ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H511280 · 2017-11-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:280 De akuta problemen med järnvägen av (KD) till Statsrådet (S) Ständiga störningar i tågtrafiken och allvarliga problem med infrastrukturen som den största omgången av nedläggning av landets järnvägar, inklusive elektrifierade banor, just har inletts vittnar om akuta problem för den svenska järnvägen. Företagens transportkostnader för godståg ökar genom bland annat höjda banavgifter och införandet av det tekniskt opålitliga och obehövliga EU-signalsystemet ERTMS. Gammaldags infrastruktur, ständiga driftsstörningar och förseningar i tågtrafiken ihop med den alltmer snedvridna konkurrensen med främst lastbilstrafiken leder till krisläge för godstågstransporterna. Ovanpå allt arbetar nu staten med i spetsen för att lägga ned de regionala banorna, vilket omöjliggör basnäringens billiga transporter på järnväg. Den ekonomiska politiken försvåras som regionalpolitiken motarbetas. Även klimatpolitiken påverkas negativt av järnvägens kris och bannedläggningar. började riva den elektrifierade Karlsborgsbanan. Näst på tur står den elektrifierade Lysekilsbanan – ska ta beslut om upphörande av banunderhåll. Sedan får enligt järnvägsförordningen riva banan . Min fråga till statsrådet är: Vad avser statsrådet att göra för att motverka nedmontering av det svenska regionala järnvägsnätet och bidra till att få järnvägen upp på spåret igen?
fr · H511281 · 2017-11-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:281 Situationen i bostadsområdet ängar i av (M) till Statsrådet (MP) har ett stort antal utanförskapsområden. Ett av dem finns i i form av stadsdelen ängar. Signifikativt för utanförskapsområdena är bland annat ett mycket lågt arbetsmarknadsdeltagande och låga skolresultat i de skolor som har sitt upptagningsområde i utanförskapsområdena. Det är av yttersta vikt att samhället på alla fronter anstränger sig för att bekämpa de faktorer som ger utanförskapet dess grogrund. I framkommer larmrapporter om ett faktum som många redan har haft en föraning om, nämligen trångboddheten och det stora mörkertalet i antalet invånare som faktiskt lever i området. Enligt officiell statistik bor ca 3 000 personer i området Tjärna ängar. Områdespolisen i ängar gör dock den sammanvägda bedömningen att den verkliga befolkningen i området uppgår till ca 10 000 personer. Polisen vittnar om extrem trångboddhet. På Tjärna ängar, precis som i många andra utanförskapsområden, är ett allmännyttigt bostadsbolag hyresvärd åt nästan samtliga boende i området. Det kommunala bostadsbolaget i vidgår problematiken med att fler personer än vad lägenheterna är dimensionerade för uppehåller sig permanent i bolagets fastigheter. framgår att hyresvärdarna i situationer som den nuvarande har mycket små möjligheter att kontrollera hur många som faktiskt bor i respektive lägenhet. Hyresvärdens ordningsregler blir i praktiken verkningslösa utan möjlighet att följa upp deras efterlevnad. Lokala bestämmelser om att endast ett visst antal personer får bo i en lägenhet blir verkningslösa om det saknas praktiska möjligheter att kontrollera reglernas efterlevnad. Mot bakgrund av ovanstående blir min fråga till statsrådet : Gör statsrådet bedömningen att hyresvärdar har de legala verktyg som krävs för att kunna stävja situationer likt den nu beskrivna, och hur anser statsrådet att ovanstående problem bör lösas?
