ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411851 · 2017-02-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:851 Främjande av lastbilsförsäljning av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Delar av regeringen har precis avslutat ett besök i . Handelsfrågan stod högt upp på agendan under besöket vis vilket även en näringslivsdelegation med representanter för ett antal svenska företag deltog. Bland annat skrev på en order som innebär att företaget räknar med att kunna sälja omkring 1 400 bussar till . Det är positiva nyheter för den svenska fordonsindustrin. Handelsdelegationen leddes av EU- och handelsminister och är ett led i regeringens Team Sweden-satsning och Exportstrategin för att främja ökad svensk export. Det är bra att regeringen arbetar för att öka svensk export av lastbilar och glädjande att svenska företag kan vara med och konkurrera på den internationella marknaden. Men det blir lite märkligt att regeringen som den stöder försäljning av lastbilar utomlands driver en politik för att minska antalet lastbilar och lastbilstransporter på hemmaplan. Höjda bensin- och dieselskatter ska minska användandet av fossila bränslen som en kilometerskatt ökar kostnaderna för åkerinäringen, vilket enligt regeringen ska driva på omställningen av transporterna från lastbil till tåg. Regeringen försöker också begränsa möjligheterna att kunna köra längre och tyngre fordon i . Om regeringen vill vara konsekvent och öka sin trovärdighet i frågor som rör fordonsindustrin bör den föra samma politik inom landets gränser som den gör utomlands. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att marknadsföra och stötta försäljningen av fler lastbilar och lastbilstransporter även i ?
fr · H411852 · 2017-02-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:852 Ökad arbetslöshet bland förgymnasialt utbildade av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Det går bra för de allra flesta på svensk arbetsmarknad. Högkonjunkturen gör att de som står nära arbetsmarknaden och är väl rustade inte har några större svårigheter att hitta jobb. Men andra får, trots högkonjunktur, jobb i mindre utsträckning . Inte minst går utvecklingen åt fel håll för de som endast har förgymnasial utbildning. Andelen av dessa som arbetar minskar, arbetskraftsdeltagandet minskar och arbetslösheten ökar enligt nya siffror från som jämför med 2015. Detta innebär också att sysselsättningsgapet växer för denna grupp jämfört med gymnasialt och eftergymnasialt utbildade eftersom de grupperna uppvisar en positiv utveckling. Att utvecklingen går åt fel håll trots högkonjunktur är oroande. Detta understryker behovet av reformer för fler så kallade enkla jobb. Med anledning av ovanstående är min fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att vända den negativa utvecklingen när det gäller sysselsättning för förgymnasialt utbildade på svensk arbetsmarknad?
fr · H411853 · 2017-02-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:853 Valfrihet inom välfärden av (M) till Närings- och innovationsminister (S) är vi vana vid att kunna ta del av en mångfald av alternativ inom vård, skola och omsorg. Det finns många undersökningar som visar att privata välfärdsföretag levererar bättre kvalitet än motsvarande offentligt driven verksamhet. Valfriheten är omtyckt och har kommit för att stanna. Frågan är om ministern och regeringen anser att det ska råda valfrihet inom välfärden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister följande: Tänker ministern verka för att fler välfärdsföretag startas?
fr · H411854 · 2017-02-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:854 Kommunernas ansvar för personer som vistas olovligen i landet av (M) till Statsrådet (S) meddelade prövningstillstånd i ett mål om bistånd enligt socialtjänstlagen. Frågan som ska upp i högsta instans gäller vilket ansvar en kommun har att ge hjälp till en kvinna med barn som vistas i kommunen och håller sig undan för att undvika avvisning. Detta är en fråga av principiell och praktiskt mycket stor betydelse har tidigare lyft problematiken med det osäkra rättsläget på området. Det har även Kommuner och Landsting gjort. Vår uppfattning i är att den som vistas olovligen i landet inte ska ha rätt till långvarig hjälp från en kommun. Den hjälp med mat och tak över huvudet som bör komma i fråga ska vara mycket kortvarig. Den ska ges parallellt med att kontakt tas med i syfte att personen följer det myndighets- eller domstolsbeslut som fattats och återvänder till sitt hemland. Att nu enbart invänta Högsta förvaltningsdomstolens utslag vore att inta en passiv hållning från regeringen. Detta med tanke på de omfattande konsekvenser utslaget kan få för kommuner. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder med vilken inriktning vidtar statsrådet för att skapa klarhet i vilket ansvar en kommun har för människor som vistas i kommunen och håller sig undan för att undvika avvisning?
