ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H4121165 · 2017-04-10 00:00:00 — Dnr U2017/01540/GV Svar på fråga 2016/17:1165 av (M) Asylsökande ungdomars möjlighet att läsa klart påbörjad gymnasieutbildning har frågat mig om vad regeringen gör för att säkerställa att alla 18-åringar i får gå klart gymnasieskolan. Regeringens mål är att alla unga ska gå en gymnasieutbildning, eftersom en gymnasieutbildning kan vara avgörande för att varaktigt kunna etablera sig på arbetsmarknaden. (SOU 2016:77) har lämnat en rad förslag för att fler unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning, däribland ett förslag om att tydliggöra rätten att fullfölja introduktionsprogram. Regeringen beslutade lagrådsremissen Rätt att fullfölja introduktionsprogram i gymnasieskolan efter flytt till en annan kommun. I denna föreslås en ändring i skollagen som förtydligar att en elev har rätt att fullfölja introduktionsprogram efter flytt till en annan kommun. Rätten avser såväl det påbörjade introduktionsprogrammet som ett annat introduktionsprogram hos den nya hemkommunen. Bakgrunden är att det i samråd har framkommit att det finns otydligheter angående rätten att fullfölja utbildningen på ett introduktionsprogram när en elev flyttar till en annan kommun. Det förtydligande som görs gäller alla elever som har påbörjat ett introduktionsprogram, men är särskilt angeläget för asylsökande unga som har fyllt , då de inte har rätt att påbörja en gymnasieutbildning efter att de har fyllt . Studier på introduktionsprogram är nödvändiga för att nyanlända ungdomar ska lära sig svenska och få möjlighet att bli behöriga till ett nationellt program. gör, enligt myndighetens webbplats, numera bedömningen att asylsökande elever som fyllt har rätt att fullfölja introduktionsprogram i gymnasieskolan även efter att de flyttat till en annan kommun. Bedömningen omfattar även andra elevgruppers rätt att få fortsätta sin utbildning på introduktionsprogram efter en flytt till en annan kommun. Regeringen anser, trots det, att det av rättssäkerhetsskäl är viktigt att skollagen förtydligas.
frs · H4121166 · 2017-04-07 00:00:00 — Dnr U2017/01541/UF Svar på fråga 2016/17:1166 av (M) MUCF:s bidragsgivning har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att säkerställa att skattebetalarnas pengar inte går till organisationer som har kopplingar till extremism, oseriösa eller icke-existerande organisationer eller organisationer som skapats för att tillgodose bidragsentreprenörers intressen. Inledningsvis vill jag understryka att människors frivilliga engagemang är en viktig del av demokratin. Hundratusentals svenskar engagerar sig i ideella organisationer och föreningar, på idrottsplatser och i gymnastikhallar, på scouthajker och i friluftslivet, i studiecirklar och i läxhjälpsprojekt. I mötet mellan människor uppstår en gemenskap som bidrar till tillit och sammanhållning. Det är viktigt att staten stödjer det engagemanget. Bidragsgivning måste ske strikt under kontroll. I samtliga statsbidragsförordningar finns villkor som ska vara uppfyllda för att en organisation ska kunna få statsbidrag. I de allra flesta förordningar som reglerar statsbidrag till det civila samhällets organisationer ställs det upp ett demokrativillkor som bl.a. innefattar respekt för demokratins idéer, jämställdhet och förbud mot diskriminering. Det är upp till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) att bestämma vad som behövs i fråga om underlag för att kunna fatta beslut i ett enskilt fall. Den ansökande organisationen ska lämna de handlingar och uppgifter till MUCF som myndigheten behöver för att kunna pröva ansökan. Revisor ska i flera fall intyga riktigheten av uppgifterna i ansökan. Att avgöra om villkoren för att få bidrag är uppfyllda och fatta beslut i fråga om bidrag utgör myndighetsutövning. Varken regeringen eller ett enskilt statsråd får påverka enskilda beslut. Statskontoret har fått i uppdrag att genomföra en myndighetsöversyn av MUCF, och i den särskilt analysera myndighetens bidragshantering. I uppdraget ingår bland annat att säkerställa att MUCF har de verktyg som krävs för att kunna tillämpa demokratikriteriet fullt ut samt att analysera rutiner vad gäller kvalitetssäkring, uppföljning och kontroll. Vidare har regeringen gett MUCF i uppdrag att redovisa hur de arbetar för att säkerställa att de organsationer som får bidrag lever upp till demokratikriteriet. Båda dessa uppdrag ska redovisas . Om Statskontorets granskning visar att MUCF behöver skärpa sina rutiner avseende bidragshantering kommer regeringen agera med kraft för att så ska ske. Vi ska göra allt vi kan för att skapa ett regelverk som är tydligt med att de organisationer som tar del av samhällets stöd också ska leva upp till de demokratiska värderingar som utgör grunden för det gemensamma samhällsbygget. Svenska skattebetalare ska kunna känna sig trygga med att inga pengar betalas ut till organisationer som inte respekterar demokrati och jämställdhet.
