ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H511124 · 2017-10-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:124 Åtgärder mot fallolyckor av (M) till Socialminister (S) leder fallolyckor till runt 1 700 dödsfall och över 300 000 sjukhusbesök. Samhällskostnaden för fallolyckor beräknas till . Företrädare för landets större pensionärsorganisationer kräver en nollvision för antalet fallolyckor. De hänvisar till den framgångsrika nollvisionen för trafiken, som har lett till en drastisk minskning av antalet trafikrelaterade dödsfall. Myndigheter, organisationer, kommuner, landsting och företag kan samverka tillsammans för att eftersträva nollvisionen. Det kan handla om att ge äldrevården bättre förutsättningar att arbeta med fallprevention, genom ökad medvetenhet om hur medicinering kan påverka balansen, kunskap om hur äldre kan få tillgång till hjälp med vardagssysslor som kan upplevas som riskfyllda samt ett tydligt fokus på näringsrik mat och styrketräning som är anpassad för att öka äldres rörlighet och balans. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att stävja förekomsten av fallolyckor bland äldre?
fr · H511125 · 2017-10-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:125 Åtgärder mot hot och hat inom idrottsrörelsen av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) kartläggning visar att fyra allsvenska ordförande har utsatts för hot, en av dem ordföranden i . avgick ordföranden för superettanlaget Gais, då även hans fru, skådespelaren och komikern , blev utsatt för påtryckningar från en missnöjd supporter. Stiftelsen genomförde en studie kring hur förtroendevalda, domare och andra funktionärer inom idrotten hade utsatts för hot, trakasserier och emellanåt även våld. av vd:arna, klubbdirektörerna och sportcheferna, av domarna samt av ordningsvakterna och publikvärdarna hade utsatts för otillåten påverkan. Hot och hat inom idrottsrörelsen är oacceptabla. Samhället måste markera mot förekomsten av hot och hat mot såväl spelare som domare och förtroendevalda i idrottsföreningarna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder avser justitie- och inrikesministern att vidta för att stävja förekomsten av hot och hat inom idrottsrörelsen?
fr · H511126 · 2017-10-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:126 Ungas rätt till utbildning av (S) till Statsrådet (MP) gick jag tillbaka till skolan för att tillsammans med elever diskutera barns och ungas rätt till utbildning. Detta besök var en del av kampanjen 100 million, som innebär att 100 miljoner unga över hela världen skulle få chansen att tillsammans med politiker sitta ner och lära sig mer om de barn och unga som inte får chansen till utbildning. vet vi att ca 263 miljoner barn inte går i skolan och att det är nio gånger mer troligt att du inte går i skolan om du bor i något av världens fattigaste länder. Siffror visar dessvärre också på att fyra av tio barn som inte går i aldrig heller kommer att börja. Utöver detta vet vi också att flickor och barn med funktionshinder är extra utsatta. Orsakerna till att så många barn nekas rätten till utbildning är tyvärr många. Det kan till exempel vara för höga skolavgifter, brist på lärare, brist på toaletter eller infrastruktur, krig och konflikter samt att barn tvingas sköta hushållssysslor med mera. Utan utbildning riskerar dessa barn att tvingas till en oviss framtid där vi vet att riksen för barnäktenskap ökar, att flickor tvingas föda barn och att framtida inkomster blir osäkra, vilket i många fall leder till fortsatt fattigdom. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur arbetar med att garantera alla barns och ungas rätt till utbildning?
