ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H4111666 · 2017-06-21 00:00:00 — Fråga 2016/17:1666 Utveckling av preclearance på av (L) till Statsrådet (S) är största flygplats. Den verkar som nav för flygtrafiken och har därmed stor betydelse för svensk ekonomi. För inrikestrafiken är central och erbjuder ett stort utbud av regionala linjer i hela landet. Flygplatsen är också viktig för svensk import och export samt möjliggör för utbyten med övriga världen genom turism och annan besöksnäring. Regeringen har att tillsatt ett råd för utvecklingen av , luftrummet och anslutande infrastruktur. Detta är en del i den av regeringen beslutade svenska flygstrategin. Infrastrukturminister är ordförande för det råd som ska fungera som ett rådgivande organ mellan berörda aktörer. Genom utbyte av erfarenheter ska rådet tillsammans bidra i arbetet med att långsiktigt utveckla . Fler direktlinjer till tillsammans med amerikansk inresekontroll gör till den viktigaste flygplatsen i norra . Ett starkt betyder mycket för och näring och tillväxt. Regeringen har förhandlat med om bilaterala avtal om preclearance på . Amerikansk inresekontroll, preclearance, innebär att amerikansk gräns-, tull- och säkerhetskontroll genomförs redan på i stället för vid ankomst till . Regeringens målsättning är att kunna överlämna en proposition till . Min fråga till statsrådet är: Hur kommer en flygskatt att påverka framtida roll och utveckling av preclearance till ?
fr · H4111667 · 2017-06-21 00:00:00 — Fråga 2016/17:1667 Polisens bemanning av (M) till Statsrådet (S) stundar en skön sommarledighet för många svenskar, så också för vårt lands poliser. Det innebär dock även att stora delar av lider av brist på poliser . rapporterades exempelvis att bristen på poliser i föranledde att en semesterledig polis tvingades ingripa mot en narkotikapåverkad man i , då det inte fanns någon patrull tillgänglig att skicka ut. I stängde många polisstationer ned sin verksamhet . fanns av de skånska poliserna i aktiv tjänst. Polisens underbemanning är allvarlig och ett hot mot tryggheten. Medborgarnas tilltro till polisen och rättsväsendet bygger på tillgänglighet och att polisen kommer när man behöver. Att polisen är underbemannad och inte hinner åka på utryckningslarm är oacceptabelt och undergräver den service som medborgarna har rätt att förvänta sig av samhället. En ytterligare problematik som lett till färre poliser och en generell underbemanning, även , är också det besynnerliga anställningsstopp som införts gällande de nationella avdelningarna. Därtill är det många poliser som väljer att lämna sin tjänst; bara har cirka 400 poliser slutat. Av dessa är de flesta mitt i karriären, under och har varit i yrket 5–. Det är en allvarsam utveckling som måste vändas. Därför vill jag fråga statsrådet : Hur ser polisens bemanning ut under en vanlig vecka, och vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka tryggheten och förbättra polisens bemanning ?
fr · H4111668 · 2017-06-21 00:00:00 — Fråga 2016/17:1668 Gemensam nationell läkemedelslista i långbänk av (M) till Socialförsäkringsminister (S) I finns en promemoria upprättad i , Ds 2016:44 Nationell läkemedelslista, som ingående beskriver hur en gemensam nationell läkemedelslista kan genomföras. En nationell läkemedelslista kommer att stärka patientsäkerheten inom hälso- och sjukvården. För är det så att uppgifter om patientens läkemedel är utspridda på många olika informationskällor i olika delar av hälso- och sjukvården samt i de register över recept och uthämtade läkemedel som förs av . Det finns därtill avgörande utmaningar som handlar om att de legala förutsättningarna för att dels dokumentera, dels ta del av uppgifter är olika för samtliga informationskällor. Det behövs ett förtydligande avseende hur en nationell läkemedelslista ska kunna länkas samman med journalsystemen. Det behövs därför ett samlat helhetsgrepp avseende patientsäkerhet och läkemedelsanvändning. Det finns behov av tydligare nationell styrning för att säkra hantering av information. Det måste finnas ett tydligt gemensamt åtagande som möjliggör för alla patienter i hela landet att själva kunna ta del av sin samlade läkemedelslista. Det huvudsakliga syftet med promemorians förslag är att tillgodose patientens och vårdpersonalens behov av information om patientens läkemedelsbehandling. Vad väntar regeringen på? Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : Vad väntar ministern och regeringen på samt när avser ministern och regeringen att lägga fram en proposition om en nationell gemensam läkemedelslista?
