ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H4121766 · 2017-08-15 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1766 av (M) Könsuppdelningen i skolan har frågat mig om jag avser att se över diskrimineringslagstiftningen. ska vara ett samhälle fritt från diskriminering. Ett starkt rättsligt skydd mot diskriminering är en grundläggande förutsättning för att uppnå detta. Enligt diskrimineringslagen (2008:567) är diskriminering, bl.a. på grund av kön, förbjuden inom en rad samhällsområden. Förbudet innebär att en individ inte får behandlas sämre än någon annan skulle ha behandlats i en jämförbar situation, om missgynnandet har samband med en diskrimineringsgrund. Din fråga berör ett enskilt tillsynsärende hos () avseende risker för diskriminering samt utbildningsanordnares arbete med aktiva åtgärder. Med stöd av 4 kap. 1 § diskrimineringslagen utövar DO tillsyn över att lagen följs genom självständig granskning. Bedömningen av vad som står i strid med diskrimineringsförbudet måste göras i varje enskilt fall och prövas ytterst i domstol. Ett statsråd får inte uttala sig om enskilda ärenden hos myndigheter. Regeringen arbetar aktivt för att stärka skyddet mot diskriminering och arbetet har förstärkts. Ändringar i diskrimineringslagen gällande aktiva åtgärder trädde i kraft . Anslagen till DO och lokala antidiskrimineringsbyråer har ökat. Vidare har Utredningen om bättre möjligheter att motverka diskriminering lämnat sitt betänkande (SOU 2016:87) .
frs · H4121767 · 2017-08-15 00:00:00 — Dnr SB2017/01171/RCK Svar på fråga 2016/17:1767 av (M) Information om Transportstyrelsen har frågat mig om vem som informerade mig om säkerhetshaveriet till följd av Transportstyrelsens lagbrott. Som jag informerade om på en pressträff fick jag information om brister i Transportstyrelsens upphandling rörande förändrad it-drift av min statssekreterare .
frs · H4121768 · 2017-08-17 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1768 av (M) Minnesanteckningarna från regeringens säkerhetspolitiska råd har frågat statsministern om han har för avsikt att göra de minnesanteckningar som förts i det mellan tillgängliga för . Frågan har överlämnats till mig. Regeringens säkerhetspolitiska råd har inrättats för att regelbundet kunna diskutera en samordnad hantering av frågor som rör säkerhet i bred bemärkelse. Det är inte något berednings- eller beslutsorgan. Att en fråga diskuteras i rådet innebär inte i sig att frågan bereds och att det därför ska ske någon särskild dokumentation. Frågorna som diskuterats av rådet bereds vid behov vidare av ansvariga departement.
frs · H4121773 · 2017-08-29 00:00:00 — Dnr N2017/04977/PBB Svar på fråga 2016/17:1773 av (M) Större flexibilitet i mark- och detaljplanläggning har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att möjliggöra för fler att kunna bo, leva och verka på landsbygden genom att möjliggöra flexibilitet kring till exempel om storlek för fastigheter, enbart ska ligga till grund för att räknas som produktiv eller inte. Liksom frågeställaren vill regeringen ta vara på landsbygdens möjligheter och förena en miljömässigt hållbar utveckling med ekonomisk tillväxt som ger förutsättningar för ökad sysselsättning och framtidstro i hela landet. Livsmedelsstrategin, det nationella skogsprogrammet och landsbygdsprogrammet är tre exempel på detta arbete. Regeringen bedriver även ett arbete med att utveckla en sammanhållen landsbygdspolitik för att förbättra förutsättningarna för att bo, leva och verka på landsbygden. Som grund för detta arbete ligger den parlamentariska landsbygdskommitténs förslag. Ett av förslagen från kommittén är att regeringen ska utreda långivning till boende på landsbygden för att underlätta byggande. Regeringen tillsatte en utredning som ska belysa frågan. Utredningen ska slutredovisas . Jag utgår från att fråga syftar på det regelverk som styr vilka egenskaper en jordbruksfastighet eller skogsfastighet ska ha för att få bildas. För alla fastigheter gäller att de ska vara lämpade för sitt ändamål. För jordbruksfastigheter och skogsfastigheter preciseras detta i