frs · H4121167 · 2017-04-07 00:00:00 — Dnr U2017/01616/UF Svar på fråga 2016/17:1167 av (M) Uppdrag till MUCF har frågat kultur- och demokratiministern om hon anser att det är lämpligt att ge vissa viktiga uppdrag, som syftar till att tillgodose tillkännagivanden, till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Inledningsvis vill jag understryka att människors frivilliga engagemang är en viktig del av demokratin. Det är viktigt att staten stödjer det engagemanget. ska vi göra allt vi kan för att skapa ett regelverk som är tydligt med att de organisationer som tar del av samhällets stöd också ska leva upp till de demokratiska värderingar som utgör grunden för det gemensamma samhällsbygget. Svenska skattebetalare ska kunna känna sig trygga med att inga pengar betalas ut till organisationer som inte respekterar demokrati och jämställdhet. MUCF har fördelat statsbidrag mot våldsbejakande extremism och intolerans. I och med att MUCF har erfarenhet och kunskap om organisationers arbete mot våldsbejakande extremism var det lämpligt att ge MUCF i uppdrag att ta fram en vägledning för hur kommuner kan samarbeta med organisationer i det förebyggande arbetet. gav regeringen myndigheten i uppdrag att redovisa hur de arbetar för att säkerställa att de organsationer som får bidrag lever upp till demokratikriteriet. Myndigheten ska redovisa de åtgärder som de avser vidta med anledning av sin bedömning. Uppdraget är ett led i regeringens arbete för att säkerställa att bidragsmedel går till den verksamhet som anges i gällande förordningar och inte till organisationer som inte respekterar demokrati och jämställdhet. Det är viktigt att den myndighet som fördelar statsbidrag också har krav på sig att utveckla sin bidragshantering. Det utgör inte något motsatsförhållande utan tvärtom så kan uppdragen komplettera varandra. Vidare har Statskontoret fått i uppdrag att genomföra en myndighetsöversyn av MUCF, och i den särskilt analysera myndighetens bidragshantering. I uppdraget ingår bland annat att säkerställa att MUCF har de verktyg som krävs för att kunna tillämpa demokratikriteriet fullt ut samt att analysera rutiner vad gäller kvalitetssäkring, uppföljning och kontroll. Om MUCF:s redovisning och Statskontorets granskning visar att MUCF behöver skärpa sina rutiner avseende bidragshantering kommer regeringen agera med kraft för att så ska ske.
frs · H4121169 · 2017-04-07 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1169 Tilläggsdirektiv om Arbetsförmedlingens av (M) har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit med anledning av de tilläggsdirektiv till som fattat beslut om skulle tillföras utredningen . Utredningen kommer att få kompletterande direktiv. fattade beslut om tillkännagivandet pågår beredning av tilläggsdirektiv inom .