fr · H4111669 · 2017-06-21 00:00:00 — Fråga 2016/17:1669 Utvärdering av promillegränsen på sjön av (M) till Statsrådet (S) har haft en alkoholpromillegräns på 0,2 för sjöfylleri. Det har gått denna gräns infördes, och det är därför viktigt att man gör en uppföljning och utvärdering av den nya lagen. Det är alltid viktigt att se över konsekvenserna av ny lagstiftning och se om den nya lagen bidragit till färre olyckor på sjön. Det är också viktigt att man redovisar hur arbetet med övervakningen av sjöfylleri har gått och hur man planerar den framtida övervakningen. Lagar som införs måste följas upp och utvärderas – så också denna. Min fråga till statsrådet är Tänker statsrådet ta initiativ till att göra någon form av utvärdering och uppföljning av lagstiftningen kring promillegränsen på sjön?
fr · H4111670 · 2017-06-21 00:00:00 — Fråga 2016/17:1670 Äldres rätt till utomhusvistelse. av (M) till Statsrådet (S) Tyvärr är det inte alla i vårt land som får möjlighet att njuta av sommar, sol, blommande ängar och ljumma vindar. Enligt brukarundersökning i äldreomsorgen var det av de tillfrågade äldre på särskilda boenden som ansåg att möjligheterna till utomhusvistelse inte var tillräckligt bra. Det betyder att tusentals äldre människor i vårt land riskerar att inte få komma ut, trots att vi vet att det är bra för hälsan såväl psykiskt som fysiskt. Utan en tydligare rätt för äldre att komma ut är det risk att det inte sker alls eller att promenader och andra utomhusaktiviteter för äldre dras in när kommunen ska spara pengar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att garantera att alla äldre inom omsorgen får möjlighet till utomhusvistelse?
fr · H4111671 · 2017-06-21 00:00:00 — Fråga 2016/17:1671 Brandskydd och cellplaster av Nooshi Dadgostar (V) till Statsrådet (MP) Den tragiska branden i det 24 våningar höga bostadshuset i fick katastrofala följder. Polisen befarar att 79 människor mist livet, och många skadades. Det är fortfarande oklart vad som orsakade branden, men flera medier har rapporterat om ett extremt snabbt händelseförlopp. På grund av byggnadens konstruktion och material tros branden ha spridit sig på ett sätt som annars inte ska kunna ske. De boende ska också ha påtalat brister i brandsäkerheten utan att dessa åtgärdades. Mycket tyder på att ett undermåligt brandskydd, avsaknad av brandbarriärer och valet av isoleringsmaterial bidrog till att branden spred sig mycket fort. Huset var isolerat med cellplast, ett billigt material som är funktionellt för isolering men som kan orsaka förödande konsekvenser vid en brand. Cellplast används även i byggnader här i och SVT () rapporterar om att användningen eskalerat. Cellplast har använts som isoleringsmaterial i tiotusentals svenska hus och flera våldsamma bränder har kunnat kopplas till just valet av isoleringsmaterial. Cellplast är tillåtet som isolering, men det kräver att vissa villkor uppfylls. saknas det dock en tredje part som kontrollerar att byggherrarna har följt reglerna och gjort rätt. I stället ligger ansvaret på byggherrarna själva. Med en sådan typ av egenkontroll finns stora risker att allvarliga brister inte upptäcks eller åtgärdas. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att utreda hur vanligt det är med cellplast i svenska byggnader samt se över kontrollen av brandskyddet i syfte att undvika olyckor som den i ?