fr · H511127 · 2017-10-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:127 Växande vårdköer av (M) till Socialminister (S) Över 100 000 personer står just nu i vårdköer. Mer än var fjärde patient tvingas att vänta på operation i specialistvården. Den utlovade vårdgarantin bryts inom vården. Patienten och patientsäkerheten ska alltid sättas främst. Patienten ska aktivt få information om sina rättigheter att välja vårdgivare i enlighet med patientlagen samt när vård inte kan ges i rätt tid. Vården ska fungera, och vårdköer ska i ett första steg halveras för att därefter tas ned till ett minimum. Den samlade nära vården och primärvården ska stärkas för att kunna öka tillgänglighet och minska väntetider. Därför behövs en utvecklad kömiljard. Den ska emellertid utformas på ett nytt sätt. Den ska vara bredare än tidigare och även innehålla exempelvis röntgen, psykiatri och laboratorietester. satsar på förstärkt och utvecklad kömiljard. Vårdgarantin inom vården ska förstärkas. Detta prestationsbaserade statsbidrag ska följas upp och utvärderas regelbundet, öppet och med så korta tidsintervall som möjligt för att underlätta en mer effektiv styrning. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilken analys gör socialministern av att vårdköerna fördubblats , och vilka konkreta nya åtgärder avser socialministern att vidta för att vända denna utveckling?
fr · H511128 · 2017-10-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:128 Redskap för att korta vårdköerna av (M) till Socialminister (S) Över 100 000 personer står just nu i vårdköer. Mer än var fjärde patient tvingas att vänta på operation i specialistvården. Den utlovade vårdgarantin bryts inom vården. Patienten och patientsäkerheten ska alltid sättas främst. Patienten ska aktivt få information om sina rättigheter att välja vårdgivare i enlighet med patientlagen samt när vård inte kan ges i rätt tid. Regeringen bär det slutliga nationella ansvaret för att vårdköerna fördubblats. Regeringen fattade tidigt beslut om att avskaffa kömiljarden, detta med hänvisning till att den riskerade att bidra till att tränga undan annan vård. Detta är inget argument för att ta bort den prestationsbaserade kömiljarden utan tvärtom ett skäl att utveckla och förbättra densamma. satsar på förstärkt och utvecklad kömiljard. Vårdgarantin inom vården ska förstärkas. Detta prestationsbaserade statsbidrag ska följas upp och utvärderas regelbundet, öppet och med så korta tidsintervall som möjligt för att underlätta en mer effektiv styrning. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Varför avskaffade socialministern och regeringen den prestationsbaserade kömiljarden, och avser socialministern att införa något slags prestationsbaserat redskap för att korta vårdköerna?
fr · H511129 · 2017-10-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:129 Självmordsförsök av unga på statliga ungdomshem av (M) till Statsrådet (S) , Sis, är en myndighet som bedriver tvångsvård i särskilda ungdomshem. Detta är bland de allra svåraste och känsligaste typer av verksamhet som staten kan bedriva. Den största målgruppen utgörs av unga människor i åldrarna . Dessa ungdomar har ofta omfattande och allvarliga problem med missbruk och kriminalitet. På bara har antalet självmordsförsök av unga på statliga ungdomshem fördubblats. Det är bra att Sis nu tar initiativ till att granska alla självmord och självmordsförsök som ägt rum på ett Sis-hem . Detta räcker emellertid inte. Forskning och erfarenhet visar att många unga tjejer och killar som placeras i ett Sis-hem inte får den behandling som krävs. Det saknas helt enkelt personal med rätt kunskap och kompetens. Många som är föremål för tvångsvård i ett Sis-hem är . Det handlar ofta om ungdomar som har många och komplexa problem. Utvecklingen går åt fel håll, och regeringen behöver vidta konkreta åtgärder. Barn och unga som far illa är det samhällets gemensamma ansvar att skydda och stödja så långt det bara är möjligt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilken analys gör statsrådet av att självmordsförsöken av unga på statliga ungdomshem fördubblats , och vilka konkreta nya åtgärder avser statsrådet att vidta för att vända denna utveckling?