frs · H4121172 · 2017-04-07 00:00:00 — Dnr N2017/02536/IFK Svar på fråga 2016/17:1172 av (M) som finanscentrum har frågat mig vad den negativa trenden i Index beror på och vilka åtgärder jag och regeringen avser att presentera för att vända utvecklingen. Regeringen för en politik i syfte att nå målet om lägst arbetslöshet i EU . Regeringen har genomfört flera insatser för att förbättra villkoren för företagande och för att förbättra finansieringsförutsättningarna för företag i . har i ett EU-perspektiv en relativt sett stor banksektor men i övrigt är storleken på den svenska finanssektorn i genomsnitt med övriga EU-länder. Effekter av förändringar såsom Brexit och utvecklingen inom banksektorn i övriga EU-länder, där svenska banker står sig mycket starka, kan öppna för framtida möjligheter. Jag ser vidare positivt på att är ett av de ledande länderna i EU att attrahera riskkapital med ett stort inflöde från utlandet och särskilt när det gäller finansiering till unga teknikföretag. Beträffande utsikterna för framtidens finanssektor så ser jag goda förutsättningar för tillväxt när det gäller nya innovativa bolag i . Fintechsektorn är ett exempel på en ny innovativ bransch där digitaliseringen är en central komponent för ytterligare utveckling och där ligger långt framme. Regeringen har uppdragit åt Verket för innovationssystem att se över hur verksamhet och regleringar kan anpassas till nya innovativa finansiella produkter, s.k. fintech inom finanssektorn. har fått i uppdrag av regeringen att se över hur myndigheten kan möta de frågeställningar och behov som kan uppkomma när finansiella företag erbjuder nya innovativa tjänster. Inom ramen för regeringens exportstrategi så har Business ett uppdrag att hjälpa s.k. born global företag att utveckla sin export. Jag ser positivt på möjligheterna för nya svenska fintechbolag att nå den internationella marknaden och därmed också stärka som finanscentrum. Regeringen har vidare tagit initiativ för att ytterligare vitalisera riskkapitalbranschen för företag i utvecklingsskeden genom en ny struktur för statens riskkapitalinsatser. , som bildades , kommer att samverka med, och investera genom privata aktörer. Förutom ett stärkt utbud av riskvillig finansiering, genom uppväxling med privat kapital, förväntas bolagets arbetssätt bidra till att utveckla riskkapitalmarknaden och det finansiella ekosystemet i vilket därmed kan förstärka finansbranschen för finansiering av innovativa tillväxtbolag. Privat gräsrotsfinansiering är en bransch som växer snabbt. Regeringen har därför tillsatt en utredning om gräsrotsfinansiering med utgångspunkten att förbättra förutsättningarna för utvecklingen av finansieringsformen och se över de frågetecken och behov som finns när det gäller regleringar på marknaden. Sammanfattningsvis så bedömer jag att med stöd av regeringens politik har goda förutsättningar att ligga i framkant när det gäller den teknikutveckling som präglar finansbranschen och det omfattar också en dynamisk struktur på riskkapitalmarknaden och när det gäller nya finansieringsformer för företag, särskilt innovativa tillväxtbolag.
frs · H4121173 · 2017-04-13 00:00:00 — Dnr S2017/02095/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:1173 av (M) Pensionärers vinprovningar har frågat mig om jag avser verka för att ett förslag lämnas om en översyn av den svenska alkohollagstiftningen i syfte att underlätta för pensionärer att ha vinprovning utan att alkoholtillstånd krävs. Målet med den svenska alkoholpolitiken är att begränsa alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar. Detta mål är också vägledande för lagstiftningen på området. För att uppnå målet ska all hantering av alkohol i samhället vara tydligt reglerad. Alkohollagen anger bland annat under vilka förutsättningar alkohol får säljas och serveras och reglerar även provsmakningar. Jag har förståelse för att lagens krav i vissa situationer kan uppfattas som väldigt strikta. Men grunden för lagstiftningen är att reglera alkoholhanteringen på ett tydligt och ansvarsfullt sätt. Det är mot denna bakgrund som jag inte avser verka för en översyn av den svenska alkohollagstiftningen i syfte att underlätta vinprovning utan krav på sådant tillstånd.