fr · H411855 · 2017-02-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:855 Stöd till den småskaliga vattenkraften av (M) till Miljöminister (MP) I den energiöverenskommelse som regeringen samt , och slutit är man noggrann med att understryka vattenkraftens viktiga roll som en källa för förnybara elförsörjning. I finns således en bred politisk enighet om att värna vattenkraften och verka för att förutsättningarna för en fortsatt och ökad produktion finns, om inte annat så för vattenkraftens framstående position i klimatpolitiken. För att kunna utnyttja vattenkraftens potential och ta vara både på miljöfördelarna som kommer med förnybart och på den faktiska elproduktionen krävs det dock att förutsättningarna för sådan verksamhet finns. Därför är det olyckligt att det nu sker en omfattande nyprövning av tillstånden för småskalig vattenkraft på grund av felaktigt tolkade EU-direktiv. Till exempel har i anställt ett stort antal nya tillsynsmän, vilket oroar och tolkas som ett tecken på att prövningarna kommer att öka ytterligare, vilket inte ligger i linje med överenskommelsens ambition att stötta vattenkraften. En nationell strategi för hållbar vattenkraft har presenterats av och Havs- och vattenmyndigheten, en strategi som balanserar miljö- och energipolitiska intressen och medför moderna miljötillstånd. Rimligt vore därför att avvakta med den omfattande nyprövningsverksamheten av tillstånd för småskalig vattenkraft till dess att denna nya nationella strategi förhoppningsvis antagits och implementerats. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Avser regeringen och miljöministern att ta initiativ till ett moratorium för omprövningar av småskalig vattenverksamhet som redan har gamla tillstånd, till dess att en ny strategi är på plats och en konsekvensutredning är presenterad?
fr · H411856 · 2017-02-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:856 Stöd till den indonesiska demokratin av (L) till Utrikesminister (S) , , är det val i den indonesiska huvudstaden . Med hjälp av falska nyheter och betalda demonstranter vinner islamistiska fundamentalister alltmer mark. Detta avspeglas också i opinionsmätningar. På många sätt har inneburit stora framgångar för befolkningen i . Utbildningsnivån har stadigt ökat, fattigdomen minskat och landet har gått från en diktatur till en demokratisk republik. har länge varit en sekulär stat, men det riskerar nu att förändras. finns det risk att odemokratiska islamister med hjälp av populistisk retorik och desinformation vinner mark och tar över allt fler politiska positioner med det uttalade målet att införa sharialagar i hela landet. Två decenniers utveckling mot ett öppnare samhälle kan då gå helt om intet. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vilka initiativ kommer ministern att ta för att säkerställa stödet till den indonesiska demokratin?
fr · H411857 · 2017-02-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:857 Service och närvaro i hela landet av (S) till Statsrådet (S) har regeringen varit tydlig i frågan om statlig service i hela landet, en välbehövlig och efterlängtad ny riktning i svensk politik. Att tillgängliggöra service i glesbygd handlar inte bara om servicebehovet utan också om demokrati och möjlighet för människor att verka, bo och vara delaktiga i samhället. Regeringens mål är lägst arbetslöshet i EU . är ett i många fall glesbefolkat län. Flera kommuner brottas med arbetslöshet som de tagit ett oerhört stort ansvar i flyktingfrågan. I flera fall handlar det om att via utbildning ta tag i matchningsproblematiken, men i många fall krävs även andra insatser för att fler människor ska kunna ta ett arbete. Arbetsförmedlingen har här en central roll i vårt lands arbetsmarknadspolitik och är kanske framför allt på landsbygden en viktig spelare för att man ska kunna nå regeringens arbetslöshetsmål. Regeringen har varit tydlig med att den statliga servicen inte ska centraliseras. Flera myndigheter har tagit till sig detta i sin planering för framtiden. Bland annat lades planer på centralisering ned efter regeringens deklarerade viljeriktning. För Arbetsförmedlingens del ser vi tyvärr ingen sådan förändring. , , och ser ut att mista sina arbetsförmedlingar. Ett av argumenten är att pengar kommer att sparas och verksamheten effektiviseras då anställda i mindre utsträckning behöver sitta och vänta på arbetssökande. Att effektivitet är viktigt för en organisation eller en myndighet är självklart. Men minst lika viktigt är närhet och service för våra medborgare. Om hela ska kunna leva och om målet om lägst arbetslöshet ska ligga fast behövs en likvärdig service, inte minst när det kommer till bekämpning av arbetslöshet. Då är det beklagligt att Arbetsförmedlingen fortsätter att fullfölja sin centralisering. Jag vill därför fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att statliga myndigheter som Arbetsförmedlingen prioriterar service och närvaro i hela landet i enlighet med regeringens intentioner?