fr · H511282 · 2017-11-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:282 HPV-vaccin för pojkar av (V) till Socialminister (S) lämnade in sitt beslutsunderlag om vaccination av pojkar mot humant papillomvirus (HPV) i det nationella vaccinationsprogrammet. De bedömer att vaccination av pojkar mot HPV uppfyller smittskyddslagens tre kriterier för att ingå i ett nationellt allmänt vaccinationsprogram. Bedömningen har gjorts utifrån de 13 faktorer som beskrivs i smittskyddslagstiftningen och dess förarbeten. bedömer att effekten av HPV-vaccination på epidemiologi och sjukdomsbörda talar för att införa HPV-vaccination också för pojkar. Enligt orsakar HPV en betydande sjukdomsbörda hos såväl kvinnor som män. Särskilt gäller detta män som har sex med män, en grupp med ett stort antal drabbade av HPV-relaterad sjukdom. menar att två tredjedelar (ca 200 fall) av de HPV-relaterade cancerfallen bland män kan förebyggas genom det vaccinationsprogram vi har för flickor. Genom att även erbjuda pojkar vaccination mot HPV-typerna 16 och 18 kan ytterligare ca 120 cancerfall förebyggas i , varav hälften bland män. Min fråga till socialminister är: Hur och när avser ministern att gå vidare med det underlag som har lämnat angående HPV-vaccination av pojkar i det nationella vaccinationsprogrammet?
fr · H511283 · 2017-11-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:283 Trafiksäkerhet för mc-förare av (S) till Statsrådet (S) Diskussionen kring trafiksäkerheten för mc-förare är långt ifrån ny. De stora insatser som görs för att öka trafiksäkerheten utgår ofta från bilar och bilister, inte andra fordon och trafikanter, något som påverkar alla motorcyklister ute på vägarna. Att köra motorcykel ger en frihetskänsla, och allt fler tar motorcykelkörkort, men åkandet är kopplat till vissa risker. För att komma till rätta med problemen krävs ett riktat fokus på motorcyklister. Fler trafikpoliser och automatisk hastighetsövervakning är viktiga insatser, men det krävs även ett genomtänkt arbete kring vägmiljön. En diskussion som pågått är den om de vajerräcken med fristående stolpar som återfinns längs många av landets vägar. Många mc-förare upplever att vajrarna är farliga och argumenterar för att en bättre lösning måste tas fram. Bara har åtta motorcyklister omkommit i krock med ett räcke. Om utbyggnaden av vajerräcken ska fortsätta krävs särskilda åtgärder. Om vi ska nå upp till nollvisionen i trafiken krävs åtgärder som gynnar alla trafikslag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur tänker statsrådet och regeringen agera för att förbättra trafiksäkerheten för mc-förare?
fr · H511284 · 2017-11-15 00:00:00 — Fråga 2017/18:284 Demokratin och naturen i av (S) till Utrikesminister (S) Undersökningar visar att mer fundamentalistiska uttolkningar av islam vinner fler anhängare i det land som har flest muslimer i världen, nämligen . är en stor önation som utifrån sin geografi också är ett etniskt och kulturellt mångfasetterat land där alla de stora världsreligionerna har anhängare: islam, kristendom, hinduism och buddism. Landet är oerhört rikt på naturtillgångar och är också känt för sin fantastiska natur och sitt rika djur- och växtliv. Demokratin behövs för att skydda människorna, mångkulturaliteten och naturen. Precis som i finns ett stort tryck för att avverka och omvandla regnskogen till jordbruk och plantageodling. Även oljan och mineralerna lockar, inte minst när har stora behov av att få tillgång till utländsk olja och utländska mineraler till sin expanderande ekonomi. Den indonesiska demokratin med sin religiösa tolerans behövs för stabiliteten i . Den kan också ses som en försäkring mot att djur och natur utsätts för rovdrift. Min fråga till utrikesminister är: Hur kan vi stötta i dess demokratiska strävanden och i landets arbete för att bevara sin värdefulla natur?
