ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H4111030 · 2017-03-09 00:00:00 — Fråga 2016/17:1030 Riktade medel till förlossningsvården av (M) till Statsrådet (S) Förlossningsvården är och ser olika ut i olika delar av landet. Landsting har olika förutsättningar, problem och möjligheter inom förlossningsvården och mödravården. Därför borde rimligtvis de själva kunna styra medel efter behov. Med regeringens riktade pengar till förlossningsvården tar man dock inte hänsyn till lokala behov och förutsättningar. Enligt bedömning är resultaten av styrningen genom riktade statsbidrag svåra att förutse för regeringen. Just därför skulle generella satsningar inom förlossningsvården vara mer till användning i stället för riktade. I styrning genom riktade statsbidrag inom hälso- och sjukvården (RiR 2016:29) framgår det att det finns en problematik med att landstingen måste genomföra en insats eftersom det leder till ett ensidigt fokus, som tar resurser från annat även om syftet med bidraget är förbättringar i vården. av förstföderskorna i fick allvarliga bristningar vid förlossningen, medan ”bara” i drabbades av detta. I finns ingen förlossningsvård över huvud taget utan blivande mammor tvingas att sätta sig i en bil längs en mörk vinterväg och hoppas att de ska klara till närmsta BB. Är inte de riktade pengarna till förlossningsvården ett hån mot alla de kvinnorna då? Beslut om BB-nedläggningen i fattades med en knapp majoritet i . parti styr i och röstade för en nedläggning. Om inte pengarna hade varit riktade så kunde de fördelas efter behov. Eftersom mammor tvingas föda i bilen finns det uppenbarligen ett behov i som de riktade pengarna inte kan göra något åt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt anser statsrådet att de riktade pengarna till förlossningsvården kan anpassas till lokala behov och användas där de behövs?
fr · H4111031 · 2017-03-09 00:00:00 — Fråga 2016/17:1031 Myskoxens status av Per Åsling (C) till Miljöminister (MP) Myskoxen är enligt klassad som en strängt skyddad art. Konventionen är införd i svensk lagstiftning och är därtill ratificerad av . Detta medför dock inte att myskoxen uppbär något särskilt skydd i , utöver den nationella lag som säger att människor inte får vistas mindre än från myskoxar i det vilda. Tvärtom har myskoxens ställning i försvagats sedan regeringen tillträdde. Detta i och med att arten förlorade sin status som ”statens vilt” , sedan genomfört sin senaste översyn av 33 § jaktförordningen. Syftet med översynen var att säkerställa att de arter som räknas upp i 33 § fortfarande kan betraktas som utrotningshotade, sällsynta eller särskilt värdefulla. Myndigheten motiverade sitt beslut med att arten myskoxe inte kommit till av egen kraft och därför till exempel inte är rödlistad. Detta bortser från att myskoxen funnits på den skandinaviska halvön sedan 30 , liksom att nuvarande förekomst av myskoxe i – en flock om tiotalet djur i västra – härstammar från de myskoxar som vandrade in i från . I och med att en art inte längre uppbär status som statens vilt gör myndigheter inte längre några insatser som är värdefulla för artskydd och/eller för forskning, miljöövervakning eller viltövervakning. beslut har fått stora konsekvenser för arbetet med att vårda och bevara den enda förekomsten av vild myskoxe som finns i . De projekt med uppfödning och utsättning av myskoxkalvar i det vilda, som samordnats av Myskoxcentrum i , står helt utan stöd från ansvariga myndigheter. Om en sjuk eller skadad myskoxe observeras finns det inga medel att tillgå för att avliva den. Likaså finns inget arbete för att upprätta en skötsel- eller förvaltningsplan för myskoxe i – trots tydliga ställningstagande om att myskoxen bör ses som en strängt skyddad art av däggdjur. Med anledning av detta vill jag fråga miljöminister : Anser ministern att den svenska stammen av myskoxe bör ges ett formellt stöd i form av klassificering som statligt vilt enligt 33 § jaktförordningen?