fr · H411858 · 2017-02-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:858 Id-kapningar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Problemet med id-kapningar har vuxit lavinartat . Polisen fick in 185 000 anmälningar om bedrägeribrott, varav ungefär hälften hade börjat med en id-kapning. Antalet anmälda id-kapningar är alltså större än antalet cykelstölder . spärrar också allt fler sin identitet hos UC, och har antalet bedrägerispärrar, vilka innebär att man har det egna personnumret under bevakning, ökat . finns brottsrubriceringen olovlig identitetsanvändning, ett brott som kan straffas med böter eller fängelse upp till . Trots den nya brottsrubriceringen är det osäkert om det kommer att räcka för att få bukt med det ökande antalet id-kapningar, eftersom det är lätt att komma över någons personnummer eller kontouppgifter. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Kommer ministern att vidta några ytterligare åtgärder för att vända utvecklingen och bromsa antalet id-kapningar, och i så fall vilka?
fr · H411859 · 2017-02-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:859 Delat rum i stödboende av (M) till Statsrådet (S) Stödboenden är en boendeform för barn och unga i åldern 16–. Ett stödboende kan till exempel bli aktuellt för ensamkommande barn som till en början har bott på ett HVB-hem. Av föreskrifter och allmänna råd framgår att den som bor i ett stödboende ska bo antingen i ett eget boende eller i ett eget rum i ett gemensamt boende. Vad gäller HVB-hem är regelverket annorlunda utformat. I HVB-hem ska man kunna dela rum då det är lämpligt. Detta gäller också enligt föreskrifter och allmänna råd. Det råder bostadsbrist i stora delar av . I detta läge bör en ung person kunna dela rum i ett stödboende då det är lämpligt motsvarande vad som gäller i HVB-hem. Kommuner ser som sin skyldighet att följa föreskrifter och allmänna råd. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att göra för att kommuner ska kunna låta unga i åldern 16–dela rum i stödboenden utan att agera i strid med föreskrifter och allmänna råd?
fr · H411860 · 2017-02-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:860 Stödfond till iranska feminister av (L) till Utrikesminister (S) Den 11–besökte statsminister tillsammans med andra regeringsmedlemmar och en näringslivsdelegation den islamistiska diktaturen . Rättsstatens principer saknas. Flera människorättsorganisationer har uttryckt oro över utvecklingen i landet. Människor utsätts för orättvisa processer och avrättas brutalt. har larmat om att tortyr, piskning och annan brutal misshandel i stor utsträckning används. I råder ett kompakt kvinnoförtryck. Kvinnor är andra klassens invånare och saknar de rättigheter män har. Bland annat är de enligt lag tvingade att bära huvudduk, hijab. Mot detta kämpar modiga feministiska aktivister, bland annat genom kampanjen #MyStealthyFreedom, där iranska kvinnor lägger upp bilder på sig själva utan slöja. Vi vet att genom hela historien har MR- och demokratiaktivister varit helt centrala i övergången från diktatur till demokrati. Så kommer det att vara också i . Därför är det av största vikt att progressiva och demokratiska länder som stöder aktivisterna. När regeringen besöker diktaturer borde det vara lika självklart för regeringen att ta med sig representanter från MR-organisationer som från det svenska näringslivet. Jag vill mot bakgrund av ovanstående fråga utrikesminister : Är ministern beredd att starta en stödfond till feministiska aktivister i ?
fr · H411861 · 2017-02-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:861 investeringar i fossil energiproduktion av (V) till Närings- och innovationsminister (S) beslutade om en investering på i ett nytt fossileldat kraftvärmeverk i . Verket kommer att använda sig av naturgas, och investeringen beskrivs av som en klimatvinst. Det är sant att naturgas genererar lägre koldioxidutsläpp än kol och olja. Men den är inte desto mindre ett fossilt bränsle som bidrar till växthuseffekten och förvärrade klimatproblem. Att investera i nya fossila bränslen är inte en hållbar strategi. Det var inte länge sedan vd uttryckte en önskan om att klimatavtalet i skulle leda till fler satsningar på förnybart i energibranschen. strategi skulle vara att driva på i den utvecklingen. Bland annat har man sagt sig vilja vara ledande i investeringsprojekt i förnybar produktion i just och en rad andra länder –2020. Klimatkrisen är akut och kräver att kol och andra fossila bränslen avvecklas och ersätts med förnybar energi. försäljning av den tyska brunkolsverksamheten var ett direkt klimathaveri. Att man nu väljer att investera i ny fossil energiproduktion i stället för förnybar sådan är ytterligare ett steg för att cementera fossilberoende. ska vara en föregångare i omställningen till förnybar energi och ett land som tar ansvar för kommande generationer. slår fast att företaget ska vara ledande i ”utvecklingen mot en miljömässig, hållbar energiproduktion”. Ett svenskt statligt bolag, med den som ytterst ansvarig, ska inte bidra till att befästa beroendet av fossil energiproduktion. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Menar ministern att nämnda investering är i linje med en miljömässig, hållbar energiproduktion och om inte, avser statsrådet att vidta några åtgärder för att inte ska investera i ny fossil energiproduktion så som just har beslutats?