fastighetsbildningslagen bl.a. genom att en sådan fastighet ska ge ägaren ett godtagbart ekonomiskt utbyte. I den bedömningen tas det inte enbart hänsyn till fastighetens storlek. Också andra faktorer beaktas, som t.ex. ägarens möjligheter att kombinera jordbruket med andra verksamheter. Lagen anger också att särskild hänsyn ska tas till sysselsättning och bosättning i glesbygd. Lagregleringen är således flexibel och vad som anses vara ett godtagbart ekonomiskt utbyte kan variera . är man dessutom betydligt mer flexibel än tidigare när det gäller vilka arealer som kan tillföras en bostadsfastighet. Ett skäl för detta är vikten av landsbygdsutveckling. Vad gäller planläggning så är jordbruksfastigheter i allmänhet belägna utanför detaljplanelagt område. Krav på detaljplan uppstår vid ny sammanhållen bebyggelse, t.ex. vid avstyckning av ett flertal småhustomter, vid en ny enskild anläggning med stor omgivnings-påverkan eller då en förändring i bebyggelse av andra skäl behöver ske i ett sammanhang. Detaljplanering syftar till att pröva ett områdes lämplighet för ett visst ändamål samt ge berörda och allmänhet möjlighet till insyn och påverkan. Regeringen arbetar för att göra planerings-verktygen flexibla så att de kan anpassas till de skilda förutsättningar som råder på olika håll i landet. Bland annat är ett delbetänkande från översiksplaneutredningen (SOU 2017:64) just nu föremål för remiss. I detta föreslås att detaljplanekravet begränsas i vissa fall, exempelvis när bebyggelse kompletteras eller förändras inom ramen för den befintliga gatustrukturen.
frs · H4121774 · 2017-08-16 00:00:00 — Dnr S2017/04364/SF Svar på fråga 2016/2017:1774 av (M) Rätt att jobba kvar till 69-årsdagen har frågat mig om jag välkomnar utvecklingen om att fler jobbar längre och om jag har för avsikt att förlänga arbetstagares rätt att jobba kvar fram till . Vi kan glädja oss över en stadigt ökande medellivslängd. Det ställer dock krav på att vi förlänger arbetslivet om vi långsiktigt ska klara välfärden, pensionssystemet och få rimliga pensioner när vi går i pension. Att möjliggöra och åstadkomma ett längre arbetsliv är angeläget och prioriterat av regeringen och naturligtvis ser jag därför mycket positivt på alla signaler om att fler arbetar längre. De lagreglerade pensionsåldrar vi har bygger på en pensionsöverenskommelse som stöds av sex riksdagspartier. Regeringen arbetar för att nå en blocköverskridande överenskommelse om åtgärder för ett längre arbetsliv. En del i detta är att åstadkomma en höjd åldersgräns för rätten att jobba kvar.
frs · H4121775 · 2017-08-16 00:00:00 — Dnr S2017/04368/FS Svar på fråga 2016/17:1775 av (M) Gårdsförsäljning av öl och vin har frågat mig om jag är beredd att låta inrätta licensierad gårdsförsäljning av öl och vin på försök, för att följa vilka faktiska effekter det får för samhälle och företagande. Eftersom gårdsförsäljning inte är tillåtet i saknas det lagliga förutsättningarna för att inrätta en sådan försöksverksamhet i . Jag har förståelse för de argument som förs fram i de riksdagsfrågor som återkommande ställs om gårdsförsäljning av öl och vin. Men jag vill framhålla att frågan om gårdsförsäljning behöver ses i ett större alkoholpolitiskt sammanhang. Den svenska alkoholpolitiken har som främsta syfte att skydda folkhälsan. För att uppnå det syftet ska det inte finnas några ekonomiska intressen i detaljhandelsled som kan bidra till ökad försäljning och därmed ökad alkoholkonsumtion. Det är en viktig princip som det svenska detaljhandelsmonopolet vilar på. har också erkänt den principens betydelse för att värna de intressen som ligger till grund för ett detaljhandelsmonopol. Att tillåta gårdsförsäljning skulle innebära ett avsteg från denna princip och därmed riskera legitimiteten för det svenska detaljhandelsmonopolet och trovärdigheten i den svenska alkoholpolitiken. Forskning visar att detaljhandelsmonopolet räddar liv, skyddar folkhälsan och minskar samhällets kostnader. Dessutom finns ett stort förtroende för Systembolaget i befolkningen. Av de skälen avser jag värna det svenska detaljhandelsmonopolet.
