fr · H411682 · 2017-01-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:682 Kampanjen till samt uppgifter om röstbyten av (M) till Utrikesminister (S) I Dagens ETC beskriver en av den nuvarande regeringens särskilda representanter för kandidaturen till , , sin bild av processen och kampanjen. Artikeln är omfattande. skriver bland annat att han som svar på frågan ”Vad gjorde på ?” anser att han gjorde samma sak som . Samt att han anser att kritik mot utrikesminister vad gäller konflikten i och utrikesministerns uttalande om beror på att regeringens FN-politik krockar med en kampanj för ett svenskt Natomedlemskap. skriver även att han i detta uppdrag hänvisar till den första regeringsförklaringen som den nuvarande regeringen gjort, med ett ja till och ett nej till Nato. Erkännandet av i regeringsförklaringen har funnits inte vara konstitutionellt korrekt och har kritiserats av , och i efterkommande regeringsförklaringar har just den säkerhetspolitiska delen förändrats och solidaritetsförklaringen justerats. skriver om de traditionella röstbytena som förekom och att ”mångförslagne” FN-ambassadör jämförde dem med att byta fotbollskort: ”Två mot en .” har enligt artikeln mött frågan om röstbyten en gång ”då erbjöd vår röst för en plats i 2015-2019 och för att landet i fråga skulle få vara värd för Internationella Postunionen 2020 i utbyte mot deras stöd för vår kandidatur”. Han nämner inte att landet i fråga enligt andra uppgifter är . Utrikesminister har redan tidigare fått frågan om röstbyten (skriftlig fråga 2016/17:336, Bilaterala utfästelser som del i kampanj till ). I svaret skriver utrikesministern: ”Ensidiga och ömsesidiga utfästelser om stöd för kandidaturer till internationella organ är vanligt. Förslag om sådana stöd bereds på sedvanligt sätt inom . Sådana så kallade röstbyten sker givetvis med utgångspunkt i våra värderingar och ska ligga i linje med utrikespolitiska prioriteringar.” Dessutom har jag ställt en annan skriftlig fråga till (skriftlig fråga 2016/17:344, krav på generalsekreterare för ) om just krav på den som ska nomineras till , eftersom det förekommit uppgifter om att skulle ha diskuterat att stötta kandidat till att leda i utbyte mot en röst för i . Utrikesministern hade då i svar till medierna sagt att det är för tidigt att svara på frågan om en ny ledare för . Den skriftliga frågan har i stället besvarats av utbildningsminister . Ingenstans i det svaret nämns att ett av kraven skulle vara ett röstbyte; däremot framhålls att ”grundläggande värderingar och prioriteringar i , vilka anges i den svenska Unescostrategin –2017 som beslutats av regeringen, är demokrati, jämställdhet mellan kvinnor och män och yttrandefrihet. mandat blir allt viktigare i världen , och det är angeläget att yttrandefrihet fortsatt har en central ställning inom organisationen. Dessa ingångsvärden kommer vara vägledande för vid valet av en ny generaldirektör.” Den nuvarande regeringen är alltså tydlig med att röstbyten sker med utgångspunkt i värderingar men också utrikespolitiska prioriteringar. Omröstningarna är slutna. har långa och goda relationer med , inte minst genom utvecklingssamarbetet. finns stora politiska skillnader i många sakfrågor och särskilt i ett konsulärt ärende. En tolkning är att de utrikespolitiska prioriteringarna väger tyngre än utgångspunkten i värderingarna om kommer att stötta den etiopiska kandidaten till och det etiopiska värdskapet för Internationella postunionen. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Anser utrikesministern att ger en korrekt bedömning av hur röstbytet gått till, och skulle med utgångspunkt i värderingar kunna stötta en etiopisk kandidatur till eller ett etiopiskt värdskap för Internationella postunionen?