frs · H4121174 · 2017-04-11 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1174 av (L) brott mot demokratin har frågat mig på vilket sätt jag kommer att markera mot de brott mot demokrati, mänskliga rättigheter och rättstatens principer som den venezuelanska regimen gör sig skyldig till. Frågan ställdes mot bakgrund av att landets högsta domstol genom ett par beslut ogiltigförklarade parlamentet och berövade dess ledamöter deras parlamentariska immunitet. Det bör noteras att denna domstol, Tribunal Supremo de Justicia, kontrolleras av landets president . Åtgärderna var en ytterligare upptrappning av den pågående konfrontationen mellan presidenten och oppositionen, och det var den senare som vann en övertygande majoritet i parlamentet vid det senaste valet . Denna konfrontation har förlamat och landet befinner sig nu i en mycket svår politisk, ekonomisk och humanitär situation. Oppositionen betecknade domstolens beslut som en statskupp och en liknande åsikt framfördes av generalsekreteraren för OAS (Organization of American States) . Det permanenta rådet inom OAS har framfört stark kritik mot åtgärderna och uppmanat att återupprätta parlamentets konstitutionella auktoritet. EU gjorde också tidigt ett uttalande, som stod bakom, där besluten av ifrågasätts och där EU erinrar om att full respekt för landets författning och demokratiska principer är avgörande för att uppnå en fredlig utgång av den svåra situationen samt för att återfå politisk stabilitet i landet. uppmanades att arbeta tillsammans med alla aktörer och institutioner i landet med full respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. President verkade ta intryck av den hårda kritiken mot åtgärderna. I ett tal uppmanade presidenten domstolen att se över sina beslut gentemot parlamentet, vilket den också gjorde och antog nya beslut som förefaller ha delvis återupprättat parlamentets auktoritet. Vi kommer att bevaka utvecklingen genom EU och Europeiska utrikestjänsten, som har en delegation i . har ingen ambassad i , men vi följer utvecklingen via vår ambassad i . Vi kommer fortsatt att noga bevaka utvecklingen och framföra våra synpunkter vad gäller vikten av respekt för demokrati, mänskliga rättigheter och rättstatens principer. Det krävs att vidtar åtgärder för att vända den negativa utvecklingen i landet där nu en majoritet av landets befolkning lever i fattigdom och stor varubrist.
frs · H4121176 · 2017-04-12 00:00:00 — Dnr M2017/00882/Ee Svar på fråga 2016/17:1176 av (M) byggregler gällande energi har frågat mig när och på vilket sätt jag kommer att agera för att säkerställa att byggregler ändras i linje med vad som har förordats av både Miljömålsberedningen och . Frågan har sin bakgrund i att systemgränsen för byggregler utfår från hur mycket energi som levererats till byggnaden (levererad energi). Miljömålsberedningen och gör bedömningen att reglerna bör utgå från hur mycket energi som byggnaden använder (använd energi). Regeringen beslutade om en ändring av Plan- och byggförordningen (PBF) för att ska uppfylla sina åtaganden om nära-nollenergibyggnader enligt och rådets direktiv om byggnaders energiprestanda (2010/31/EU). I genomförandet av nära nollenergikraven har regeringen följt de anvisningar som finns i direktivet om byggnaders energiprestanda. Direktivet sätter gränser för vilken systemgräns som medlemsstaterna kan välja genom detaljerade krav på hur beräkningen av en energiprestanda ska göras. Den systemgräns som bedöms motsvara dessa anvisningar är den systemgräns som beslutades av regeringen varför tillsvidare bör tillämpa denna systemgräns. presenterade ett förslag till ändringsdirektiv till direktivet om byggnaders energiprestanda (KOM (2016) 765). Utfallet av revideringen av direktivet avgör förutsättningarna för val av framtida systemgräns. Regeringen verkar för att medlemsländerna ska få frihet att välja systemgräns.