fr · H411862 · 2017-02-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:862 Transnationella ärenden kopplade till hedersrelaterat våld och förtryck av (M) till Utrikesminister (S) Frågan om barn och tvångsäktenskap har ofta en transnationell dimension. Att flickor och unga kvinnor förs utomlands för att därstädes tvingas gifta sig mot sin vilja ställer svenska myndigheter inför stora utmaningar som de inte varit förmögna att hantera. Likväl är det en fråga som förtjänar att belysas i ljuset av brottets allvarliga karaktär. I äktenskapet utsätts den drabbade ofta för allvarliga övergrepp som involverar olika typer av våld och förtryck. Det är heller inte ovanligt att det rör sig om upprepad utsatthet. (153 personer) av de ärenden som inkom till den nationella stödtelefonen i rörde oro för eller planer på barn- eller tvångsäktenskap. Många av ärendena har rört personer som riskerat att bli – eller har blivit – bortrövade för att sedan giftas bort mot sin vilja. , som har regeringens uppdrag att samordna arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck, har påtalat att svenska myndigheter i utlandet ofta saknar rutiner, resurser och erfarenhet av samverkan kring frågor av transnationell karaktär. Myndigheten har vidare påtalat att möjligheten för en person att återvända till efter att ha blivit bortrövad i mångt och mycket beror på hennes egen uthållighet och handlingskraft. Således är de drabbade utlämnade åt sig själva utan att kunna vända sig till svenska myndigheter i utlandet för hjälp och stöd. Regeringen brukar ofta kalla sig ”världens första feministiska regering” och har uttalat att man avser bedriva en feministisk utrikespolitik. Men regeringen har glömt de flickor och unga kvinnor som förs bort mot sin vilja för att utomlands tvingas gifta sig med i många fall betydligt äldre män. Dessa flickor och unga kvinnor lever i många fall i stor utsatthet och förtryck. De behöver hjälp och stöd från de myndigheter som i utlandet har till uppgift att skydda dem och värna deras intressen som svenska medborgare. Med anledning av det som ovan anförs vill jag fråga utrikesminister : Vad avser ministern och regeringen att vidta för åtgärder för att säkerställa att förbättrar sin samverkan med , , och andra berörda myndigheter beträffande transnationella ärenden kopplade till hedersförtryck såsom barn- och tvångsäktenskap?
fr · H411863 · 2017-02-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:863 Hot mot torsken av (L) till Statsrådet (S) Torsken har länge varit hotad av överfiske i . Fiskens tillväxt i delar av har aldrig varit så dålig som , men detta är inte något verkar bekymra sig över. Att skydda torsken från utfiskning och behålla en vital fiskeindustri är en utmaning vi delar med våra grannländer. Gemensamma problem kräver gemensamma lösningar. Det var med detta i åtanke som EU:s fiskepolitik infördes . Lagstiftningen innebär att vi alla accepterat att inte fiska torsk i en sådan utsträckning att tillväxt hotas. I har detta inneburit att vi har fortsatt att minska torskkvoterna, och inget fiske med trål efter torsk får bedrivas i västra . När valde att frångå vår gemensamma lagstiftning är det både ett slag mot torsken och djupt orättvist mot den svenska fiskerinäringen. Genom att danska regeringen valt att utnyttja ett kryphål i EU-lagstiftningen har man de facto godkänt fiske under torskens lekperiod, när den är som absolut mest sårbar, och på så sätt försatt hela torskbeståndet i akutkris. Experter menar att en fortsatt utveckling snart kan innebära slutet för torsken i . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt avser statsrådet att agera för att förhindra utfiskningen av torsken i ?