fr · H4111032 · 2017-03-09 00:00:00 — Fråga 2016/17:1032 Återtagandeavtal av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) anlände över 35 000 ensamkommande flyktingar till , många av dem från . Flera är fortfarande i en mycket långdragen asylprocess, vilket gör att den psykiska ohälsan är växande i gruppen. Andra av de ensamkommande unga har hunnit etablera sig i det svenska samhället, till exempel genom utbildning, praktik eller arbete. Många ensamkommande står nu inför att utvisas, för att återvända. ingick och ett samförståndsavtal om återtagande av personer som har fått avslag på sina ansökningar om uppehållstillstånd. som och har slutit innebär inte att vare sig eller lagstiftning har förändrats. Det innebär att åtar sig att ta emot de som fått avslag på sina ansökningar i på ett ordnat och reglerat sätt. Det innebär inte att fler personer kommer att få avslag på sina ansökningar än . Varje ärende ska prövas individuellt och rättssäkert, även med ett återtagandeavtal mellan länderna. Avtalet slöts för att korta ned väntetider för personer som ska återvända hem och för att bidra till en mer välordnad och förutsägbar process i återvändandet, inte minst för att hjälpa enskilda individer som berörs. En tydlig, ordnad och värdig återtagandeprocess är nödvändig och viktig. förutsätter alla inblandade att regeringen löpande ser över processer inklusive återtagandeavtal så att de hanteras rättssäkert och korrekt. Det bör ske tydligt med korrekta återtaganden och avvisningar, med stort fokus på individen och på en rättssäker individuell prövning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern och regeringen att, för att på bästa sätt hjälpa utsatta unga, initiera en utvärdering och hur ska i så fall återtagandeavtal utvärderas, till exempel det mellan och , samt följa upp arbetet så att rättssäkra individuella prövningar sker?
fr · H4111033 · 2017-03-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:1033 Nyanlända som byter namn för att få arbete av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Enligt Arbetsförmedlingens senaste statistik är av alla inrikes födda i arbetslösa, medan motsvarande siffra för utrikes födda är . Här finns en omfattande diskrepans, och en av de stora utmaningarna är att bryta utanförskapet bland utrikes födda. Allt fler nyanlända och utrikes födda väljer nu att byta namn för att ha en större möjlighet att komma in på den reguljära arbetsmarknaden. Många vittnar om en svårighet att få komma på anställningsintervjuer om man exempelvis heter , eller . Trots att de sökande är kvalificerade för den tjänst som de söker väljs de bort på grund av sitt namn. När de bytt till mer svenskklingande namn har det skett en märkbar förändring i attityd och hur ofta de kommer vidare i ansökningsprocessen. Ett sätt att motverka den problematik som föranleder namnbyten är att ha avidentifierade jobbansökningar, vilket innebär att arbetsgivaren varken ser namn eller kön på den sökande utan endast personens cv och kvalifikationer. Detta har redan provats, exempelvis i , och det ökar möjligheterna för utrikes födda att komma på anställningsintervjuer. Det är orimligt att människor ska behöva byta namn för att kunna få ett arbete. Utifrån detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Avser ministern att ta några särskilda initiativ för att säkerställa att utrikes födda inte ska diskrimineras på svensk arbetsmarknad?
fr · H4111034 · 2017-03-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:1034 Psykisk ohälsa hos barn och unga av (M) till Statsrådet (S) I menar rapportförfattarna att har misslyckats med att förebygga psykisk ohälsa bland barn och unga. Personalomsättning, långa väntetider i vården och bollande mellan olika instanser lyfts fram som faktorer som påverkar negativt. Av runt 27 000 kontakter , handlade 10 000 om psykisk ohälsa. Andelen flickor som upplever psykisk ohälsa har dubblats från , –1986 till 2013–2014. Det är en ökning som enligt inte går att hitta någon annanstans, vare sig i våra grannländer eller i andra jämförbara . beskriver sin rapport som en alarmklocka, och det är min mening att detta ska tas på allvar. Det är rimligt att anta att likt många andra problem, exempelvis fetma och övervikt hos barn och unga, riskerar även psykisk ohälsa att leda till problem även i vuxen ålder. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att agera för att förebygga psykisk ohälsa hos barn och unga?