frs · H4121776 · 2017-08-14 00:00:00 — Dnr Fi2017/03122/K Svar på fråga 2016/17:1776 av (M) Riktade statsbidrag har frågat mig vilka åtgärder regeringen och jag avser att vidta för att säkerställa att riktade statsbidrag går till verksamheter de är avsedda för, vilket systematiskt uppföljnings- och utvärderingsarbete regeringen genomför och hur det säkerställs att medborgarnas skattepengar används ansvarsfullt, till det de är avsedda för. Regeringen arbetar kontinuerligt med att följa upp utvecklingen av de riktade statsbidragen till kommunsektorn. Exempelvis redovisades utvecklingen av statsbidragen och måluppfyllelsen för olika riktade bidrag i regeringens skrivelse Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2016/17:102). Som redovisas i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1) är regeringens utgångspunkt att generella medel bör användas när staten förmedlar pengar till kommuner och landsting, även om det finns tillfällen när riktade statsbidrag är lämpligt att använda. För regeringen är det viktigt att minska det totala antalet styrsignaler till kommuner och landsting, t.ex. i form av riktade statsbidrag. Mot den bakgrunden pågår ett arbete för att uppnå en mer strategisk användning av statsbidragen.
frs · H4121780 · 2017-08-29 00:00:00 — Dnr N2017/05201/MRT Svar på fråga 2016/17:1780 av (S) Nordiskt samarbete kring färdtjänsten har frågat utrikesministern om hon, i egenskap av Nordenminister, avser att vidta åtgärder för att förbättra möjligheter att använda färdtjänst även över gränsen till annat nordiskt land. Frågan har överlämnats till mig. Färdtjänst omfattas av konventionen mellan , , , och om socialt bistånd och sociala tjänster undertecknad . Denna gäller som lag i genom lagen (1995:479) om nordisk konvention om socialt bistånd och sociala tjänster. Med anledning av praxis från sedan undertecknandet pågår en översyn av konventionen i en arbetsgrupp med representanter från medlemsstaterna. För del leder arbetet med översynen av konventionen. Med anledning av detta bör inte resultatet av det pågående arbetet med översynen av konventionen föregripas.
frs · H4121781 · 2017-08-23 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1781 av (M) Licenskrav för mynningsladdare har frågat mig om regeringen avser att slopa licenskravet för mynningsladdade vapen som tillverkats efter 1890. Enligt 1 kap. 4 § b vapenlagen (1996:67) är skjutvapen som har tillverkats och som inte är avsedda för gastäta enhetspatroner undantagna från vapenlagens bestämmelser. Undantaget tar främst sikte på framladdningsvapen (mynningsladdare), men även skjutvapen som laddas på annat sätt, t.ex. bakladdade vapen, omfattas av undantaget under förutsättning att de inte är avsedda för gastäta enhetspatroner. har en utredare i uppdrag att se över vissa frågor på vapenlagstiftningens område. Utredaren ska bl.a. analysera hur svensk rätt förhåller sig till de beslutade ändringarna i EU:s vapendirektiv och föreslå de författningsändringar som visar sig nödvändiga på grund av tvingande regler från EU. Denna del av uppdraget ska redovisas . Vad gäller vapenlicenshanteringen framgår det av slutredovisning av regeringsuppdraget hantering av vapentillstånd, att handläggningstiderna för vapenlicenser sjunker. Det pågår alltså arbete på vapenlagstiftningens område och statistik över de senaste årens handläggningstider för vapentillstånd visar en positiv utveckling. Mot denna bakgrund har jag inte för avsikt att vidta någon särskild åtgärd som rör licenskrav för mynningsladdade vapen.