frs · H4121177 · 2017-04-12 00:00:00 — Dnr Fö2017/00512/MFU Svar på fråga 2016/17:1177 av (M) Försvarsmaktens samlade luftförsvarsförmåga har frågat mig hur jag ser på betydelsen av det flygburna radarsystemets framtid och om jag avser att i närtid verka för att beslut tas om dess vidmakthållande. Flygvapnet har två radarspanings- och ledningsflygplan av typen S 100D/ASC 890 organiserade i Transport- och specialflygdivisionen. Systemet används för att upptäcka flygplan, fartyg eller andra föremål på stora avstånd och är betydelsefullt i förvarningshänseende samt för att Försvarsmakten ska ha en god luft- och sjölägesbild. Regeringen har tillsatt en utredning för att se över Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov (dir. 2016:110). Utredaren ska bland annat bedöma möjligheterna att omhänderta materielinvesteringar som berör kritiska omsättnings-, nyanskaffnings- eller uppgraderingsbehov samt beskriva vilka konsekvenser som följer av de föreslagna materielprioriteringarna. Utredarens förslag ska ligga till grund för Försvarsberedningens analys, men kommer vid sidan av Försvarsmaktens underlag också att vara ett betydelsefullt underlag för regeringens prioritering av anvisade medel under återstoden av försvarsinriktningsperioden. Uppdraget ska redovisas . Enligt Försvarsmaktens budgetunderlag är vidmakthållandet av radarspanings- och ledningsflygplanen finansierat till 2020, vilket innebär att åtgärder behöver påbörjas för att inte förmågan ska utgå. Myndigheten analyserar alternativen för det framtida vidmakthållandet. Det finns ett flertal identifierade vidmakthållande-, omsättnings- och nyanskaffningsbehov i Försvarsmaktens materielförsörjning. Dessa behov behöver vägas av mot varandra för att Försvarsmakten ska kunna lösa tilldelade uppgifter inom de ekonomiska ramar anvisar och för att målen för det militära försvaret ska uppnås. Jag kan konstatera att radarspanings- och ledningsflygplanen är av stor operativ betydelse, men att ytterligare underlag krävs innan ett ställningstagande kring systemets fortsatta vidmakthållande kan göras.
frs · H4121178 · 2017-04-12 00:00:00 — Dnr Fö2017/00513/MFU Svar på fråga 2016/17:1178 av (M) Spridning av försvarets materiel och förnödenheter har frågat mig om jag avser att verka för att Försvarsmaktens materiel och förnödenheter i ökad utsträckning sprids i landet, så att de finns närmare krigsförbanden och därmed minskar sårbarheten. Den fråga som ställer är central för den omställning av försvaret som regeringen redan har påbörjat. Försvarsmakten har genom försvarspolitiska inriktning getts ett tydligt krav på att kunna mobilisera samtliga krigsförband . Detta krav innebär i sin tur att myndigheten anpassar sin förrådshållning omfattande bland annat uppemot 300 anläggningar av olika storlek och lokalisering inklusive större lager på cirka 25 verksamhetsorter för att tillgodose krigsförbandens olika behov av snabbt gripbar materiel. Likaså innebär kravet att Försvarsmakten ser över den centraliserade förrådshållningen i syfte att minska sårbarheten avseende krigsviktig materiel och förnödenheter. Förrådshållningen är en del av den samlade försvarslogistiken, som delvis utförs av . Regeringen mottog betänkandet Logistik för högre försvarsberedskap (SOU 2016:88). I den fortsatta beredningen av betänkandet och de remissvar som kommit in kommer regeringen att överväga möjliga åtgärder för att Försvarsmakten, i enlighet med vad som anförts i den försvarspolitiska inriktningspropositionen, ska kunna styra och följa upp logistikverksamheten.