fr · H4111672 · 2017-06-21 00:00:00 — Fråga 2016/17:1672 Våra inhemska humlor och bin av (V) till Statsrådet (S) Våra humlor och bin i har stor betydelse för vår matförsörjning, som pollinerare och för den övriga biologiska mångfalden. Nära en tredjedel av den mat vi äter är pollinerad av insekter, och globalt sett uppskattas det ekonomiska värdet av funktionen uppgå till . Situationen är dock allvarlig för dessa pollinerare som på grund av mänskliga aktiviteter minskar i både antal individer och antal arter. Ett ytterligare hot mot våra inhemska bin och humlor är nu den industri som växt upp när det gäller kommersiell uppfödning av humlesamhällen. Industrin har vuxit fort i och , och dessa länder har en betydande export till exempelvis av humlesamhällen. Då vår import i princip saknar reglering av denna verksamhet innebär detta potentiellt stora miljöproblem för såväl honungsbin, vilda humlor och solitära bin som övriga pollinerare. Den vanligaste arten av humlor, den sydeuropeiska underarten av mörk jordhumla som används inom industrin, skiljer sig från vår naturligt förekommande underart av jordhumla. Genom import av denna underart riskerar vårt jordbruk att i förlängningen bli beroende av kanske en enda art av inavlade, importerade humlor. En sjukdomsspridning i likhet med vad som drabbat tambin , orsakad av parasiter eller virus, skulle vara en katastrof för vårt jordbruk. Problem med inavel, hybridisering och utslagning av inhemska arter är ett stort hot mot den biologiska mångfalden och har redan drabbat länder som och . För att inte ska drabbas brådskar det, enligt , med att reglering införs för distribution, utplacering och användningsområde av importerade humlor. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder för att reglera importerade humlesamhällen för att värna den biologiska mångfalden och stärka hållbarheten hos vårt jordbruk?
fr · H4111673 · 2017-06-22 00:00:00 — Fråga 2016/17:1673 Hantering av personer som anses vara säkerhetshot av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) beslutade att utvisa en 30-årig syrisk anhängare till Islamiska , som just friats från terroristbrott men som ändå klassades som ett säkerhetshot av Säkerhetspolisen. Med hänvisning till att mannen med stor sannolikhet kastas i fängelse eller avrättas i eller gick det inte att utvisa honom dit, och eftersom det inte fanns skäl att hålla honom häktad försattes han på fri fot. Mannens försvarsadvokat hävdar att mannen önskar återvända till , och troligtvis också kommer göra så på egen hand, vilket kan vara det bästa scenariot ur ett svenskt perspektiv. Den svenska rättsstaten sitter dock i och med fall som detta i ett dilemma. En person som tydligt sett sig själv som jihadist, och som klassats som ett säkerhetshot, får alltså fritt vandra på våra gator. I bästa fall lämnar personen landet och kan därmed i stället utgöra fara för andra människor i andra länder. Vem som helst förstår att detta inte är rimligt. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att säkerställa att personer som anses vara en säkerhetsrisk för vårt eller något annat samhälle inte försätts på fri fot, och vad avser ministern i sådana fall att göra?