fr · H4111035 · 2017-03-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:1035 Tillvaratagande av arbetsviljan i av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Fler i arbete behövs för att stärka och utveckla välfärden. Men regeringens politik riskerar att inte ta till vara allas förmågor och vilja. tog emot över 160 000 asylsökande och därtill människor som sökt sig hit för att arbeta och skapa sig ett nytt liv i . För att kunna upprätthålla ett fungerande välfärdssamhälle och inte skapa samhällsklyftor och utanförskapsområden måste varje initiativtagande, arbetsskapande människa tas till vara. Varje individ spelar roll och ska ha en trygg, rättssäker prövning. Om regeringen inte lägger fram konkreta förslag och visar politiskt ledarskap riskerar utanförskapet snart att växa till över 1 miljon människor. När både arbetsmarknad och integration har mötts på ett välordnat sätt, individer prövats rättssäkert, är det bekymmersamt när föråldrade system inte hänger med i utvecklingen. har man i , i till exempel Västgöta-Tidningar, kunnat läsa om en individ som fungerat väl i samhället och arbetat som kock, vilket är ett av Arbetsförmedlingens uttalade bristyrken. Detta är alltså en person som skapar värde för familj, vänner, arbetskollegor och . riskerar individen att utvisas , på grund av en teknikalitet. Falla mellan stolarna. Har vi inte hört det förut? När varje person som kan arbeta är av betydelse är det oroväckande att en miss av arbetsgivaren i lönekuvertet – under enbart – som justerats retroaktivt, riskerar att resultera i utvisning av en person som arbetat och bidragit i ett snart decennium. När lagar och regler inte hänger med utvecklingen är det oerhört rimligt att regeringen inte bara låter enskilda falla mellan stolarna, utan agerar och justerar. behöver arbetsföra personer, inte minst till bristyrken, för att klara dagen och morgondagens välfärdssamhälle. Regeringen bör påbörja ett arbete för att lagar och regler kring villkoren för arbetstillstånd hänger med utvecklingen Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka konkreta åtgärder och förslag avser regeringen och ansvarig minister ta fram för att tillvarata arbetsviljan för fler, till exempel inom bristyrken, för att möjliggöra för alla som vill bidra och uppfyller de krav som ställs, för till exempel arbetstillstånd, och se till att fler kan bidra till välfärden?
fr · H4111036 · 2017-03-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:1036 Integrationsåtgärder i uppdrag av (C) till Justitie- och migrationsminister (S) I från regeringen saknas ordet ”integration”. När ansvaret för organiserad sysselsättning tagits bort från kommer fler asylsökande att helt enkelt sakna sysselsättning, och etableringsinsatserna är i praktiken noll tills man får uppehållstillstånd. Då läggs den enorma uppgiften på den tyvärr ganska dysfunktionella myndigheten . står inför en enorm möjlighet. Landet växer, främst på grund av det tidigare välkomnandet av människor på flykt till vårt land från krigszoner. Det ställer förstås till en del problem, problem som måste lösas och som kommuner och civilsamhälle löser . Det handlar om att integrera människor med varandra. De nya medborgarna med de gamla, de gamla medborgarna med de nya. Integration fungerar alltid bäst i sociala sammanhang, som skola eller jobb, och med vettigt boende. Det gäller att så snabbt som möjligt få människor i jobb för att de ska kunna få en naturlig plats i samhället och för att de ska få en egen inkomst och kunna försörja sig. Arbete, boende och utbildning är vägen in i det svenska samhället. Den första del av det svenska samhället de nyanlända kommer i kontakt med är . I detta verks instruktion från regeringen ingår inte ens uppdraget att underlätta integration av de nyanlända. Detta uppdrag har i stället Arbetsförmedlingen, en del av den statliga strukturen som inte ens har lokal närvaro i hela landet. Än så länge verkar regeringen vilja gå åt rent motsatt håll. Inga initiativ har tagits för att dämpa de absurda flyttkaruseller som asylsökande hamnar i, vilket river upp deras befintliga etablering. Och möjligheten att arbeta och göra praktik försvåras aktivt av regeringen. Fler skulle behöva komma in i arbete snabbare, men i stället gör regeringen att man inte ens får göra praktik. Min fråga till justitie- och migrationsminister är därför: Överväger ministern att se över uppdrag så att myndigheten kan gynna integration och etablering?
fr · H4111037 · 2017-03-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:1037 Marginalskatter av (M) till Finansminister (S) presenterade rapporten och konkurrenskraft om de svenska marginalskatterna. I rapporten framgår att inte bara har världens högsta marginalskatter; de har dessutom höjts. I omvärlden har de däremot sänkts, enligt rapporten. Rapporten tar också upp negativa konsekvenser som uppstår till följd av de höga marginalskatterna. En sådan negativ effekt är att det exempelvis i vissa yrken inte lönar sig att jobba ett extra pass eftersom så mycket av den potentiella extra inkomsten går bort i skatt. Ett konkret sådant exempel som det pekas på i rapporten är att svenska läkare skulle arbeta mer om den statliga inkomstskatten togs bort. Det skulle innebära en utökad kapacitet motsvarande 2 800 heltidsarbetande, enligt beräkningar i rapporten. Detta som det råder vårdköer och kapacitetsbrister i den svenska välfärden. Marginalskatterna bidrar alltså till att resurser inte används fullt ut. Naturligtvis kan inte ha särskilda skatteregler för specifika yrkesgrupper, men det går att göra skatteförändringar för att göra det mer attraktivt och lönsamt att arbeta ytterligare extra. Ett första steg kan vara att återställa beräkningsgrunderna för uppräkningen av statlig skatt som regeringen genomförde i budgeten . Det skulle göra det mer lönsamt och uppmuntra läkare, och många andra yrkesgrupper, att jobba ett extra pass i stället för att vara lediga. Min fråga till finansministern blir därför: Kommer finansministern att återställa beräkningsgrunden för statlig inkomstskatt för att öka drivkraften för yrken som väljer bort att arbeta, till exempel läkare, så att dessa yrkesgrupper i högre grad ska välja att arbeta ytterligare framför att ta ledigt?
