ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H4111856 · 2017-08-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:1856 Transoceana direktanlöp av fartyg till och av (M) till Statsrådet (S) hamn är största hamn och ett nav för logistik och handel i . Transporter till och från är avgörande för svenska företag och svensk ekonomi. En stor del av det gods som importeras och exporteras passerar . Exempelvis har ungefär sex av tio containrar som ska till eller från passerat via containerhamnen i , före hamnkonflikten. Containerhamnen i har lamslagits av en arbetskonflikt under . Effekterna av konflikten är stora för hamnens kunder, företag i och utomlands. Många företag har tvingats att hitta nya vägar att transportera sitt gods, ofta med lastbil till andra hamnar i andra länder. Transportkostnaderna ökar liksom miljöpåverkan. Det påverkar i sin tur svensk konkurrenskraft negativt. Dessutom, liksom som en effekt av läget i hamnen, har flera rederier beslutat och gett besked att de slutar köra stora fartyg till . Det är mycket oroande. Så kallade transoceana direktanlöp, alltså att fartyg körs från direkt till stora hamnar i eller , har länge varit en hörnsten i effektiva logistikupplägg för svensk industri och andra företag. Detta krackelerar nu stegvis. som land riskerar att i närtid stå utan sådana direkta fartygslinjer till viktiga marknader. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta givet hamnkonflikten för att även fortsatt ska kunna ha fungerande logistikflöden med transoceana direktanlöp av fartyg till och ?
fr · H4111857 · 2017-08-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:1857 Jämställt företagande av (M) till Närings- och innovationsminister (S) I den senaste om entreprenörskap (2017) konstateras bland annat att ”det dramatiska fall i det totala entreprenörskapet (TEA-indexet) som kunde noteras 2014 återhämtats 2016”. Vidare skriver rapportförfattarna: ”Uppgången domineras dessutom av en ökning i kvinnors entreprenörskap. Det innebär att den osäkerhet som präglade debatten kring välfärdsföretagande, och och som troligen förklarade den kraftiga minskningen 2014, gradvis har undanröjts. GEM-undersökningen genomfördes innan lades fram och eventuella effekter på entreprenörskapet i hägnet av den följande debatten kommer att visa sig siffror.” En högst oroväckande kommentar med tanke på den höga andelen kvinnliga företagsledare inom välfärdssektorn. skriver regeringen i ett av sina jämställdhetsmål att ”kvinnor och män ska ha samma möjligheter att starta och driva företag som kan växa och generera inkomst”. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att den nuvarande diskussionen om vinster i välfärden inte ska påverka graden av kvinnors företagande negativt, och hur arbetar ministern och regeringen för att uppnå jämställdhetsmålet om kvinnors och mäns företagande?
fr · H4111858 · 2017-08-30 00:00:00 — Fråga 2016/17:1858 Polisens kontroll av illegal arbetskraft av (SD) till Statsrådet (S) I de fall då det finns misstanke om oegentligheter får polisen, baserat på utlänningslagen, göra kontroller av olika arbetsplatser för att finna illegal arbetskraft. Lyckligtvis finns det dock en departementsskrivelse med en föreslagen förändring i utlänningslagen som fattar beslut om kring nyår. Syftet med förändringen sägs vara att ge polisen ytterligare möjligheter att initiera kontroller, vilket av förklarliga skäl är positivt. Problemet är som bekant brett och svårhanterligt då det dels handlar om illojal konkurrens mot andra företag, dels om att de som arbetar illegalt ofta utsätts för usla arbetsförhållanden, vilket vi vid ett flertal tillfällen fått läsa om i tidningarna. Vad få personer vet är att det även är illegalt att anlita svart arbetskraft, och att man i och med detta ofta gör den enskilde arbetaren en björntjänst. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att göra för att uppmärksamma allmänheten på att det inte bara är olagligt att arbeta illegalt utan även att utnyttja illegal arbetskraft?