fr · H4111674 · 2017-06-22 00:00:00 — Fråga 2016/17:1674 Nyanlända elevers möjlighet att klara svensk skola av (SD) till Utbildningsminister (MP) Regeringen har fått en rad förslag från den särskilda utredaren om hur elever som kommer till i årskurs 7–9 ska klara av att bli behöriga till den svenska gymnasieskolan. Förslag för att ändra den rådande trenden med få behöriga är minst sagt viktig, då enbart av de nyanlända 15–16-åringarna var behöriga till gymnasieskolan , vilket kan jämföras för svenskfödda. Bland de förslag som redovisats finns exempelvis individuella studieplaner och längre lovskolor, vilket i sammanhanget kan tyckas vara mycket positiva och behövliga åtgärder. Vad som dessvärre också föreslås är att elever i stället för underkänt ska få skriftliga omdömen, som följd av att det annars kan kännas stigmatiserande. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Är det rimligt att någon elev i den svenska skolan ska få skriftliga omdömen i stället för betyg som följd av en eventuell ”stigmatisering”, och är det i sådana fall försvarbart med olika behandling av elever beroende på varifrån de kommer?
fr · H4111675 · 2017-06-22 00:00:00 — Fråga 2016/17:1675 Regeringens syn på Muslimska av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) lämnade undertecknad in en skriftlig fråga till kultur- och demokratiminister (MP), som rörde förhållningssätt till Muslimska . återkom ministern med ett ”svar”, på frågan och ministern konstaterar helt riktigt följande: ”Organisationer som verkar i strid mot samhällets grundläggande värderingar ska inte erhålla statligt stöd. Varje organisation som ansöker om stöd ska prövas självständigt och rättssäkert mot de kriterier som ställs upp för det aktuella stödet.” Detta är självklarheter, och det är givetvis också i enlighet med hur vi vill att det ska vara, men på intet sätt ett svar på frågan om regeringens samlade bedömning av Muslimska eller organisationer knutna till detta nätverk. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Hur ser ministern och regeringen på Muslimska ?
fr · H4111676 · 2017-06-22 00:00:00 — Fråga 2016/17:1676 Ideella sektorns betydelse inom arbetsmarknadspolitiken av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Ett av regeringens prioriterade vallöften var att avskaffa den så kallade sysselsättningsfasen i jobb- och utvecklingsgarantin. I rasande fart har platserna avvecklats, med följd att fler och fler långtidsarbetslösa lämnats utan åtgärder och i sysslolöshet. I stället har regeringen utlovat extratjänster, som än så länge har uppnått en blygsam volym, samt en utökad roll för den ideella sektorn. Tyvärr verkar ambitionerna gällande den ideella sektorn mest stanna vid ord, och de konkreta åtgärderna har uteblivit. Många aktörer inom den ideella sektorn vittnar nu om hur de måste avveckla sin verksamhet. Senast i raden är , som varnat för att deras verksamhet för att ge arbetslösa människor en meningsfull sysselsättning och en starkare ställning på arbetsmarknaden nu kan vara slut. står hälften av platserna i olika arbetsmarknadsprogram tomma, och de kan komma att avvecklas helt eller i början på 2018. Mot den bakgrunden är min fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilken roll anser ministern att den ideella sektorn ska spela för att motverka sysslolöshet bland dem som står längst från arbetsmarknaden?
fr · H4111677 · 2017-06-22 00:00:00 — Fråga 2016/17:1677 Statsministerns besök i av (M) till Statsminister (S) Den 26–besöker statsministern . Med på resan är närings- och innovationsminister , EU- och handelsminister , miljöminister och en näringslivsdelegation. Fokus för resan beskrivs som grön innovation och hållbarhet. Statsministern kommer också att ha överläggningar med premiärminister och tala på . Senast statministern besökte var . Landet har haft en stark ekonomisk tillväxt, vilket är positivt men som fått konsekvenser för miljön som det finns brister i rättsväsendet och respekten för mänskliga rättigheter. Min fråga till statsminister är därför: Vad är syftet och målet med resan, och avser statsministern att i sina möten lyfta frågan angående bristen i rättsväsendet och respekten för mänskliga fri- och rättigheter i landet.