fr · H4111038 · 2017-03-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:1038 Vinterdäck för tunga fordon av (L) till Statsrådet (S) När vintervädret slår till hamnar många långtradare i svårigheter. Lastbilar kommer inte upp för backar, halkar av vägen och blir ibland stående länge, vilket påverkar all annan trafik. Fordon kör av vägen för att de inte kan komma fram i snön, eller på isen. Vinterdäckslagen för tunga fordon gäller endast drivaxlarna, och släpvagnar behöver varken stort mönsterdjup eller vinterdäck. Lagen om vinterdäck gäller från till och gäller numera också tunga fordon som långtradare och bussar vid vinterväglag. Men det finns kritik mot lagen, som inte anses ställa krav på däck anpassade för vinterväglag för tunga fordon. Släpen hamnar i diken eller tvärs över vägen när föraren försöker bromsa och däcken inte fungerar sett till vägunderlaget. Vinterdäckslagen för tunga fordon bör därför ses över. I översynen bör det övervägas om även styrande framhjul, liksom släpvagnar, ska ha däck anpassade för vinterväglag. I syfte att öka trafiksäkerheten på våra vägar. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att tunga fordon ska vara utrustade med däck anpassade för vinterväglag i syfte att minska mängden tillbud som sker när vinterväglaget påverkar framkomligheten?
fr · H4111039 · 2017-03-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:1039 Förändringar i regelverket angående arbetskraftsinvandring av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har vi nåtts av upprepade beskrivningar av fall där arbetskraftsinvandrare utvisas från utan att det förefaller finnas fullgoda anledningar. I många fall sker detta på grund av mindre misstag som begåtts av seriösa arbetsgivare till följd av ett snårigt regelverk. tog ett initiativ till tilläggsdirektiv till utredningen om arbetskraftsinvandring. Utskottet ansåg att utredaren även borde undersöka i vilken omfattning arbetskraftsinvandrare nekas arbetstillstånd eller förlängning av arbets- och uppehållstillstånd på grund av mindre misstag av seriösa arbetsgivare. Detta enades även om och gjorde ett tillkännagivande till regeringen. Regeringen tillmötesgick inte tillkännagivande och gav inga tilläggsdirektiv till utredaren. Regeringens utredare om arbetskraftsinvandring presenterade sitt betänkande till justitie- och migrationsminister . Utredningens förslag var tyvärr otillräckliga för att möta det växande problemet med att arbetskraft utvisas på grund av mindre misstag från seriösa arbetsgivare. Justitie- och migrationsminister har sagt att han är redo att ändra regelverket. I en intervju med SR:s Ekot sa att han är beredd att se på remissvaren och överväga att göra förändringar i förslaget och meddelade att ett lagförslag kommer . Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : När avser justitie- och migrationsminister att tillmötesgå tillkännagivande och ta fram förslag som till skillnad från den presenterade utredningens förslag faktiskt kommer till rätta med den aktuella problematiken?
fr · H4111040 · 2017-03-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:1040 Utrikesministerns möte med chefen för genomförandeorganisation (CTBTO) av (M) till Utrikesminister (S) besökte chefen för genomförandeorganisation (CTBTO) Lassina Zerbo utrikesminister för att diskutera provstopp för kärnvapen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vad diskuterades på mötet med chefen för genomförandeorganisation (CTBTO) Lassina Zerbo ?
fr · H4111041 · 2017-03-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:1041 Barnen i av (L) till Utrikesminister (S) har kriget i pågått . Det innebär att det finns barn som inte minns annat än krig och våld. Det rör sig om 3 miljoner barn. De är och växer upp i en miljö som präglas av rädsla för att dö. I deras städer sker dagliga skjutningar, och innan de ens hunnit växa upp har flertalet av dem redan förlorat sina nära vänner och familjemedlemmar. Konsekvenserna för barnen är förödande. De har fått mentala ärr som är mycket svåra att läka. Om inte dessa barn nu får hjälp och en chans till en barndom utan våld och skräck riskerar en hel generation i att bli permanent traumatiserad. Det kommer att gå ut över framtid, oavsett när kriget får ett slut. sitter nu i , och med det följer stora möjligheter och ett stort ansvar att agera mot brott såsom detta. Med bakgrund av detta vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt avser ministern att utifrån platsen i agera för att hjälpa barnen som växer upp drabbade av ?