frs · H4121782 · 2017-08-23 00:00:00 — Dnr N2017/05072/TIF Svar på fråga 2016/17:1782 av (M) E20 som elmotorväg har frågat mig om jag och regeringen avser att utreda möjligheten att anpassa E20 till första elmotorväg i samband med utbyggnaden. har tillsammans med och Verket för innovationssystem genomfört en förkommersiell upphandling av två demonstratorer av elvägssystem (– ERS). Två olika lösningar för elvägar för tung trafik prövas. Utanför på testas en teknik som innebär att en strömavtagare på lastbilshyttens tak matar ner strömmen från en luftledning till lastbilen. Vid testas en elskena i vägbanan som driver och laddar fordonen under resan. Demonstratorerna ska drivas och planeras vara avslutade /2019. Utvecklingen inom de båda demonstratorerna kommer att rapporteras löpande och utvärderas successivt av både industri och finansierande myndigheter. har erhållit finansiering av Fordonstrategisk Forskning och Innovation (FFI) och för att vidareutveckla, komplettera, kvalificera och utvärdera elvägar. etablerades även ett innovationspartnerskap med . En del i partnerskapet är att utveckla olika koncept för elvägar. Frågan om elvägar är komplex och måste analyseras noggrant innan eventuella konkreta åtgärder på de statliga vägarna, t.ex. om E20 ska byggas ut till elmotorväg, kan övervägas. Tills vidare bör det pågående utvecklingsarbetet avvaktas.
frs · H4121783 · 2017-08-23 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1783 av Amineh Kakabaveh (V) Mänskliga rättigheter i Amineh Kakabaveh har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att som enskilt land, såväl som medlem i EU och FN, ska verka för att friger de gripna Amnesty-medlemmarna och alla andra politiska fångar. Utvecklingen i är djupt oroande. Den negativa trenden när det gäller respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer har accelererat. Det gäller inte minst frihetsberövadet av oppositionspolitiker, journalister och människorättsförsvarare. arbetar oupphörligt för att stärka respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer i . Det sker bland annat inom ramen för bilaterala reformstöd, genom insatser för att öka kapaciteten hos det civila samhället, media och andra förändringsaktörer. Regeringen avser fortsätta att i kontakter med turkiska företrädare, både i och i , framföra våra tydliga synpunkter beträffande utvecklingen. Ett sådant budskap är att understryka vikten av att åtgärder mot terrorism inte sker i strid med de mänskliga rättigheterna. Regeringen driver att kränkningar av de mänskliga rättigheterna tas upp i de fora där vi tror att det finns störst möjlighet att nå resultat, som i EU och i . Vi verkar för att EU och dess medlemsstater fortsätter att agera samlat för att respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer i återupprättas. Inom ramen för EU:s kritik förs även specifika fall av frihetsberövanden fram. Dit hör de representanter för samt de två EU-medborgare, varav en svensk, som frihetsberövades. Regeringen avser verka för att situationen i diskuteras mellan EU:s utrikesministrar.
frs · H4121784 · 2017-08-22 00:00:00 — Dnr U2017/03201/GV Svar på fråga 2016/17:1784 av (M) Attraktiva utbildningar inom skogs- och lantbruk har frågat mig om jag och regeringen har en strategi för hur vi ska göra våra skogs- och lantbruksskolor mer attraktiva och om det finns ett intresse från regeringen att inkludera i strategin. Jag delar syn att kompetensförsörjningen inom skogs- och lantbrukssektorn är angelägen. På gymnasial nivå bedrivs sådana utbildningar inom naturbruksprogrammet. Från och med /12 till och med /16 har söktrycket när det gäller programmet varit relativt . har föreslagit vissa justeringar av inriktningarna inom programmet för att uppnå en tydligare yrkeskaraktär. Dessutom avser regeringen att uppdra åt myndigheten att föreslå innehåll och examensmål för en ny inriktning mot naturturism. Detta bör kunna ha positiv betydelse för programmets attraktionskraft. Andelen elever inom gymnasieskolans yrkesprogram har minskat kraftigt , vilket är mycket bekymmersamt för industrins och välfärdens kompetensförsörjning. Reformen av gymnasieskolan 2011 innebar att yrkesprogrammen inte längre ger grundläggande behörighet till högskolan om inte eleven aktivt väljer behörighetsgivande kurser. Detta har sannolikt bidragit till det minskade söktrycket när det gäller yrkesprogrammen. lämnade i sitt betänkande En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning (SOU 2016:77) förslag om grundläggande och särskild behörighet på yrkesprogram. Förslagen bereds inom . I fråga om skogs- och lantbruksutbildningar inom kan jag konstatera att söktrycket har tilltagit och att fler platser behövs. var det fler än två sökande per plats. Efter förslag i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1) beslutade om finansiering av motsvarande 6 000 nya utbildningsplatser inom . Detta möjliggör fler utbildningsplatser inom de områden där det finns starka behov på arbetsmarknaden. Med planerade förändringar av naturbruksprogrammet och utbyggnaden av ges förutsättningar att erbjuda attraktiva utbildningar inom skogs- och lantbruksområdet.