fr · H411864 · 2017-02-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:864 Unrwa-anställdas antisemitism och våldsbejakande extremism av (SD) till Utrikesminister (S) ger hela till för palestinska flyktingar (Unrwa) och är därmed en av huvudfinansiärerna till organisationen. Den icke-statliga organisationen har i en ny rapport, Poisoning Palestinian Children – A Report on UNRWA Teachers’ Incitement to Jihadist Terrorism and Antisemitism, avslöjat Unrwa-anställdas antisemitism och våldsbejakande extremism. Rapporten kan läsas här: , och en film om avslöjandet kan ses här: , som är en av huvudfinansiärerna till Unrwa, bär ett moraliskt ansvar för det som sker med skattebetalarnas pengar och med de palestinska barnen, som utsätts för våldsbejakande extremism i Unrwas flyktingläger och skolor. I tidigare frågesvar kring företrädares återkommande antisemitism och uttalanden för våldsbejakande extremism hänvisar utrikesministern ständigt till att "regeringen är tydlig i dialogen med företrädare för såväl som om vikten att ta avstånd från våld och hatpropaganda och annat agerande som för parterna längre ifrån varandra". Med tanke på detta avslöjande och stora ekonomiska bidrag till Unrwa undrar jag vilka åtgärder utrikesministern tänker vidta, utöver att avge svar som det nämnda, för att förhindra att svenska skattemedel går till att, som , finansiera hatindoktrinering i Unrwas skolor. Jag vill därför fråga utrikesminister : Vilka åtgärder kommer utrikesministern att vidta med anledning av det anförda?
fr · H411865 · 2017-02-15 00:00:00 — Fråga 2016/17:865 Användandet av radio- och tv-avgifter av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) anmäldes SVT-journalisten och två kollegor efter att ha utnyttjat en 15-årig pojke i ett cyniskt jippo i samband med dokumentärserien . dömdes han och de två kollegorna till villkorlig dom med samhällstjänst för människosmuggling. SVT har sedan domen deklarerat att man är beredd att betala de dömdas rättegångskostnader när domen vinner laga kraft. SVT menar att man "känner ett ansvar" för sina medarbetare. Frågan är om ministern anser att det är rätt att använda licensbetalarnas pengar för att finansiera rättegångskostnader för kriminella, och jag vill därför fråga kultur- och demokratiminister : Tänker ministern vidta några åtgärder med anledning av uppgiften om att SVT är beredda att finansiera rättegångskostnader för kriminella med licensbetalarnas pengar?
fr · H411866 · 2017-02-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:866 Tullens kapacitet att stoppa införseln av illegala vapen av (L) till Statsrådet (S) Tillgången till illegala vapen och handgranater utgör ett stort problem och är en del av förklaringen till varför den grova organiserade kriminaliteten väldigt enkelt kan införskaffa vapen för att begå brott. Det är väldigt enkelt och relativt billigt att införskaffa en handgranat eller en pistol. Vi ser också i exempelvis Region och en dramatisk ökning av antalet skjutningar, mord och våldsbrott där vapen förekommer. Vi har tidigare, inte minst , noterat att inslaget av handgranater var exceptionellt stort i den kriminella miljön. Handgranater måste klassas som vapen och straffet måste höjas. Detta föreslog Liberalerna , och än har inte fattat några beslut som kommer åt den delen. När det gäller förekomsten av illegala vapen menar att det är en av de avgörande punkterna att angripa om man ska förebygga och förhindra fler skjutningar i samhället. Utöver lagstiftning måste även befogenheter ses över, inte minst praktiska möjligheter att agera mot införseln och insmugglingen till . Den frågan blir än mer aktuell nu när skärpta regler aviseras. Men ska dessa få effekt i praktiken kommer tullens kapacitet också att vara avgörande. Mot bakgrund av den allvarliga utvecklingen i och Region avseende skjutningar och förekomsten av illegala vapen i omlopp samt polisens identifiering av denna fråga som helt central blir min fråga: Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att förstärka kapacitet att stoppa införseln av vapen till ?
fr · H411867 · 2017-02-16 00:00:00 — Fråga 2016/17:867 Den politiska dialogen med av (L) till Statsrådet (S) I en debattartikel i skriver statsrådet, med anledning av utrikesminister besök i : ”Under Zarifs besök gjordes en överenskommelse om att och ska inleda en strukturerad politisk dialog, där mänskliga rättigheter kommer att ingå.” Under statsrådets besök i undertecknades fem samarbetsavtal med , varav ett handlar om kvinnors ställning. Min fråga till statsrådet är därför: Är det de undertecknade avtalen som avses med den strukturerade dialogen?