fr · H511130 · 2017-10-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:130 Väntetider inom barn- och ungdomspsykiatrin av (M) till Socialminister (S) Ny information visar att bara 1 av 20 landsting plus klarar av att ge barn och unga med psykisk ohälsa det första stödet i psykiatrin inom den tid som utlovats i vårdgarantin. Fram erhöll landsting som klarade av att leva upp till den förstärkta vårdgarantin ett statsbidrag som var prestationsbaserat. var det 16 landsting som klarade av att leva upp till den förstärkta vårdgarantin, den som innebar att det skulle ges en första bedömning av barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) till barn och unga som lider av psykisk ohälsa. Lokala exempel pekar i samma riktning. Barn- och ungdomspsykiatrin i regionen är ett tydligt exempel på att utvecklingen snabbt går åt fel håll. fick, i stort sett , av barn och unga i behov av första bedömning inom BUP detta. är det inte ens i genomsnitt vart femte barn eller var femte ungdom. Denna utveckling är helt oacceptabel. satsar på en utvecklad, tredubblad kömiljard, , för att skyndsamt i ett första steg halvera köerna inom hälso- och sjukvården samt psykiatrin. Det är därtill viktigt att understryka betydelsen av att kunna förebygga psykisk ohälsa för barn och unga genom utvecklat samarbete mellan psykiatrin, skolhälsovården och . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilken analys gör socialministern av att utvecklingen av väntetiderna inom barn- och ungdomspsykiatrin nu försämras snabbt, och vilka konkreta nya åtgärder avser socialministern att vidta för att vända denna utveckling?
fr · H511131 · 2017-10-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:131 Hot mot poliser av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) () inträffade en explosion vid . Någon form av anordning sprängde bort trappan och orsakade stor skada vid ingången till polishuset. Om någon hade funnits i närheten av händelseförloppet hade risken varit stor att personen i fråga hade blivit allvarligt skadad eller avlidit. utsattes en polismans fru för ett kidnappningsförsök i . Som tur var lyckades kvinnan fly och kunde sedan berätta för polisen vad som hade hänt. Ingen gärningsman är ännu gripen. I ett Stockholmsområde exploderade en bil som senare visade sig tillhöra en chef inom . Det är inte första gången som myndighetspersoner har utsatts för personhot. detonerade en sprängladdning utanför en åklagares hus i , och över 800 åklagare fick då stärkt personskydd. Det här är en utveckling som vi inte under några omständigheter kan acceptera. Polisen fyller en av de grundläggande funktionerna i att upprätthålla demokratin och rättsstaten. utsätter de sig för hot och fara; samhället måste därför alltid stå upp för dem och aldrig acceptera en utveckling där poliser eller andra inom rättsväsendet utsätts för den här typen av attacker. En sådan attack är inte bara en attack mot polisen utan mot hela vårt samhälle. Med anledning av det ovanstående vill jag därför fråga justitie- och inrikesminister : Vilka åtgärder har ministern vidtagit och kommer ministern att vidta för att stoppa den här utvecklingen?
fr · H511132 · 2017-10-18 00:00:00 — Fråga 2017/18:132 Hesa i norra av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) I som blir alltmer orolig är det viktigt att samhällets grundläggande säkerhet värnas för alla i . Det finns 856 skyddsrum i , som kan husera drygt 85 000 personer. I finns dock bara sex stycken – och inte ett enda har byggts i . Funktionen Hesa – viktigt meddelande till allmänheten (VMA) – spelar en stor roll tillsammans med lokala medier för att sprida information om viktiga och allvarliga händelser. Det är självfallet då ett stort problem om inte funktionen når alla invånare i . har uppmärksammat att i kommun finns inte ens VMA-funktionen tillgänglig för någon av kommunens invånare. Det här har påtalats för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) av kommunledningen, men det har inte lett till någon åtgärd av MSB. En företrädare för uttalar sig i och säger uttryckligen att myndigheten prioriterar vilka som ska ha tillgång till såväl skyddsrum som viktig samhällsinformation, och det kan inte vara acceptabelt ur regeringens synpunkt att hela kommuner i står helt utanför samhällets yttersta skyddsnät vid en allvarlig händelse. Jag vill därför fråga justitie- och inrikesminister : Vad avser ministern att vidta för åtgärder så att det finns skyddsrum och VMA-funktioner i alla kommuner?