frs · H4121785 · 2017-08-23 00:00:00 — Dnr N2017/05073/MRT Svar på fråga 2016/17:1785 av (M) Dubbdäckslagstiftningen har frågat mig om jag är villig att se över dubbdäckslagstiftningen och eventuellt titta på det norska exemplet för datumsättning för att göra förändringar i den befintliga lagstiftningen i . Regeringen har höga ambitioner på trafiksäkerhetsområdet och har initierat en nystart för nollvisionen. antogs inriktningsdokumentet Nystart för Nollvisionen – ett intensifierat arbete för trafiksäkerhet i . Nystarten är tänkt att fungera som en plattform för fortsatta initiativ inom trafiksäkerhetsområdet. har också fått i uppdrag att övergripande leda samverkan inom vägtrafiksäkerheten. Reglerna om dubb- och vinterdäck finns i trafikförordningen. Personbil, lätt lastbil och lätt buss med en totalvikt av högst samt släpvagn som dras av dessa fordon ska vid färd vara försedd med vinterdäck eller likvärdig utrustning från till när vinterväglag råder. Vinterdäck har mjukare gummiblandning och annat mönster som ger bättre grepp vid snö och is på vägen. Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd innebär att dubbade däck får användas mellan och . Dessa däck, som är en typ av vinterdäck, får även användas utanför när det råder vinterväglag eller sådant kan befaras och detta motiverar att dubbade däck används. Ett viktigt skäl för att tillåta dubbdäck är att främja nollvisionens trafiksäkerhetsmässiga strävan om att minska antalet döda och allvarligt skadade i vägtrafiken. Användning av dubbdäck för dock med sig negativa effekter i form av buller, partikelbildning och slitage av väganläggningar. Vägslitage från användning av dubbdäck har en negativ hälsopåverkan, då vägslitagepartiklar orsakar sjukdomar i luftvägarna samt hjärt- och kärlsjukdomar. Dubbdäck bör därför inte användas mer än nödvändigt. De flesta länder som tillåter dubbdäck har tidsbegränsningar för när dubbdäcken får användas. Det är av största vikt att rätt däck används vid vinterväglag. visar att det kan ske snabba omslag i väderleken. Det har varit kraftiga snöfall i , halt väglag i delar av landet under påsken och en klass 2-varning för snö i nordvästra och sydligaste . får dock dubbdäck användas när vinterväglag befaras. Nuvarande regler innehåller därför en flexibilitet som tar hänsyn till olika väderförhållanden. Jag är inte främmande för att se över dagens datumregler om det visar sig att det finns ett sådant behov. Just nu pågår dock inget sådant arbete. Jag kommer att följa frågan noga även framöver. Det fortsatta arbetet med nollvisionen är högt prioriterat av regeringen.
