 Lång handläggningstid för vapenlicens av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) har fått stor kritik från landets jägare och skyttar om de långa handläggningstiderna för vapenlicenser och även JO har varit mycket tydligt i sin kritik. En handläggningstid ska ta max men kan ta i många fall långt över . Regeringen har bett polismyndigheten utreda detta och återkomma med förslag på åtgärder för att minska handläggningstiderna. Efter att utredningen presenterades och trots att man försökte använda ett nytt redovisningssätt med medianvärde i stället för genomsnittstiden på ett licensärende så hjälpte inte ens det för att polisen skulle klara av handläggningstiderna inom en rimlig tid. Så trots utredningar som pekar på bristerna och trots kritik från JO och från landets jägare och skyttar händer inget konkret för att minska ner de långa handläggningstiderna för vapenlicenser. har ca 619 000 vapenägare, de långa handläggningstiderna är ett stort problem för landets jägare att ha sina vapen klara till jaktsäsongen och landets skyttar kan hindras i sin träning och tävlingsverksamhet. fick regeringen i uppdrag av att se över reglerna för vapenlicenser, för att effektivisera handläggningen och minska handläggningstiderna. Därefter har ytterligare ett tillkännagivande riktats till regeringen för att korta ner de långa handläggningstiderna. Min fråga till justitie- och inrikesminister är: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att JO:s krav på högst 30 dagars handläggningstid för en vapenlicens ska kunna uppfyllas?
fr · H4111801 · 2017-08-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:1801 Lantmäteriets långa handläggningstider av (M) till Statsrådet (MP) De långa handläggningstiderna på Lantmäteriet är helt oacceptabla. Men vid varje frågetillfälle hänvisar ansvariga statsråd till att man vidtagit åtgärder och att man följer lantmäteriets arbete med att minska handläggningstiderna. Ansvariga statsråd brukar också svara att det är en prioriterad fråga. Men detta räcker inte. Problemet växer och många hör av sig med att de inte får sina förrättningar klara och att det är oerhört långa handläggningstider. Detta måste åtgärdas omgående. De långa handläggningstiderna stoppar upp utvecklingen, stoppar upp behovet av landets bostadsbyggnation, det stoppar upp nya fastighetsbildningar, avstyckningar av tomter och det hämmar utvecklingen i så väl tätorten som på landsbygden. Det stoppar också företagares möjligheter att utöka markområden och kunna bygga ut sina företag. Det hämmar företagsutveckling, jobb och tillväxt i hela landet. Att inte en statlig myndighet kan klara sin uppgift och sitt ansvarsområde är mycket allvarligt. Det är också viktigt att alla våra myndigheter kan leverera beslut utan extremt långa handläggningstider Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet följande: Vad har statsrådet gjort och vad avser statsrådet mer konkret göra för att komma tillrätta med det mycket allvarliga och tillväxthämmande problem som Lantmäteriets långa handläggningstider utgör?
fr · H4111802 · 2017-08-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:1802 Statlig inkomstskatt av (SD) till Finansminister (S) De demografiska förändringar som föranletts av migrationspolitiken innebär påfrestningar för en redan belastad sjukvård och rättsväsende. Trots detta och med knappa resurser fullgör sjuksköterskorna, poliserna och barnmorskorna sin del av samhällskontraktet och mer därtill . Att situationen inom vård och polis är ansträngd vittnar också statistiken om: - Brist på vårdplatser, för lite personal och extrem arbetsbelastning bidrog i genomsnitt till ett dödsfall . - minskade antalet vårdplatser på landets sjukhus . - 400 ingripandepoliser, som åker på kallade 112-larm, har lämnat . Mitt i denna kris har regeringen aviserat att man avser sänka gränsen för när man ska betala statlig inkomstskatt, vilket skulle innebära att fler specialistsjuksköterskor, poliser och barnmorskor skulle betala mer i skatt. Man kan föra en diskussion om hur fördelningspolitiken ska se ut men denna politik är skadlig och bidrar på inget sätt till att minska vårdköerna, stoppa avhoppen inom polisen eller att släcka bränderna i våra förorter. Min fråga till finansminister är följande: Är det regeringens avsikt att hårdare beskatta yrkesgrupper i samhället som förser medborgarna med trygghet och omsorg?