fr · H511285 · 2017-11-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:285 Autonoma vapensystem av (MP) till Försvarsminister (S) Inom EU diskuteras ett gemensamt regelverk för militära drönare, vilket det finns behov av. Dessa har ökat i antal, med stor kritik från människorättsorganisationer som följd. Utvecklingen av nya vapensystem går dock fort, så frågan är om ett sådant regelverk kommer att ha hunnit i kapp verkligheten när det väl, eventuellt, är på plats. är nämligen autonoma vapensystem på väg att utvecklas. Det är vapensystem som kan ta egna beslut om vem och vad som ska attackeras och när det ska ske. På de flesta samhällsområden är teknisk utveckling positiv. Att sköta saker på distans, att röststyra och regleringar som sker automatiskt; detta kan underlätta vardagslivet. När det gäller avancerade vapen är det dock lätt att inse riskerna. Hur hanterar en robot en potentiell gränskonflikt, hur skiljer den soldater från civila och hur undviks våldsspiraler? Och vad händer om vapnen hamnar i fel händer? Det är berättigade frågor som vi behöver få svar på. Jag vill ställa följande fråga till försvarsminister : Vilka initiativ är ministern beredd att ta för att pröva dessa automatiserade vapensystem ur ett folkrättsligt perspektiv?
fr · H511286 · 2017-11-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:286 Kontroller av tung trafik av (S) till Justitie- och inrikesminister (S) Den olagliga cabotagetrafiken är ett stort problem för många åkerier. Genom att dumpa löner och arbetsvillkor kan de oseriösa åkerierna ta marknadsandelar av de företag som följer lagar och regler. Detta går tvärs emot regeringens ambition att sjysta villkor och regler ska gälla i . Polisen hade sin årliga yrkestrafikvecka, där de fokuserar extra på att kontrollera den tunga trafiken på vägarna. Resultatet av var slående: Totalt granskades ca 1 200 fordon över hela landet. 300 fordon hade brister. 150 chaufförer stod för sammanlagt 550 fall av brott mot kör- och vilotider. Hur många fall av olaglig cabotagetrafik polisen hittade vet vi inte då polisen inte förde någon nationell statistik över detta. Det går med andra ord att säga att vi har ett systematiskt fusk ute på våra vägar. Detta är dock ingen nyhet för de flesta. Polis, åkare, riksdag och regering är väl medvetna om situationen, och ny lagstiftning har tillkommit sedan regeringsskiftet . Regeringen inledde även en fyraårig satsning på trafikpolisen. satsas för att bland annat förbättra kontrollerna av cabotagetrafiken. Hur polisen använder denna öronmärkta satsning är ännu oklart. Vad som är klart är att vi behöver fler kontroller på våra vägar för att stoppa den osunda konkurrensen som vi har i stora delar av landet. Min fråga till justitie- och inrikesminister är: Kan ministern redogöra för hur de extra resurserna till polisen gör skillnad i arbetet med att stoppa den osunda konkurrensen på våra vägar?
fr · H511287 · 2017-11-14 00:00:00 — Fråga 2017/18:287 Kortare vårdköer av (S) till Socialminister (S) har haft kampanj i . Under kampanjen träffade vi otroligt många människor. Många människor uttryckte sin uppskattning kring att fler får jobb i området och att det sker stora satsningar på förskola och skola. En fråga som frekvent har kommit upp är ansvaret för verksamheten i . Under kampanjen har jag mött människor som tagit upp följande: På vårdcentralerna upplevs att det är stor omsättning och överbelastning på personal. När folk har ringt till /har det hänt att svaret blivit ”kan du vända dig till en annan vårdcentral, det finns inga tider här”. Vi förstår att detta inte beror på enskild personal utan att det är en brist i systemet. Vi har mött patienter som vårdats för cancer. De har varit med om inställda operationer, vilket förstås är känsligt, men också att behöva vänta på akuten med andra vårdtagare, vilket är känsligt med tanke på infektionsrisken. En person berättade för mig att sjukhusen använder olika datorsystem mellan vårdcentraler och sjukhusen som drivs i olika regi: offentlig eller privat. Detta gör att patientinformationen inte synkas och inte är tillgänglig mellan enheter, vilket ställer till med problem för både vårdtagare och vårdgivare. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder vidtar ministern för att förkorta vårdköerna?