fr · H4111859 · 2017-08-30 00:00:00 — Fråga 2016/17:1859 Konventionen om förbud mot kärnvapen av (M) till Försvarsminister (S) Regeringen driver frågan att ska ställa sig bakom konventionen om förbud mot kärnvapen. Konventionen har ifrågasatts av många bedömare utifrån att ett svenskt undertecknande skulle kunna äventyra bilaterala försvarssamarbeten med enskilda Natoländer, men det finns även frågetecken om konventionen över huvud taget skulle bidra till en ökad kärnvapennedrustning. Varken stater med kärnvapen eller Natoländerna har ställt sig bakom konventionen. Detta gör att chanserna att föra nedrustningsarbetet framåt är mycket små. Natoländerna avstår på grund av att konventionen riskerar att bara påverka de västländer som har kärnvapen och därmed skapa en säkerhetspolitisk obalans. Bristen på verifikationsmekanismer i konventionen kan till och med medföra att så kallade skurkstater kan producera kärnvapen utan att det går att upptäcka. Från Natos sida påpekar man att konventionen kan påverka relationen mellan Nato och enskilda Natoländer och partnerländer till Nato, som , negativt. Dels för att konventionen skapar en säkerhetspolitisk asymmetri som missgynnar väst, men dels för att skrivningar i avtalet kan äventyra försvars- och materielsamarbeten mellan och Natoländer. Regeringen bygger mycket av sin säkerhetspolitik på att upprätta bilaterala samarbeten med olika Natoländer. Från regeringens sida hävdar man att detta är ett fullgott substitut för ett svenskt Natomedlemskap, trots att dessa samarbeten inte innehåller några bindande försvarsgarantier. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Vilka signaler har ministern fått från Nato och enskilda Natoländer om hur de ser på konventionens påverkan på nuvarande och framtida försvars- och materielsamarbeten mellan och ?
fr · H4111860 · 2017-08-30 00:00:00 — Fråga 2016/17:1860 Kronofogdens handläggningstider av (M) till Finansminister (S) Medierna har rapporterat att har fått in ovanligt många anmälningar mot kronofogden. Handläggningstiderna hos myndighetens medelshantering är långa, vilket har drabbat enskilda. Flera av de drabbade är individer som har fått sin lön utmätt, trots att de hunnit bli skuldfria. Andra har fått vänta på utbetalningar. En del av förklaringen är rent teknisk; det datasystem som kronofogden använder för medelshantering är gammalt och omodernt, vilket innebär att en stor andel av de ekonomiska transaktionerna måste göras för hand. En följd av detta är att registreringen av transaktionerna dröjer. Detta enligt uppgifter i medierna. Problemen är inte nya för myndigheten. har tidigare i en motion påtalat att regeringen noga måste följa kronofogdens medelshantering och vid behov vidta nödvändiga åtgärder. Motionen föranleddes av ett flertal JO-anmälningar . majoritet avslog motionen med följande motivering: ”Utskottet utgår från att regeringen noga följer frågan om hur betalningsförmedlingen fungerar och vid behov vidtar nödvändiga åtgärder.” Så har uppenbarligen inte skett. Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att säkerställa en effektiv och rättssäker medelshantering hos kronofogden så att enskilda och företag inte lider skada?
fr · H4111861 · 2017-08-30 00:00:00 — Fråga 2016/17:1861 Omlokalisering av statliga jobb till nordöstra av (M) till Statsrådet (S) Regeringen meddelade att sju myndigheter helt eller delvis ska omlokaliseras från till andra orter i landet. Tyvärr måste det konstateras att inte någon av de myndigheter, hela eller delar av, som flyttas kommer att placeras i nordöstra . Under en ganska för mindre än försvann och flyttades statliga jobb från nordöstra . Statliga avvecklade Distansapoteket i och verksamhet flyttades från till . I det senare fallet alltså från en medelstor stad till en av största. När nu regeringen väljer att flytta myndigheter så omlokaliseras inte någon av dem till nordöstra , trots att staten flyttat jobb därifrån. På den presskonferens där regeringen presenterade flytten menade statsministern att alliansregeringen varit Stockholmsfixerad. Om alliansregeringen var Stockholmsfixerad, enligt statsministern, så måste man tyvärr konstatera att regeringens ointresse för och för att kompensera för statliga jobb som flyttats från nordöstra är monumentalt. Regeringen väljer till och med att flytta en myndighet från till näst största stad, , i stället för att placera ett enda statligt jobb i nordöstra . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : När kommer statsrådet och regeringen att flytta statliga jobb till nordöstra och vilka myndigheter, eller delar av myndigheter, är i så fall aktuella?