fr · H511133 · 2017-10-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:133 Omprövning av vårdbidrag av (C) till Socialminister (S) Föräldrar till barn som har någon form av sjukdom eller funktionsnedsättning har under vissa omständigheter rätt till vårdbidrag. Ersättningen kan utgå både för extra arbete och för extra kostnader. Ansökan ska vara styrkt av läkarintyg, och barnets extra stödinsatser ska beskrivas. Enligt regelverket ska man i normalfallet lämna in en förnyad ansökan . Då behoven bedöms som långvariga kan man dock bortse från regeln . Barn med diabetes, där läkarintyg tydligt beskriver att diagnosen inte förbättras, måste med andra ord lämna in en ny ansökan . För föräldrar och barn är det en omständlig process med alla papper som ska fyllas i. Dessutom ställs frågan om barnet klarar av att ta sitt insulin själv. Självklart kan inte små barn klara det, då dosen inte får underskridas eftersom det skulle innebära fara för livet. Varje gång ska föräldrarna förklara för handläggande tjänsteman på att diabetes typ 1 är en kronisk sjukdom. Den växer inte bort. Av det ovanstående framgår att regelverket för omprövning inte borde gälla kroniska sjukdomar och då synnerligen inte diabetes typ 1. I detta ärende bör regeringen vidta åtgärder. Min fråga till socialminister är: Har ministern för avsikt att ändra regelverket för kroniska sjukdomar, till exempel diabetes typ 1, så att omprövning och förnyelse av vårdbidraget inte ska behövas ?
fr · H511134 · 2017-10-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:134 Den fortsatta konflikten i hamn av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) hamn är helt avgörande för svenska företag och för svensk ekonomi. Sex av tio containrar som importeras till eller exporteras från har tidigare gått genom hamn. Svenska företag och svensk ekonomi är helt beroende av hamn. Hamnen har varit ansatt av en förödande hamnkonflikt som påverkat hamnen, medarbetarna och ytterst svenska företag och svensk ekonomi. Det oroande bortom den konflikt som vi nu ser är att rederi på rederi meddelar att de slutar köra sjöfart till – på svenska betyder det att båtar från och slutar att köra direkt till och att därmed tappar detta. Det är illa för , för den svenska industrin och för näringslivet. För att återta detta måste man först lösa hamnproblemen. Regeringen har tillsatt en utredning som ska titta på konfliktregler i händelser som denna i hamnen, när man har ett gällande kollektivavtal. Utredningen ska inte vara klar förrän . Det innebär att en möjlig lösning på detta kanske ligger bortåt . fortgår problemen för hamnen, för och för svenska företag. Därför vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Är ministern beredd att på något sätt ändra eller snabba på hanteringen av utredningen för att en lösning av hamnproblemen ska kunna vara på plats tidigare än om bortåt ?
fr · H511135 · 2017-10-19 00:00:00 — Fråga 2017/18:135 Beslut att frångå säkerhetsskyddsförordningen av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Överåklagaren vid Särskilda åklagarkammaren beslutade att inte inleda någon förundersökning mot rikspolischef . I samband med att beslutet meddelades konstaterade överåklagaren att brutit mot säkerhetsskyddsförordningen när han beslutade att ge åtkomst till polisens lönesystem utan kryptering godkänd av Försvarsmakten. Vid sidan av de straffrättsliga reglerna kan olika typer av disciplinäraåtgärder bli aktuella när en arbetstagare begår fel i tjänsten. Arbetsrättsligaåtgärder mot myndighetschefer beslutas av efter anmälan. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister : Vilka ytterligare åtgärder avser ministern att vidta med anledning avrikspolischefens beslut att frångå säkerhetsskyddsförordningen?