fr · H511288 · 2017-11-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:288 Team Care and Health – för hela av (M) till Socialminister (S) Regeringen vill öka exporten för hälso- och sjukvård, omsorg, läkemedel, biomedicin och medicinteknik – vilket är positivt. borde växla upp och diskutera vilken typ av hälso- och sjukvård, omsorg med mera vi behöver och vill ha och hur vi når dit, såväl i som på export. Det innebär mindre fokus på vilken utförare som har rätt att bedriva verksamhet och förslag på begränsningar som slår ut väl fungerande verksamheter. En arbetsgrupp under Team Sweden-paraplyet, Team Care and Health, har etablerats för att ta vara på och samla de resurser och erfarenheter som finns. Team Care and Health ska skapa bättre förutsättningar för att ta vara på möjligheterna till ökad svensk export och investeringsmöjligheter inom hälso- och sjukvårdssektorn. Arbetsgruppen Team Care and Health består av många kunniga och kompetenta deltagare i från . Det finns dock kompetens, erfarenhet och kunskap i hela vårt land. Som hallänning, och med kännedom om den breda kompetens och erfarenhet som finns i Väst- och , kan jag ge exempel på väst- och sydsvenska bidrag till branschen, nämligen , och eller Cellink. har som sagt ett läkemedelskluster, med som ett av tre stora internationella forskningsnav i och . Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vad avser ministern att göra för att företag och organisationer från andra platser än ska delta och bidra till svenska sjukvårdsexporten?
fr · H511289 · 2017-11-16 00:00:00 — Fråga 2017/18:289 Mikroplast från konstgräsplaner av (M) till Miljöminister (MP) Konstgräsplaner för fotboll sprider mellan 2 300 och plast i naturen . Det är bara väg- och däckslitage från trafiken som ger större utsläpp av mikroplast. Det visar en undersökning från IVL . Det finns drygt 900 konstgräsplaner i landet. Ett hundratal nya byggs . Mikroplast som sprids från konstgräs kommer från granulat, gummikorn, som läggs på planerna. Det kan vara upp till på en konstgräsplan. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska utsläppen från konstgräsplaner?
fr · H511290 · 2017-11-17 00:00:00 — Fråga 2017/18:290 Försäkringsskydd vid utlandstjänst av (M) till Försvarsminister (S) De kvinnor och män som tjänar vårt lands intressen och som riskerar sin egen hälsa och säkerhet vid utlandstjänster förtjänar allt stöd som vi kan ge. Då håller det verkligen inte att det är svårt för soldater och officerare i utlandstjänst att få samma försäkringsskydd som vid tjänst inom landet. Den som tjänstgör vid en internationell militär insats måste givetvis få minst lika bra försäkringsskydd som vid nationell tjänstgöring. Så är inte fallet och det måste ändras. Det finns goda och sunda argument till att de som tjänstgör utomlands borde ha ett bättre skydd som reflekterar den ökade risk som de utsätts för. Detta är inte mer än rimligt. Det privata försäkringsskydd som anställda i Försvarsmakten normalt sett innehar faller inte ut vid internationella militära insatser. Anledningen till detta är att de försäkringstyper som är tillgängliga för privatpersoner inte täcker händelser som har samband med krig eller krigsliknande situationer. Eftersom den vardagliga verksamheten inom Försvarsmakten i sker under fredliga omständigheter så gäller det privata skyddet vid verksamhet inom landet. Innebörden av detta är att de personer som vi skickar ut till en farlig verksamhet för att lösa de uppgifter vi ålagt dem inte är försäkrade på det sätt de hade kunnat förvänta sig i och heller inte i förväg vet vilka ersättningar som kan falla ut vid en olycka. Det här är en ohållbar situation som givetvis måste lösas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att komma till rätta med utlandstjänstgörande försvarsmaktsanställdas försäkringslösningar?