fr · H4111862 · 2017-08-30 00:00:00 — Fråga 2016/17:1862 Undervisningskvaliteten i skolan av (M) till Utbildningsminister (MP) började över 100 000 barn i första klass i skolan. Det är en stor och viktig händelse i deras liv. Vid i fanns en grupp förväntansfulla sjuåringar från olika etniska och kulturella bakgrunder som såg fram emot att få börja i den svenska skolan. Men flera föräldrar upprördes av den lärarsituation de möttes av när de lämnade sina barn som skulle börja i en av skolans tre klasser för förstaårselever. – Vi fick träffa deras två lärare och då visade det sig att de bara pratar svag svenska, säger en förälder. Hon säger vidare att hon hellre hade sett att lärarna varit obehöriga och svenskspråkiga än att de inte behärskar det svenska språket fullt ut. Lärare visade sig ha svårigheter med svenska språket och kunde, enligt föräldrar, knappt förklara för barnen att de skulle skriva sina namn och rita ett självporträtt. Det fattas behöriga lärare i den svenska – i liksom på andra håll. menar att undervisningskvaliteten försämras om läraren saknar svensk legitimation och inte behärskar det svenska språket. – Att anställa lärare utan svensk legitimation som inte behärskar det svenska språket leder till att undervisningskvaliteten försämras, säger enhetschef . – Det är viktigt att en lärare har en svensk lärarlegitimation för att det ska gå att säkerställa att läraren, bland annat, behärskar det svenska språket. – Om en lärare inte behärskar det svenska språket, men ändå bedriver undervisningen på svenska, kan det leda till att undervisningen försämras. – Det är klart att om man inte behärskar det språk som vi använder i svensk skola, i enlighet med vad som gäller för en svensk legitimation, så blir kvaliteten på undervisningen sämre. Det kan man nog nästan utgå ifrån, säger . Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Hur avser ministern att säkerställa att samtliga elever i svenska skolor får en likvärdig och bra undervisningskvalitet som inte på något vis hindras av lärarnas språkbrister?
fr · H4111863 · 2017-08-30 00:00:00 — Fråga 2016/17:1863 Avhysning i praktiken av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) ändrade riksdag reglerna för avhysning. Tanken är att det ska vara lättare för markägare att avhysa personer som inte följer reglerna för allemansrätten. Att få sin mark ockuperad av exempelvis bärplockare som utför sina behov på markägarens domäner, eller som eldar och skräpar ned, är inte en tillfredställande situation. I Hela säger polisen att det inte är en prioriterad åtgärd att bistå markägare som har fått sin mark ockuperad och att det kan ta tid för polisen att ingripa. Det var inte tanken med den förändring som gjorde, tvärtom, tanken var att om allemansrätten ska kunna bevaras så är det av avgörande betydelse att våra myndigheter agerar när intrång/ockupation sker av mark. Markägaren säger i samma artikel uppgivet. ”Jag har pratat med Kronofogden som sa att det gick att gå genom polisen för att snabba på. Så jag har pratat med polisen och de har varit här och tittat, men jag har inte fått några mer svar. Man känner sig maktlös.” Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Anser ministern att lagen i praktiken fungerar som det är tänkt för att bistå markägare som får sin mark ockuperad?
fr · H4111864 · 2017-08-30 00:00:00 — Fråga 2016/17:1864 Trygghetsskapande ordningsvakter av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) I en tidigare skriftlig fråga till dåvarande inrikesminister har jag lyft fram frågan om statligt finansierade ordningsvakter för att i det korta perspektivet skapa en nödvändig trygghet, inte minst för alla de företagare som utsätts för brott. I lyfter en Icahandlare i problemet med unga människor som befinner sig i centrum och ställer till bråk och problem. Samma handlare upplever också en mycket kraftig ökning av snatterier, och vid ett besök hos honom var uppfattningen att åklagare/polis skriver av av alla anmälningar om snatteri med motiveringen ”Brott kan ej styrkas”, trots att det är butikskontrollanter som har tagit snattaren och man har identifierat personen med legitimation. Handlaren sa uppgivet vid mitt besök: ”Vad kan jag göra mer?” Det är lätt att förstå att han och många andra småföretagare nu känner sig uppgivna och utelämnade när man utsätts för brott och upplever att staten varken skyddar eller ingriper vid brott, och dessutom avskriver brott på löpande band. I säger handlaren: ”Många av dem som är här inne i butiken har blivit mer aggressiva, de har en attityd och lämnar inte när vi säger till. Vi får nästan jaga i väg dem. Det är ett gäng ungdomar som flyter omkring, de yngre och äldre .” Det är regeringen som är ansvarig för att det finns en synlig och närvarande polis i hela . För att lösa problemet med att snabbt få till en trygghet vore det en god idé med statligt finansierade kommunala ordningsvakter som skulle kunna bidra till att skapa just den efterfrågade tryggheten. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Är ministern beredd att medverka till att vi får statligt finansierade ordningsvakter för att skapa lugn ro och ordning i många områden i ?