fr · H511136 · 2017-10-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:136 Genomförandet av energiöverenskommelsen av (C) till Statsrådet (S) slöts en energiöverenskommelse mellan fem av partier. Mål slogs fast, regler skulle förenklas och skatter justeras. För att uppnå målet om förnybart till 2040 på ett kostnadseffektivt sätt behöver beslutsprocesser effektiviseras och handläggningstider kortas. Vi ser också hur olika myndigheter agerar på ett sätt som går tvärt emot energiöverenskommelsens intentioner. Det är ett stort antal myndigheter som berörs av energiöverenskommelsen, men det är enbart som på ett väl uttalat sätt har i uppdrag att driva utvecklingen framåt. ser vi hur Havs- och vattenmyndigheten, , , , , och många fler är berörda och agerar på ett sätt som försvårar eller förhindrar genomförandet av energiöverenskommelsen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt kommer energiöverenskommelsen att få genomslag i regleringsbrev och styrning av myndigheter och affärsverk annat än till ?
fr · H511137 · 2017-10-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:137 Vinterdäckskrav på tunga fordon av (C) till Statsrådet (S) Regeringen har presenterat ett lagförslag om att utöka dagens krav på vinterdäck på drivaxel till att omfatta samtliga axlar. Ökade insatser för en bättre trafiksäkerhet är givetvis önskvärt. Regeringens förslag är dock anmärkningsvärt när samstämmig forskning på området snarare visar att det är väghållarens förmåga att även hålla friktionen på vägbanan på en rimlig nivå som har påverkan på trafiksäkerheten. Transportstyrelsen har undersökt frågan och skriver följande i sin rapport: ”I denna delrapport har Transportstyrelsen undersökt om det är motiverat med utökade vinterdäckskrav ur ett trafiksäkerhetsperspektiv. Utredningen har studerat behovet och nyttan av att utöka dagens krav på vinterdäck på drivaxel till att omfatta samtliga axlar. Utifrån det material som studerats och de undersökningar som genomförts kan vi konstatera att vi inte kan finna tydliga belägg för att ett sådant utökat krav per automatik skulle innebära en förbättrad trafiksäkerhet. De olika studier som tidigare genomförts på området och som vi beaktat i detta arbete styrker inte att olycksrisken skulle vara mindre med vinterdäck. Inte heller genomgången av djupanalyser av olyckor ger ett entydigt stöd för att vinterdäck har en definitiv påverkan på utgången av olyckor. Vid en sammantagen bedömning av nyttor i förhållande till kostnader menar vi därför att det inte finns ett tillräckligt stöd för att införa utökade vinterdäckkrav.” Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur kommer det sig att statsrådet och regeringen gör en helt annan bedömning än utredare och experter inom området genom att gå fram med skärpta lagkrav på vinterdäck?
fr · H511138 · 2017-10-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:138 Konsekvenserna av vinsttak i välfärden av (M) till Statsrådet (S) Regeringen är med stöd av överens om att vinsterna i välfärden ska begränsas. Förslaget innebär ett vinsttak för privata välfärdsföretag inom skolan och omsorgen. Om det skulle gå igenom kommer det att få konsekvenser för välfärden. Regeringens modell med vinsttak har ifrågasatts; skulle regeringens förslag blir verklighet hotas tusentals skolor och äldreboenden av nedläggning. Bättre vore att fokusera på hur kvaliteten kan förbättras och hållas på området, detta för att stoppa dåliga aktörer. En generell tillståndsplikt oavsett utförare borde införas, i likhet med tillkännagivande från socialutskottet om generell tillståndsplikt – detta för att svensk välfärd ska präglas av hög kvalitet i rätt tid oavsett vart i landet den utförs och oberoende av utförare. En annan viktig fråga som regeringen inte har redovisat är hur kommunerna ska klara åtagandet och bereda plats att undervisa alla barn som förmodligen kommer att mista de fria verksamheter där de finns eller de äldre som behövs flyttas över till kommunerna när aktörer lagt ned sin verksamhet. Hur ser regeringens analys ut? Det skulle vara intressant att få ta del av hur kommunerna ska klara det och vilka pengar som måste skjutas till för att det ska fungera. Hotet mot god kvalitet i välfärden är inte att gå med vinst; problemet är att det är så många som går med förlust. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder och analyser har statsrådet och regeringen genomfört för att möta de ökade välfärdskostnader som kommer att ske om ett vinsttak i välfärden skulle införas?