fr · H511291 · 2017-11-17 00:00:00 — Fråga 2017/18:291 Arbetsmarknadsutbildningar utifrån lokala och regionala behov av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Arbetsmarknadsutbildningarnas effekter är något som vi politiker har vänt och vridit på ett antal gånger. Efter en skriftlig fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister har jag mottagit svaret att arbetsmarknadsutbildningar ska anpassas till de regionala och lokala behov som finns på arbetsmarknaden. Något som alltid borde vara en förutsättning. påvisar att det finns en särkoppling mellan de utbildningar som upphandlas kontra det behov om kompetens som finns i närområdet. Att sedan anvisningarna till arbetsmarknadsutbildningen inte alltid baseras utifrån individens förutsättningar är ytterligare ett problem. Sedan rapporten kom får vi utgå från att Arbetsförmedlingens behovsanalyser vid upphandling av arbetsmarknadsutbildningar har förbättras, men detta är dock fortfarande något som vi behöver adressera. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vad avser ministern att göra med de arbetsmarknadsutbildningar som är upphandlade men som saknar relevans utifrån de lokala och regionala behoven?
fr · H511292 · 2017-11-17 00:00:00 — Fråga 2017/18:292 Den svenska vargstammen av (M) till Miljöminister (MP) Hur stor den svenska vargstammen ska vara är en fråga som berör och upprör många. Enligt ett riksdagsbeslut ska den svenska vargstammen, för att bibehålla en gynnsam bevarandestatus, uppgå till 170–270 individer. talar dock mycket för att vargstammen är betydligt större än det tak på 270 individer som har beslutat om, och majoriteten av vargarna är dessutom koncentrerade till , , och . Den ökande populationen av varg leder till oacceptabla konflikter med människor och näringar på landsbygden, och regeringen måste därför se till att riksdagsbeslutet om hur stor den svenska vargstammen ska vara efterlevs. röstade för en förändring av EU:s naturvårdslagstiftning, vilket ger oss möjlighet att ändra skyddsstatusen för varg och andra arter som uppnått gynnsam bevarandestatus. Möjligheten för regeringen att omsätta beslut i handling bör i och med detta öka betydligt. Men anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att riksdagsbeslutet om hur stor den svenska vargstammen ska vara efterlevs?
fr · H511293 · 2017-11-17 00:00:00 — Fråga 2017/18:293 hot mot lantbrukare av (M) till Statsrådet (S) har vid ett flertal tillfällen rapporterat om lantbrukare runt om i landet som mottar olaga hot på grund av sin näringsverksamhet. Det senaste uppmärksammade fallet rör en lantbrukare i län som blev uppringd av en man som krävde att hon skulle släppa lös sina djur och konvertera till veganism. Om detta inte skedde skulle det hållas en massdemonstration utanför gården. Detta är bara ett av många fall som har rapporterats den senaste månaden. Något som särskiljer hoten mot lantbrukare är att de är riktade mot den näringslivsverksamhet som de driver. För att fler ska våga stanna i branschen är det viktigt att denna problematik tas på allvar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet och regeringen vidta för att minska antalet hot mot lantbrukare?