fr · H4111805 · 2017-08-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:1805 Det tilltagande sexuella våldet mot kvinnor i av (SD) till Justitie- och inrikesminister (S) I ett där våldshandlingarna och kriminaliteten rent allmänt nu ökar exponentiellt utgör det sexuella våldet mot samt kränkandet och förnedringen av landets kvinnor en särskilt oroväckande aspekt. Praktiskt taget mördas, våldtas, skändas eller förödmjukas ett allt större antal kvinnor i alla åldrar, medan uppklarandet av och utdömandet av straff för sådana brott endast uppgår till . sprider sig en skräck hos allt fler kvinnor för att röra sig fritt i sina hemorter framför allt efter mörkrets inbrott, men också på vägen hem från arbetet eller på allmän plats såsom näringsställen, särskilt i de allt talrikare kvarter som klassas som ”särskilt utsatta områden'”. Det är en ohållbar situation och regeringen är påfallande apatisk i frågan, trots att justitie- och inrikesministern är representant för ett parti som säger sig historiskt sett ha kämpat för kvinnans frigörelse och fulla värdighet. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vad avser ministern att göra för att råda bot på den negativa utvecklingen?
fr · H4111806 · 2017-08-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:1806 Möjlighet att arbeta efter av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Att fler vill arbeta efter pensionsåldern är positivt, och det är viktigt att samhället tar vara på den kompetens som finns hos många äldre. Här i har vi exempelvis 92-åringen som arbetar på i . Att ha möjligheten att arbeta efter ger meningsfullhet och rutiner i vardagen. Det är även ett sätt för många att dryga ut sin pension. Alliansen höjde jobbskatteavdraget för personer 2007. Sysselsättningen bland personer i åldern 65–har –2015 närapå fördubblats, för att sedan sjunka (SCB: ). Den nuvarande regeringen har bland annat valt att göra det dyrare att anställa personer genom att höja arbetsgivaravgiften. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder ämnar ministern och regeringen vidta för att främja arbete efter ?
fr · H4111807 · 2017-08-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:1807 Effekter i vid försäljning av Metria av (M) till Närings- och innovationsminister (S) röstade ja till att sälja och avveckla Swedesurvey enligt regeringens proposition. Efter omfattande analysarbete fann regeringen att det inte finns några skäl till att staten ska kvarstå som ägare till Metria. Regeringen gör till exempel bedömningen att konkurrenssituationen på marknaden som helhet inte kommer att försämras vid ett förändrat ägande. Metria bedöms inte heller ha bättre utvecklingsmöjligheter med staten som ägare. Metria har sitt huvudkontor i , och staten har satsat på att främja utvecklingen i inom området geografisk informationsteknik. genomförs, med stöd av Vinnväxtprogram, en flerårig satsning på GeoLife. I en fråga till statsrådet (2016/17:1640 av (M) Statliga jobb i ) tog jag upp regeringens ambitioner för att arbeta för flera statliga jobb i . I sitt svar redovisade statsrådet: "Det är viktigt att regionala hänsyn beaktas. Det har därför i budgetpropositionen anförts att regeringen, utöver omlokaliseringar, avser att utveckla myndighetsstyrningen i övrigt så att regionala hänsyn beaktas i större utsträckning (prop. 2016/17:1 utg.omr. 2 avsnitt 4.4)." Region har beslutat om en strategi för smart specialisering där satsningen inom geografisk informationsteknik lyfts fram. Inom detta område finns i myndigheten , statliga bolaget och privata företag. Jag vill därför fråga närings- och innovationsminister : Kommer det vid försäljningen av bolaget att tas någon speciell hänsyn till bolagets betydelse för utvecklingen i ?