frs · H4121789 · 2017-08-23 00:00:00 — Dnr N2017/05089/HL Svar på fråga 2016/17:1789 av (M) Länsstyrelsernas regler gällande fäbodar har frågat mig om jag avser ta något initiativ på mitt ansvarsområde för att undvika att olika länsstyrelser gör olika tolkningar om vad som klassas som fäbodar runt om i . I Landsbygdsprogrammet 2014–2020 finns möjlighet att söka miljöersättning för fäbodar. Detta är en ersättning för de merkostnader som uppstår vid fäbodbruket. En merkostnad kan t.ex. uppstå genom det avstånd som är mellan hemgården och fäboden. Det är stödmyndigheterna, i detta fall länsstyrelserna, som i sina handlingsplaner fastställer vad som ska klassas som fäbod. Detta för att hänsyn ska tas till de regionala förhållandena. För att få en samstämmighet i tolkningen av vad som ska kallas ”fäbod” i utfärdar riktlinjer. Riktlinjerna baseras på föreskrifter som bl.a. anger att fäboden ska vara tydligt avgränsad från hemgården, geografiskt och funktionsmässigt. Riktlinjerna används sedan av länsstyrelserna då dessa tar fram sina kriterier för vad som ska utgöra en fäbod. Jag avser inte att ytterligare styra tolkningen med anledning av att länsstyrelserna ska ha möjlighet att ta hänsyn till regionala förutsättningar.
frs · H4121790 · 2017-08-23 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1790 av (M) Antalet antagna till polisutbildningen har frågat mig om jag och regeringen kommer att ge eller någon annan i uppdrag att snabbt utvärdera antagningsreglerna och i så fall lägga förslag för att öka intresset och möjligheten för fler att antas till polisutbildningen. Det är ansvar att säkerställa kompetensförsörjningen för polisverksamheten och det är en utmaning att rekrytera poliser i den omfattning som kommer att krävas. Bland annat därför har vi fördubblat intagningen till polisutbildningen. börjar över 1300 polisstudenter, en kraftig ökning i förhållande till föregående år. Det är också glädjande att konstatera att intresset för att bli polis är stort. Till den polisutbildning som börjar 2018 så var det ett rekordstort antal sökande. Myndigheten arbetar aktivt för att bredda rekryteringen och attrahera rätt sökande till polisutbildningen. Arbetet behöver dock intensifieras. Därför beslutade regeringen att ge i uppdrag att stärka kompetensförsörjningen. För att öka rekryteringstakten till polisutbildningen ska genomföra en rekryteringskampanj. Det är också viktigt att urvalet av lämpliga kandidater till polisutbildningen görs med kvalitet. Därför genomförs uppdraget i samråd med Totalförsvarets rekryteringsmyndighet och Försvarsmakten. ska också undersöka förutsättningarna för att etablera polisutbildning på fler platser i landet. Den del i uppdraget som avser ökad kapacitet i antagningsprocessen till polisutbildningen ska redovisas . Regeringens utgångspunkt är att det inte ska finnas tomma platser på polisutbildningen och jag kommer fortsättningsvis att noga följa arbete med kompetensförsörjning.
frs · H4121791 · 2017-08-23 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1791 av (C) Polisens har frågat mig om jag tänker ta några initativ för att öka polisens nävaro på landsbygden. bemanning varierar beroende på de enskilda förhållanden som gäller vid varje given tidpunkt. Bedömning och beslut om detta sker löpande av myndigheten och baseras på lokal problembild och lokala behov. En av utgångspunkterna i den nya är en polis närmare medborgarna. Det innebär att det lokala arbetet ska vara basen i myndighetens verksamhet, med ökad närvaro och tillgänglighet som grundas på lokala förutsättningar och behov. Det är ansvar att fördela och organisera de resurser som finns inom myndigheten på det sätt som bedöms lämpligt. Det är naturligtvis angeläget att lever upp till sina åtaganden. En åtgärd från regeringens sida har varit att möjliggöra en utökning av den personella resursen inom myndigheten. har till exempel antagningen till polisutbildningen i princip fördubblats. Regeringen har tidigare föreslagit och aviserat tillskott till på sammanlagt –2020. Utöver det avser regeringen att i budgetpropositionen föreslå och avisera tillskott om ytterligare till . Jag kommer noga att följa hur använder sina resurs-förstärkningar och hur myndigheten arbetar med ett effektivt resurs-utnyttjande för att de ska klara av sina uppgifter.