fr · H4111865 · 2017-08-30 00:00:00 — Fråga 2016/17:1865 Nordiskt samarbete kring färdtjänsten av (S) till Statsrådet (S) För sedan besökte jag ett par i i , något som även rapporterade om. Mannen hade drabbats av en stroke och var delvis förlamad. På finns en terapi som för honom fungerade bra och paret brukade därför åka dit med flyg från . Egentligen hade resan kunnat underlättas om de i stället flugit från i som ligger betydligt närmare . Färdtjänsten kör dock inte från till då det ligger i , trots att det skulle underlätta resan för kunden och sannolikt varit mindre resurskrävande för färdtjänstbolaget. Det nordiska samarbetet utvecklades ju för att underlätta för de nordiska medborgarna att resa mellan länderna, ta arbete i ett grannland och generellt främja utbyte. Det måste även gälla personer med funktionsnedsättning. För personer i gränsbygder som eller är en möjlighet att smidigt korsa gränsen centralt. Det finns en lag (1995:479) om nordisk konvention om socialt bistånd och sociala tjänster. Konventionens syfte är att underlätta rörligheten i . Den trädde 1996. Enligt konventionen ska kommunerna i gränsområdena mellan de nordiska länderna samarbeta för att göra det möjligt för personer med funktionshinder att resa med hjälp av färdtjänst till en grannkommun i ett annat land, på samma sätt som man kan göra till en kommun innanför det egna landets gränser. Kommuner och landsting får dock själva fatta de beslut och ingå de överenskommelser som rör konventionen. Uppenbarligen finns fortfarande brister vad gäller detta. Med anledning av detta ställde jag en fråga till utrikesministern (i egenskap av Nordenminister) som dock överlämnades till statsrådet . Av dennes svar framgår att en översyn av konventionen pågår och att är det departement som deltar från svensk sida. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att agera i denna översyn för att säkerställa möjligheterna att använda färdtjänst även över gränsen till annat nordiskt land?
fr · H4111866 · 2017-08-30 00:00:00 — Fråga 2016/17:1866 Nya regler för underhållstöd av (C) till Socialminister (S) har skickat ut ett brev till föräldrar som har bidragsförskott från . Jag har blivit kontaktad av föräldrar som är mycket oroliga och upprörda över brevet. För i brevet konstateras att det är nya regler . Den mottagande förälder som har fått bidragsförskott från då föräldrarna av olika anledningar inte har kontakt med varandra, till exempel på grund av konflikter, blir givetvis upprörd över brev. I brevet framgår att när den underhållsskyldige föräldern betalat sin del till ska den föräldern i fortsättningen betala direkt till den mottagande föräldern. Om så inte sker kan bidragsförskottet upphöra. I den reservation som och lämnade till betänkandet 2015/16:SFU7 Ökad reglering av barns underhåll utanför underhållsstödet framgår att regeringens förslag kan verka konfliktdrivande eftersom föräldrarna i större utsträckning förväntas ta ansvar själva för att komma överens om och sköta ekonomiska transaktioner kring underhållet. Av förståeliga skäl upprör detta den mottagande föräldern som givetvis blir väldigt orolig. mindre är en ansenlig summa. I brevet framgår att om man inte inom cirka en månad har kontaktat upphör utbetalningen av pengar. I detta finns många frågor; jag undrar varför man inte informerat tidigare, varför tiden för kontakten med är så kort och varför man inte först och främst ber om en personlig kontakt med mottagarföräldern i stället för att hota om indragning. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga socialminister : Vad tänker ministern göra för att lugna oroliga föräldrar med att de inte ska gå miste om sitt och barnets bidragsförskott?
fr · H4111867 · 2017-08-30 00:00:00 — Fråga 2016/17:1867 Omlokaliseringen av av (L) till Miljöminister (MP) Regeringen kommer att omlokalisera ett antal statliga myndigheter. Syftet är att bidra till att det finns statliga jobb för tjänstemän och akademiker utanför de större städerna. Ansatsen är lovvärd, decentralisering är på många sätt positivt. En av de myndigheter som berörs är () där delar av verksamheten inklusive myndighetens säte ska omlokaliseras till . SSM hanterar viktiga tillsynsfrågor rörande säkerheten vid våra kärnkraftverk. Frågan om kärnsäkerhet kräver specialkompetens. Myndigheten behöver för sitt arbete ha nära kontakt med de universitet som har särskild kunskap inom kärnteknikområdet, vilket underlättas av närheten till lärosätena. SSM lider av delvis underbemannade enheter. Risk för kompetensbrist finns efter att fyra kärnkraftsreaktorer ska stänga . Det finns en risk för att en flytt från till ytterligare späder på myndighetens underbemanning och att avgörande säkerhetsexpertis går förlorad. Det vore allvarligt. Med anledning av detta vill jag fråga miljöminister : Har ministern och regeringen beaktat frågan om hur en flytt av SSM påverkar myndighetens säkerhetskompetens, vilket i förlängningen kan påverka säkerheten kring våra kärnkraftverk?