fr · H4111808 · 2017-08-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:1808 Gårdsförsäljning av öl och vin av (M) till Socialminister (S) Enligt statistik från har antalet tillstånd för att producera alkoholhaltiga drycker mer än fördubblats . En stor del av ökningen beror på att mikrobryggerier har öppnats runt om i landet. För att ta vara på de förutsättningar som finns för ny produktion och nya jobb runt om i landet behöver vi introducera möjligheten att sälja den egna produkten i anslutning till fabriken eller gården där drycken produceras. är nämligen det enda landet i Europeiska unionen som inte tillåter gårdsförsäljning av alkohol. Det är osannolikt att Systembolagets monopol skulle riskeras genom gårdsförsäljning av vin och öl. Det visar exemplet . Där är gårdsförsäljning tillåten utan att detta har hotat den finska motsvarigheten till Systembolaget. Ökningen av antalet producenter av alkoholhaltiga drycker i visar att detta är en växande marknad. står mikrobryggerierna för av försäljningen av svenskt öl på Systembolaget. Många mikrobryggerier behöver ha möjlighet att sälja den egna produkten i anslutning till tillverkningsstället för att överleva. Det vore även viktigt för besöksnäringen och tillväxten på landsbygden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Är socialministern och regeringen beredda att ta initiativ till att tillåta gårdsförsäljning av öl och vin?
fr · H4111809 · 2017-08-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:1809 Inre utlänningskontroll av Boriana (M) till Justitie- och inrikesminister (S) I samband med demonstrationen på har den högst rimliga frågan väckts om inte polisen borde ha gjort så kallade inre utlänningskontroller i anslutning till demonstrationen. Via sociala medier har polisens yttre befäl på svarat att det inte är praktiskt möjligt . Som skäl anger det yttre befälet: ”Med tanke på att många folkvalda politiker är där och stödjer manifestationen så saknas nog den politiska viljan .” Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder vidtar ministern för att säkerställa att polisens ingripanden vid demonstrationer styrs av lagen och inte den för tillfället rådande politiska viljan?
fr · H4111810 · 2017-08-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:1810 Bro över Gullmarn av (C) till Statsrådet (S) Den tidigare infrastrukturministern besökte och fick en dragning om förslaget om att ersätta nuvarande färjeled med en bro över Gullmarn. En bro skulle stärka stadens attraktivitet och möjliggöra en större arbetsmarknadsregion. Det skulle även ge förutsättningar för fler företag att utvecklas, etableras och klara framtidens kompetensförsörjning i . Broförslaget bygger på egen finansiering utanför infrastrukturplanerna genom avgiftsfinansiering och möjligheten att räkna med de insparade driftsmedlen från färjan hos . Det nuvarande regelverket hos innebär att man endast får använda 20–insparade driftsmedel för färjor. Vårt grannland har avsevärt av insparade driftsmedel, 40–, som kan användas för att ersätta färjor med broar. Om skulle ha ett liknande regelverk som vårt grannland skulle möjligheterna och kalkylerna för att ersätta färjeleder med broar avsevärt förbättras. Min fråga till statsrådet är därför: Är statsrådet beredd att förändra regelverket vad gäller insparade driftsmedel för att möjliggöra att fler färjeleder ersätts med broar?
fr · H4111811 · 2017-08-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:1811 Regeringens reaktion på händelseutvecklingen i av (SD) till Utrikesminister (S) är en av de få mellanstatliga instanser där svensk officiell kritik mot repressionen i sedan det misslyckade kuppförsöket i landet direkt har kunnat framföras till den turkiska statsledningen, nämligen bestående av de 47 medlemsstaternas utrikesministrar. Medan – med undertecknads deltagande – antagit flera mycket kritiska rapporter i ämnet har däremot ministerkommitténs officiella ställningstaganden snarare präglats av stor försiktighet, och individuella medlemsländers eventuella kritik inom ministerkommittén mot den turkiska regimens måttlösa förtryck av oliktänkande har dolts av kommitténs gemensamma kommunikéer. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Kan ministern redogöra för huvudlinjerna i den ställningstaganden inom ministerkommittén till den turkiska regeringens olika åtgärder samt för eventuella framtida initiativ som regeringen kan tänkas förbereda i syfte att bringa agerande i större överensstämmelse med grundprinciper i fråga om demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatlighet?