fr · H511139 · 2017-10-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:139 roll i södra av (V) till Utrikesminister (S) står upp för kurdernas rättigheter i hela . Det har vi visat genom vår mångåriga kamp för kurdernas rättigheter och frihet från förtryck i , genom vårt stöd till HDP:s ledamöter som fängslas av en alltmer auktoritär Erdoğan, genom vårt engagemang för återuppbyggnaden av det krigsdrabbade Rojava och genom vårt stöd till kurdernas kamp att få sina rättigheter respekterade i . När riksdag 2012 erkände som folkmord på kurder var det efter att länge drivit kravet tillsammans med kurdiska människorättsorganisationer. röstade en överväldigande majoritet, , för ett självständigt södra . Valdeltagandet var högt, även om det fanns visst motstånd mot omröstningen i regionen. Inför och efter folkomröstningen har hot och påtryckningar kommit från såväl centralregeringen i som grannländerna och – länder med en lång historia av förtryck mot sin kurdiska befolkning. Vi ser nu hur den irakiska centralregeringen flyttar fram sina positioner, och armén intog som kurdiska styrkor tidigare befriat från Daish. har de politiska konflikterna ökat i södra . är starkt oroat över rapporterna om övergrepp mot kvinnor, journalister, hbtq-personer, minoriteter och oppositionella och över korruptionen och den politiska instabiliteten. Omvärlden har stöttat de kurdiska styrkorna när de bekämpat Daish, men kurderna förtjänar mer än så. Världssamfundet har en central roll i att säkerställa en fredlig utveckling genom dialog mellan och , samt att en eventuell självständighet för södra hanteras inom folkrättens ramar och med respekt för de grupper som kommer att utgöra minoriteter i en ny statsbildning. har, mycket tack vare de många svenskar som har rötter i regionen, starka band till både och södra och en viktig roll att spela. har uttryckt förhoppningar om att situationen ska lugna ned sig. En minister bör kunna ha högre ambitioner än så. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att ta initiativ för att ska verka för en fredlig och demokratisk hantering av konflikten mellan och södra ?
fr · H511140 · 2017-10-20 00:00:00 — Fråga 2017/18:140 En nationell organisation för ambulanshelikoptrar av (L) till Socialminister (S) Helikoptertransporter av patienter med svåra skador och allvarliga sjukdomstillstånd har visat sig förkorta transporttiden till sjukvården jämfört med marktransporter, vilket ökar chanserna till överlevnad för dessa patienter. Många har därför insett fördelarna med ett nationellt system för ambulanshelikoptrar. Ett sextiotal utredningar har gjorts i denna fråga men ingen har genomförts. aktualiseras åter behovet av en nationell ambulanshelikopterorganisation genom det förslag om nationell högspecialiserad vård som kommer på bord för beslut. Förslaget bygger på utredningsbetänkandet Träning ger färdighet – Koncentrera vården för patientens bästa (SOU 2015:98). Utredningen visade att omkring 500 liv skulle kunna räddas om sjukvården av framför allt planerade åtgärder kunde koncentreras till färre ställen. Det i sin tur kan innebära att akut sjuka patienter måste transporteras längre för att få bästa möjliga vård. Vissa landsting har arbetat för att få en nationell lösning för ambulanshelikopterorganisationen men det har inte varit möjligt att få med sig alla. Det kommunala självstyret har lagt hinder i vägen. Ett betydande antal utredningar har således pekat på behovet av ett nationellt system för ambulanshelikoptrar och kommer det behovet att öka ytterligare genom utvecklingen mot en nationell högspecialiserad vård. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka initiativ avser ministern att ta när det gäller behovet av ett nationellt system för ambulanshelikoptrar?