fr · H4111868 · 2017-08-30 00:00:00 — Fråga 2016/17:1868 Kvarkentraﬁken av (L) till Statsrådet (S) Kvarkentrafiken mellan och är inte bara en regional fråga utan i högsta grad en nationell och europeisk fråga. har tillsammans med pekat ut Botniska korridoren som en viktig länk i syfte att knyta samman norra med övriga . De öst–västliga förbindelserna är viktiga för näringslivet, kulturen och samhället i stort. Om den nordligaste delen av ska kunna utvecklas och växa i fråga om turism, arbetskraftsutbyte och näringsliv måste det finnas kommunikationer som främjar detta. Sjöfarten spelar en viktig roll genom att binda samman E12 men för att detta ska ske krävs samverkan både mellan våra länder och med EU för att utveckla möjligheterna. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att Kvarkentrafiken ska kunna utvecklas?
fr · H4111869 · 2017-08-30 00:00:00 — Fråga 2016/17:1869 Hinder för tågförbindelsen – av (L) till Statsrådet (S) Den gränsöverskridande trafiken är av stor vikt för . Samverkan med nordiska länder kring infrastrukturfrågor är nödvändigt för att kunna skapa förutsättningar för växande arbetsmarknadsregioner och blomstrande näringsliv. Effektiva transportlösningar som ger restidsvinster är viktiga. kan dessutom bidra till miljövinster. började SJ trafikera sträckan –med X2000, vilket har kortat restiden. Den kortare restiden har lockat resenärer och redan första året fördubblades tågresandet på sträckan. Aktören som sköter tågbanorna i ska göra en större ombyggnad av sträckan Kongsvinger–Lilleström. Detta kan påverka möjligheten för SJ att bedriva trafik. Ombyggnationen riskerar att försenas genom faktorer som aktörerna verkar sakna rådighet över. Konsekvensen blir att tågtrafiken minskas och ersätts av långsammare tåg med längre restider som följd. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att tågtrafiken mellan och ska kunna fortsätta att utvecklas positivt både i närtid och på lång sikt?
fr · H4111870 · 2017-08-31 00:00:00 — Fråga 2016/17:1870 En polishögskola i av (S) till Justitie- och inrikesminister (S) Regeringen gör nu en stor satsning på polisen. ska antalet polisanställda öka med 10 000. För att lyckas öka antalet poliser ska två nya polishögskolor startas. Justitie- och inrikesminister har meddelat att en av utbildningarna kommer att starta i . borde vara en självklar ort för placeringen av den andra polisutbildningen, då en etablering i kan samordnas med Försvarsmakten. Det gör att investeringskostnaderna blir låga och att utbildningen kan komma igång om besked om placering i ges i närtid. har god kompetens inom en rad områden som är aktuella i polisutbildningen. Framför allt är det av mycket stor betydelse att enda högre utbildning i it-forensik är placerad vid . It-forensik är ett av polisens viktigaste verktyg för utredningar av brott där mobiltelefon, dator eller digital kommunikation används. Förutom detta så startar även ett internationellt magisterprogram i nätverksforensik vid . Dessa två utbildningar är unika i , och kunskaper inom dessa områden är av enormt stor betydelse i det moderna och framtida polisarbetet. Att högskolans rektor tidigare varit rektor för Linnéuniversitetet, som har en väletablerad polisutbildning, gör att det finns goda förutsättningar för en hög kvalitet från start. har i samarbete med Försvarsmakten, och Region ansökt om att få starta polisutbildningen om besked ges i närtid. För att uppnå målet med 10 000 fler polisanställda borde det ligga i regeringens intresse att ta ett beslut för att möjliggöra en snabb uppstart av även den andra högskolan som ska utbilda poliser. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : När väntas ministern och regeringen besluta om ska startas i ?
fr · H4111871 · 2017-08-31 00:00:00 — Fråga 2016/17:1871 Flytten av myndigheter av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har beslutat att flytta sju myndigheter från till andra delar av landet, bland annat till , och . Det är bra att omlokalisera myndigheter eftersom det skapar arbetstillfällen samt en närhet och lokal förankring som inte är möjlig på samma sätt om alla myndigheter är lokaliserade till . Men det går att fundera över processen och hur valet av städer gått till. Större städer som redan är säte för myndigheter får fler som ingen myndighet flyttas till . Om ambitionen är att öka den statliga närvaron i hela landet har regeringen missat målet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Varför var ingen stad i aktuell när statsrådet beslutade att flytta myndigheter från till andra delar av landet?