fr · H4111812 · 2017-08-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:1812 Småföretagares finansieringsmöjligheter av (SD) till Statsrådet (MP) I modern tid har den svenska kreditmarknaden kommit att domineras av de fyra storbankerna, som tillsammans med sina respektive bostadsinstitut står för av krediterna i , vilket har gjort dessa banker till systemviktiga kuggar i det penningpolitiska hjulet. Storbankerna har haft en samhällsnyttig position med en affärsmodell som grundar sig på insättningar från individer och juridiska personer, och bankerna finansierar sedan företagens utveckling och expansion genom utlåningsverksamhet. Därtill har getts en möjlighet att genom styrräntan påverka bankernas utlåningsränta för att styra företagens efterfrågan på kredit. Detta har historiskt bidragit till en effektiv fördelning av krediter i det samhällsekonomiska kretsloppet. I takt med att bankerna i större utsträckning fokuserat sin utlåningsverksamhet till bostadslån har de samhällsnyttiga expansions- och investeringslånen för små och medelstora företag utgjort en allt mindre del av bankernas utlåning. Exempelvis vittnar organisationen om stora svårigheter för deras medlemmar att få tillgång till kredit. Vidare sker det en så kallad cherry-picking, där majoriteten av lånen ges till större företag. Den senaste statistiken visar att av de lån som gavs var , varav i sin tur var lån överstigande . Detta riskerar att lämna många småföretagare utanför så att de i stället tvingas vända sig till dyra, alternativa finansieringskällor. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet uppmärksammat denna situation, och hur ser han på den, och avser statsrådet att komma med förslag på åtgärder för att skapa bättre finansierings- och tillväxtförutsättningar för småföretagare?
fr · H4111813 · 2017-08-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:1813 Outredda brott i norra av (C) till Justitie- och inrikesminister (S) Antalet outredda brott i norra verkar eskalera i rasande takt. Enligt visar polisens statistik att antalet outredda brott ökar i riket. Samma siffra för Region är tio gånger högre, totalt . Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till justitie- och inrikesminister : Har , , och prioriterats bort i polisens omorganisation?
fr · H4111814 · 2017-08-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:1814 Korruption i av (M) till Statsrådet (S) Inom har flertalet rapporter om möjlig korruption och mutbrott uppdagats. Senast skrev medierna om hur polisens representanter haft ett olämpligt tätt samröre med det bolag som vann en upphandling om svenska pass. Dessutom kan en rad andra händelser läggas till listan. Bland annat har polisanmält en före detta anställd för möjlig korruption. Högt uppsatta personer från misstänks ha varit inblandade i en korruptionshärva. Samt att minst tio anställda på i misstänks ha tagit emot mutor. har en historia av låg korruption, och så bör det förbli. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka nya åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att minska korruptionen i ?
fr · H4111816 · 2017-08-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:1816 Danstillstånd av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) I har träningsformen zumba blivit förbjuden. Zumba är en dansklass som är populär världen över. Rätten att dansa och röra sig fritt är inte en självklarhet överallt. I uppmuntras det till dans och rörelse redan på förskolan, men krävs det fortfarande tillstånd för en spontandans på stan, på en pub eller restaurang (som saknar danstillstånd men som uppfyller alla andra krav på tillstånd, regler och kriterier). I kan en pub- eller restaurangägare som saknar danstillstånd straffas om gästerna spontant reser sig och dansar till musiken. uppmanade regeringen att se till att tillståndskravet slopades. Men har ingenting hänt för att ändra eller avskaffa danstillståndet i ordningslagen. Det verkar inte finnas någon ambition eller tidsplan från regeringens sida. Regeringen borde ta mer seriöst på tillkännagivandet från riksdag och verkställa majoritetens beslut. Danstillståndet är byråkratiskt, onödigt och förlegat. Om vi ska vara ett föregångsland för demokrati och mänskliga rättigheter men också förespråka vikten av ett hälsosammare liv bör regeringen agera i ärendet. Men anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : En enig riksdag vill avskaffa danstillståndet. När avser ministern och regeringen att verkställa riksdags beslut och avskaffa kravet på danstillstånd?