fr · H4111678 · 2017-06-22 00:00:00 — Fråga 2016/17:1678 Mål mot piratkopiering av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) orsakar piratkopiering stor skada för många upphovsmakare runt om i landet. har en god tradition av att ha många skapare av spel, musik och film. Dessutom har vi legat i framkant gällande it-utvecklingen, något som har underlättat för både laglig och illegal fildelning och streaming. För att arbetet mot piratkopiering ska fungera effektivt behövs tydliga planer och konkreta mål. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister följande: Vilket är regeringens kvantitativa mål för minskningen av piratkopiering?
fr · H4111679 · 2017-06-22 00:00:00 — Fråga 2016/17:1679 av (M) till Statsrådet (S) rapporterar att avtalsförhandlingar pågår mellan å ena sidan SOS Alarm och å andra sidan om ökade kostnader för vidarebefordran av larm till . har en symbolisk summa betalats, nu verkar det som om SOS Alarm vill ta ut en betydligt högre summa, vilket mot bakgrund av att redan är en frivillig organisation och inte har några statliga bidrag till sin verksamhet ter sig orimligt. Staten och Kommuner och Landsting är delägare i SOS Alarm. Därmed är det en fråga för regeringen vilken hållning som staten bör inta ifråga om en verksamhet som betyder mycket för säkerheten i svenska farvatten och som genom alla de ideella insatser som görs leder till att tusentals liv kan räddas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att sjösäkerheten i våra farvatten kan förbli på en hög nivå för det fall att avtalsförhandlingarna leder till högre kostnader för ?
fr · H4111680 · 2017-06-22 00:00:00 — Fråga 2016/17:1680 Nordjobb av (SD) till Utrikesminister (S) Programmet Nordjobb som finansieras av bland annat och arbetar med att förmedla framför allt sommarjobb till ungdomar i . Det handlar främst om jobb inom hotell, servering, jordbruk, förskolor med mera. Programmet ger möjlighet att jobba i , , , , , , och . Man hjälper även till med boende och fritidsaktiviteter. har 25 000 ungdomar fått denna möjlighet. Detta bidrar till ökad kunskap om språk och kultur i , ökad mobilitet på den nordiska arbetsmarknaden och till rörligheten över gränserna i . Min fråga till utrikesminister är därför: Avser ministern att verka för att program och projekt liknande detta ska möjliggöras i ?
fr · H4111681 · 2017-06-22 00:00:00 — Fråga 2016/17:1681 IS-sympatisörer inom samhällsservicen av (SD) till Statsrådet (S) Tidningen har avslöjat hur en 23-årig medarbetare på ett HVB-hem för ensamkommande ungdomar sympatiserar med Islamiska staten. Den aktuella personen, vars nätverk även sträcker sig till andra IS-sympatisörer, har manat till jihad genom att distribuera jihadistisk propaganda samt uppmanat följare att samla in pengar till terrorism. Det råder naturligtvis inget tvivel om att det är förkastligt att tillåta personer som sympatiserar med och sprider terrorism arbeta inom samhällsservicen. Det kan anses vara extra allvarligt om det rör exempelvis HVB-hem för unga och andra områden där brukarna står i en beroendeställning. Att statsrådet delar den uppfattningen tar jag alltså för givet, men det finns fortfarande en del frågetecken kring detta fenomen. Min fråga till statsrådet är därför: Är det rimligt att IS-sympatisörer arbetar på exempelvis HVB-hem i , och vad avser ministern att göra för att säkerställa att personer som sympatiserar med och/eller sprider terrorism inte ska arbeta i sådan verksamhet?