frs · H4121179 · 2017-04-13 00:00:00 — Dnr S2017/02112/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:1179 av (M) Narkolepsidrabbade har frågat mig på vilket sätt jag och regeringen följer upp den angelägna lagstiftningen kring ersättningen för dem drabbade av narkolepsi i samband med pandemivaccineringen, så att enskilda och anhöriga inte drabbas ytterligare när det gäller ersättning av läkemedelsskador inom ramen för den ingångna överenskommelsen om ersättning. Det har gått drygt efter att lagen om statlig ersättning till personer som insjuknat i narkolepsi har trätt i kraft. Under den tiden har Kammarkollegiet påbörjat sitt arbete med att gå igenom ansökningar och bedöma samband. Vidare har regeringen gett i uppdrag att uppdatera tidigare gjorda kartläggning av forskning inom området. Vad gäller arbetet som bedrivs av Svensk Försäkring i egenskap av branschorganisation så har de uppdraget från sina medlemmar att innefatta narkolepsi i sina tabellverk. Detta är något som staten inte har någon del av utan hanteras av branschen. Det aktuella förslaget är också ett förslag som remitterats snarare än ett slutgiltigt ställningstagande. Regeringen har en överenskommelse med , om att följa utvecklingen på området och stämma av utfallet av lagstiftningen. Detta är något som regeringen självklart kommer att fullfölja. Jag avser att bjuda in till ett första möte, och för gärna dialog om lämplig tidpunkt för ett sådant möte
frs · H4121181 · 2017-04-21 00:00:00 — Dnr N2017/02587/MRT Svar på fråga 2016/17:1181 av (C) Allvarlig fara för den allmänna ordningen eller inre säkerheten har frågat inrikesministern enligt vilka kriterier statsrådet och regeringen anser att befinner sig i en situation av allvarlig fara och vad som skulle behöva förändras för att vi inte längre skulle göra det. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen har bemyndigats enligt lagen (2015:1073) om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet att meddela föreskrifter om identitetskontroller vid transporter med buss, tåg eller passagerarfartyg till från annan stat, samt att meddela föreskrifter om sanktionsavgifter och tillsyn och kontroll av dessa åtgärder. Föreskrifterna får gälla . Åtgärderna får vidtas under förutsättning att det har uppkommit en allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet. Med stöd av bestämmelserna i lagen utfärdade regeringen förordningen (2015:1074)om vissa identitetskontroller vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet som trädde i kraft . Bestämmelserna har därefter förnyats med samma sakliga innehåll . Nuvarande bestämmelser enligt förordningen (2017:16) gäller till . Inför varje beslut om förnyelse av bestämmelserna har regeringen gjort en bedömning av situationen i landet för att kunna ta ställning till om rekvisitet enligt lagen är uppfyllt. Den senaste bedömningen gjordes med hänsyn till övervägandena vid förlängningen av gränskontrollerna vid inre gräns, vad som framkommit genom regeringens uppdrag till berörda myndigheter om id-kontrollernas effekter samt och analyser. Antalet asylsökande har minskat markant jämfört med situationen , men trots detta kvarstod enligt bedömningen inför förlängningen ett stort tryck på viktiga samhällsfunktioner i anslutning till mottagandet av asylsökande. En ny lägesbedömning kommer att genomföras inför regeringens ställningstagande till om en förlängning av id-kontrollerna från behövs.
frs · H4121182 · 2017-04-12 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1182 av (V) Handel med västsahariska produkter har frågat mig om jag anser att svenska myndigheter eller statligt ägda bolag, utifrån dom, kan ge finansiellt stöd eller garantier till svenska bolags aktiviteter i , utan Polisarios samtycke. avgörande behandlar inte frågan om enskilda medlemsstaters stöd eller garantier till företag. Domen berör således inte vad som gäller för att ge stöd till svenska företag som agerar i . I den mån något finansiellt stöd eller garantier till svenska företag skulle förekomma ska detta ske inom ramen för svensk rätt och folkrätten. Domen innebär att produkter som har ursprung i inte omfattas av de tullförmåner som ges under jordbruks- och fiskehandelsavtalet mellan och . Domen är, i allt väsentligt, i enlighet med den svenska hållningen att territorium ska betraktas som åtskilt från . När det gäller frågan om utvinningen av naturresurser i har regeringen varit tydlig med att enligt folkrätten bör eventuell exploatering av naturresurser tillgodose behoven och intressena hos den västsahariska befolkningen, inklusive att eventuella intäkter ska komma denna till del samt att det ska ske i enlighet med dess vilja.