fr · H4111042 · 2017-03-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:1042 Försenad nationell cykelstrategi av (C) till Statsrådet (S) höll infrastrukturminister ett startmöte för att ta fram en efterlängtad cykelstrategi. Bakgrunden till detta var den cykelutredning (SOU 2012:70) som lade fram. Vid startmötet tillsattes tre externa arbetsgrupper som presenterade sina slutsatser och rekommendationer . Då framhöll regeringen att den nationella cykelstrategin skulle presenteras . När jag frågade statsrådet när cykelstrategin skulle komma fick jag till svar: ”Strategin och de frågor som hanteras inom denna bereds i . Regeringens ambition är att återkomma till med anledning av tillkännagivandena.” 2016 har gått. Regeringen har lagt fram sin infrastrukturproposition, och har fattat beslut om den. Även i infrastrukturpropositionen står att ”den nationella cykelstrategin bereds inom ”. Jag behöver inte upprepa argumenten för varför en nationell cykelstrategi behövs. Däremot är det mycket olyckligt att den nu är så kraftigt försenad. Runt om i landet pågår nu den regionala planeringen för att ta fram förslag till länsplaner för transportinfrastruktur. Dessa kommer att ha avgörande betydelse för möjligheten att stärka cykelns roll i trafiksystemet under den kommande planperioden. Många län håller också på att ta fram eller uppdatera regionala cykelstrategier. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Varför dröjer den nationella cykelstrategin?
fr · H4111043 · 2017-03-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:1043 Fler kvinnliga företagare av (M) till Närings- och innovationsminister (S) visar i sin rapport att det kvinnliga företagandet i har ökat men att andelen kvinnliga företagare är låg. I den sektor där det finns flest kvinnliga företagare för dessutom regeringen en kontraproduktiv politik. Undersökningen visar att andelen företagsamma kvinnor nu ligger på av den kvinnliga arbetsföra befolkningen, vilket är den högsta nivån . Undersökningen visar även att andelen företagsamma kvinnor ökar brett i nästan alla län och i drygt 200 kommuner. Trots att kvinnors företagsamhet ökar till en ny rekordnivå är fortfarande sju av tio som ansvarar för ett företag män. Välfärdssektorn domineras fortfarande av kvinnor. Av de företagsamma inom välfärden var hela sex av tio kvinnor. Det är då oroande att regeringen för en politik där man genom olika förslag motverkar företag inom just välfärdssektorn, exempelvis genom utredningen om vinstbegränsning. Det är viktigt att vi har ett jämställt näringsliv med många företagare, så min fråga till närings- och innovationsministern är: Vad avser ministern att vidta för konkreta åtgärder för att öka andelen kvinnliga företagare i ?
fr · H4111044 · 2017-03-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:1044 Arbete med incitament i det nya pliktsystemet av (C) till Försvarsminister (S) fattade regeringen beslut om att aktivera värnplikten på grund av det försämrade säkerhetsläget. Kortsiktigt ska 4 000 soldater utbildas, och ännu fler. Regeringen har angett att den nya personalförsörjningen så långt som möjligt ska bygga på den enskildes intresse, motivation och vilja, det vill säga frivillighet, men också på plikt. För är det viktigt att det skapas starka incitament för att få upp antalet som frivilligt vill påbörja och fullfölja värnpliktsutbildningen. Min fråga till försvarsminister blir därför: Hur avser ministern att stärka och utforma de positiva incitament som behövs för att graden av frivillighet i Försvarsmaktens personalförsörjning ska öka nu när plikt åter införts?
fr · H4111045 · 2017-03-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:1045 Försvarsmaktens behov av officerare av (C) till Försvarsminister (S) beslutade regeringen att återinföra värnplikten. Personalförsörjningen av det militära försvaret ska bygga dels på frivillighet och dels på totalförsvarsplikt. Syftet med detta är att kunna uppfylla de mål som angett avseende förbands- och personaluppfyllnad. På kort sikt handlar det om att minst 4 000 personer ska utbildas, många fler. En utmaning som många lyft nu när antalet soldater som ska utbildas ökar är att det inte finns tillräckligt många officerare för att utbilda dessa, något som kan fungera gränssättande. Min fråga till försvarsministern blir därför: Hur avser ministern att säkerställa att tillräckligt många officerare finns för att utbilda de kommande årens ökande antal soldater som behövs för att nå de mål som angett avseende förbands- och personaluppfyllnad?