fr · H4111817 · 2017-08-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:1817 Nedläggningen av Findus i av (M) till Statsrådet (S) meddelade Findus att man avsåg att lägga ned sin verksamhet i och omlokalisera till . Ca 650 arbetstillfällen i har gått förlorade på grund av nedläggningen. intervjuade den lokala nättidningen tidigare vd (1965–1996) , som framkom med nya uppgifter kring hur han hade försökt förmå regeringen att intensifiera sina ansträngningar för att säkerställa att Findus skulle ha kvar sin produktion i . Argument lades fram av Denrell för regeringen och ett möte skulle hållas mellan företrädare för , som är huvudägare i , och regeringen. Inför detta möte ska Denrell enligt egen utsago ha bistått och hjälpt till med att förbereda regeringens företrädare. Men statsminister deltog själv aldrig vid mötet utan i stället representerades regeringen av statsrådet med ansvar för landsbygdsfrågor. Argumenten som Denrell lade fram ska inte heller ha tagits upp i de förhandlingar som följde. Mötet blev slutligen fruktlöst och Findus produktion i avvecklades . Utifrån dessa nya uppgifter som framkommit vill jag fråga statsrådet :
fr · H4111819 · 2017-08-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:1819 Bristen på studentbostäder av (M) till Statsrådet (MP) drar studierna igång igen för många förväntansfulla studenter vid landets universitet och högskolor. Men för många studenter som kommit in på sitt livs drömutbildning väntar en dyster och problematiskt start på höstterminen. Bostadsbristen för landets studenter är nämligen även mycket stor, och många riskerar därför att stå helt utan en bostad inför terminsstarten. Trots att byggandet av studentbostäder har kommit igång är underskottet på studentbostäder fortfarande mycket stort. senaste bostadsmarknadsenkät visar nämligen att det råder fortsatt brist på studentboenden i flertalet högskolekommuner. 23 av landets 40 högskolekommuner uppger att de har ett underskott på studentbostäder. Det är samtliga kategorier av högskolekommuner, såväl stora som små, samt högskolekommuner i storstadsregionerna. Det är endast två kommuner, och , som uppger att det finns ett överskott på studentbostäder i årets enkät. Läget är alltså fortfarande mycket alarmerande, och för många stundeter är dyra andrahandskontrakt eller olagliga tredjehandskontrakt enda lösningen för att de inte ska tvingas tacka nej till sin utbildningsplats. En situation som vi naturligtvis inte kan eller ska acceptera. Mot bakgrund av ovanstående vill jag därför fråga statsrådet : Kommer statsrådet och regeringen att vidta några åtgärder för att komma till rätta med bristen på studentbostäder, och i så fall när?
fr · H4111820 · 2017-08-17 00:00:00 — Fråga 2016/17:1820 som hotar transportförsörjningen av (L) till Statsrådet (S) Transportpolitiken handlar om att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Detta anger regeringen som huvudsakligt uppdrag för transportsektorn. Den omfattande hamnkonflikten i har pågått . Medlarna har gett upp eftersom en av parterna inte vill acceptera medlingsbud. Den olösbara konflikten leder till att 140 personer nu får lämna jobbet. Konflikten resulterar inte bara i att jobb går förlorade utan även i att transporter till och från hamnen stoppas. hamn är porten till . Företag får med dagens konfliktläge dirigera om trafiken för att säkra leverans. måste gå till andra hamnar och containerflödet måste dirigeras om. Fler transporter med lastbil blir en nödvändig lösning. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av konflikten i hamn som påverkar transportförsörjningen negativt?