fr · H511294 · 2017-11-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:294 Skärpta straff för våldtäkt av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Samhällets syn på sexualbrott har i ett längre perspektiv skärpts kontinuerligt i takt med att vi sett alltmer allvarligt på den kränkning och skada som denna typ av brottslighet innebär för den drabbade. Straff ska motsvara brottets allvar. Ända sedan infördes har dock straffskalan för brottet våldtäkt i princip varit densamma. Straffminimum om fängelse gäller alltsedan dess. har dock straffen för andra brott skärpts . Enligt föreligger nu skäl att skärpa straffen även för våldtäkt så att de bättre speglar den skada och kränkning en våldtäkt innebär för brottsoffret. En sådan skärpning skulle innebära att straffen för våldtäkt värderas på ett mer likvärdigt sätt bland annat i förhållande till de skärpningar av andra grova våldsbrott som genomförts i lagstiftningen . har därför föreslagit att straffminimum för våldtäktsbrotten ska höjas. Detta skulle få en reell och stor effekt vad gäller straffen för denna brottslighet eftersom domstolarna i de allra flesta fall mäter ut straff i straffskalornas lägre del. Våldtäkt och våldtäkt mot barn bör straffas med fängelse i tre till , grov våldtäkt respektive grov våldtäkt mot barn med fängelse i fem till och ett nytt synnerligen grovt våldtäktsbrott, och synnerligen grov våldtäkt mot barn, med fängelse i sju till . har inte lagt fram några förslag för att skärpa straffen brett för alla våldtäktsbrott. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Ämnar ministern överväga en skärpning av straffen för alla våldtäktsbrott i enlighet med förslag så att straffen står i bättre proportion till brottens allvar?
fr · H511295 · 2017-11-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:295 Stöd till totalförsvaret genom certifiering av (M) till Försvarsminister (S) presenterade ett förslag för att stödja totalförsvaret. Förslaget går ut på att certifiera företag som hjälper till med uppbyggnaden av totalförsvaret. Tanken med en certifiering är att det fungerar ungefär som när exempelvis certifierar produkter, samt att det gynnar totalförsvaret och i slutändan även företagen själva. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Vad anser ministern om förslaget med certifiering och skulle en befintlig statlig myndighet kunna fungera som ett möjligt kontrollorgan?
fr · H511296 · 2017-11-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:296 av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Konflikten i containerhamn har aldrig varit ett problem som enbart är isolerat till och . I konfliktens fotspår ser vi nu att när sjöfart inte kan användas lastas containrar till lastbilar som ska till kontinenten, något som genererar en negativ miljöpåverkan. Utsläppen har ökat med koldioxid per dag. Dessutom får konflikten efterspel i områden som arbetsmarknad och för företagsamheten. Ingen region lämnas opåverkad när största hamn inte levererar till sin fulla kapacitet. I bland annat ser vi hur konflikten har lett till oro och fördyrningar hos företag. Basindustrin, som är så otroligt viktig för , har fått sig en rejäl törn. De företag som har i export har sedan konfliktens början fått mer i fraktkostnader och det är inte ovanligt med extrakostnader upp mot . Detta är merkostnader som företagen måste kunna bära för att behålla sina kunder men också sin konkurrenskraft. Medlare har tillsatts och de har även avslutat sitt uppdrag. ser inte ut att få ett slut i vår närtid. Med merkostnader som ökar för som går finns det även en överhängande risk att företagen i måste säga upp personal eller kanske till och med riskerar att gå i konkurs. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : På vilket sätt avser ministern och regeringen att fortsättningsvis hantera hamnkonflikten för att inte företag i andra sektorer ska lida mer skada?
fr · H511297 · 2017-11-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:297 av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) I konfliktens fotspår har människor som arbetar i containerhamnen i blivit uppsagda, och dessvärre är det en tidsfråga innan företag som har hamnen som navet i sin export eller import kommer vara tvungna att göra detsamma. runt om i vårt land som exporterar eller importerar mycket känner av effekterna av att inte ha en fungerande hamn och port ut till resten av världen. När alternativa transportvägar måste användas och fraktkostnaderna blir dyrare innebär det även att företag tvingas fundera mer på budget och hur företaget fortfarande ska kunna gå runt. I praktiken: Hur många människor har vi råd att betala lön till? I bland annat ser vi hur kapaciteten i Vänersjöfarten har sjunkit och hur andra företag får dubbla sina fraktkostnader. sätter svenska jobb på spel oavsett om man jobbar som hamnarbetare i eller på ett företag i . Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för möta hamnkonflikten och säkra att inte fler jobb och arbetstillfällen går förlorade?