fr · H4111682 · 2017-06-22 00:00:00 — Fråga 2016/17:1682 Gårdsförsäljning av öl och vin av (M) till Socialförsäkringsminister (S) fattade beslut om att hos regeringen ansöka om tillstånd att under en treårig försöksperiod tillåta län att erbjuda gårdsförsäljning av vin och öl. Det skånska klimatet är med svenska mått mätt gott för vinproduktion, och det finns redan ett trettiotal producerande vingårdar i regionen. har en rad framgångsrika mikrobryggare poppat upp runt om i . Många ligger på landsbygden. De har potential att bidra till många fler jobb och till en mer levande landsbygd. skapas vart femte jobb i besöksnäringen, som bara växer. Mat- och dryckeskulturen har satt lilla på världskartan. skrev Timesatt var ett av de tio bästa ställena att besöka – i hela världen. De motiverade det med de många skånska restauranger som håller absolut världsklass och som ligger på landsbygden i . Det bubblar av kreativa entreprenörer som lagar sagolik mat, odlar tobak, skapar vin och öl. Det är ingen hemlighet att skånsk matkultur är viktig. Och mat och dryck hänger ihop. Många av dem som producerar öl och vin säljer även andra produkter från sina gårdar. Det vore naturligt om de själva fick sälja det de skapar, i en helhet. Det kan de inte . får de hänvisa till närmaste systembutik. Det är klart att det påverkar deras möjligheter att skapa lönsamhet och att utvecklas. är det enda land i EU som inte tillåter gårdsförsäljning. Vårt östra grannland, , tillåter gårdsförsäljning av regionalt producerade viner, trots att de har ett statligt alkoholmonopol. Försäljningen sker med vissa regionala restriktioner. Detta visar att gårdsförsäljning är fullt förenligt med alkoholmonopolet, vilket också har bekräftats av i ett svar på en fråga från europaparlamentariker . Det är också värt att framhålla att i den utredning, SOU 2010:98, som regeringen har lagt till handlingarna, har utredarna gjort bedömningen att ”om man inför utredningens modell för gårdsförsäljning kommer det inte att leda till några negativa konsekvenser för folkhälsan av betydelse”. Mot bakgrund av detta vill jag fråga socialförsäkringsminister följande: Vilka initiativ avser ministern att ta för att gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker ska kunna bli verklighet?
fr · H4111683 · 2017-06-22 00:00:00 — Fråga 2016/17:1683 Småskalig vattenkraft av (M) till Miljöminister (MP) Vänga kvarn utgör en mycket betydelsefull kulturmiljö. I anslutning till kvarnen finns Vänga damm, som är en förutsättning för det uppskattade naturreservatet mosse. Tyvärr hotar nu att anmäla byalaget, som äger och sköter Vänga kvarn, för miljöbrott. Detta på grund av de nya EU-regler som införts. Dessa nya miljökrav på vattenkraftverken hotar Vänga kvarn och andra småskaliga vattenkraftverk som inte har ekonomin att driva processen om att få nytt tillstånd för sin vattenkraftsverksamhet. I vissa fall kommer de nya miljökraven att leda till att vattenkraftverken avvecklas på grund av de kostnader som kraven skulle medföra. tar inga hänsyn till konsekvenserna av sitt agerande, inte heller till att ny lagstiftning är på väg, för att underlätta tillståndsprocessen för vattenkraftsägare som Vänga byalag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister följande: På vilket sätt avser ministern och regeringen att underlätta fortsatt drift för de småskaliga vattenkraftverken?
fr · H4111684 · 2017-06-26 00:00:00 — Fråga 2016/17:1684 Illegala trafikskolor av (M) till Statsrådet (S) rapporterar att illegala trafikskolor utgör ett allt större problem. Även från andra håll i landet kommer liknande rapporter. Illegal trafikskoleverksamhet riskerar att vi i trafiken får fler förare med sämre kunskaper. Dessutom snedvrider det konkurrensen eftersom de illegala trafikskolorna kan pressa priserna jämfört med godkända trafikskolor som betalar skatter och avgifter. Därutöver menar flera att de elever som gått i illegala trafikskolor behöver köra upp fler gånger och att de därmed minskar möjligheterna för andra elever att få en uppkörningstid. Problemen tycks ha pågått och varit kända . Statsrådet har tidigare fått besvara skriftliga frågor i ämnet, och tidigare vidtagna åtgärder har uppenbarligen inte lett till önskad effekt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att stoppa de illegala trafikskolorna?