ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H412825 · 2017-02-22 00:00:00 — Dnr S2017/00891/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:825 av (M) Eliminering av hepatit C har frågat mig om jag och regeringen avser att arbeta fram en nationell elimineringsstrategi för . Frågeställaren har tidigare ställt ett antal frågor om detta område och jag har i svaren på dem redovisat vilka åtgärder som regeringen har vidtagit i syfte att minska förekomsten av hepatit C. Dessa åtgärder är av stor betydelse både för preventionen och för att möjliggöra behandlingar mot denna allvarliga sjukdom. Staten har tagit ett stort ansvar för att med riktade åtgärder bekämpa förekomsten av sjukdomen och därigenom stödja arbetet för att uppnå de mål som ställs i om virala hepatiter som antogs . De nya medicinerna innebär att en tidigare kronisk sjukdom nu är möjlig att behandla så effektivt att man kan bli friskförklarad. 2196 patienter har behandlats och har 2442 patienter behandlats. Det har kommit nya läkemedel som innebär att det nu finns fler alternativ att behandla med. Även behandlingstiden har kunnat kortas i vissa fall. Detta kommer att få betydelse både för patienterna och för kostnadsutvecklingen för behandlingen. Hepatit C är en av de utmaningar som landstingen har att hantera inom sitt ansvarsområde. Tillgången till de aktuella läkemedlen innebär en ny möjlighet att bemöta sjukdomen. Landstingen har tillskapat en modell för introduktion av nya läkemedel s.k. Nationellt ordnat införande. Syftet är att man ska åstadkomma en kostnadseffektiv och ändamålsenlig användning av nya läkemedel, för alla patienter, i hela landet. Till grund för hur respektive landsting ska genomföra införandet av ett nytt läkemedel tar det s.k. NT-Rådet (Nya Terapier) fram en rekommendation. I rekommendation för hepatit C beskrivs bl.a. hur avvägningen görs: ”Trots att tillståndets svårighetsgrad är stor, åtgärden har en mycket stor effekt och åtgärden bedöms som kostnadsbesparande för de svåraste tillstånden så riskerar behandling av alla patienter med kronisk hepatit C leda till undanträngningseffekter. Användningen skall därför begränsas i enlighet med TLV:s subventionsbeslut.” Som ett led att stötta landstingen bidrar staten inom överenskommelsen om ersättning för läkemedelsförmånerna med för hepatit C läkemedel . Detta motsvarar av den beräknade kostnaden för dessa läkemedel. Regeringen har utöver detta också tillskjutit medel till landstingen genom en stor höjning av de generella statsbidragen. Jag har förtroende för den ordningen som landstingen har valt av introduktionen av nya läkemedel. Tillsammans med att nya läkemedel mot hepatit C nu kan tillhandahållas och de särskilda insatser som skett på statlig nivå, t.ex. som förändrade möjligheterna till att införa sprututbytesprogram, ska vi kunna minska antalet nysmittade samt behandla de som har smittats av hepatit C. Jag avser att fortsatt följa detta område.
frs · H412826 · 2017-02-22 00:00:00 — Dnr Ju2017/01398/ Svar på fråga 2016/17:826 av (SD) Straff för människosmuggling har frågat mig om jag ämnar att ta något lagstiftningsinitiativ för att dels höja straffskalan för människosmuggling, dels tydliggöra vad som gäller i fråga om humanitära skäl. hänvisar i frågan till domen där en journalist och två medarbetare dömdes av för människosmuggling. Människosmuggling är ett sätt att kringgå utlänningslagstiftningen och medför dels att invandringsregleringen sätts ur spel, dels att enskilda människors liv, hälsa och egendom kan äventyras. Regeringen ser allvarligt på denna typ av brottslighet. För att förhindra människosmuggling och ställa de ansvariga till svars krävs en nära internationell samverkan. Vår svenska lagstiftning grundar sig på ett EU-direktiv och ett rambeslut om olaglig inresa, transitering och vistelse. Kommissionen genomför en översyn av hur medlemsstaterna har genomfört direktivet och rambeslutet. Några slutsatser eller förslag till revidering av den unionsrättsliga ramen för bekämpande av människosmuggling har ännu inte presenterats av kommissionen. Regeringen har inte för avsikt att föregå detta arbete utan följer vad som kommer fram av översynen.
frs · H412828 · 2017-02-22 00:00:00 — Dnr Ju2017/01449/ Svar på fråga 2016/17:828 av (M) Föräldraskap har frågat vad jag tänker göra för att utländska, lesbiska mödrar som flyttar till inte ska förlora sitt juridiska föräldraskap till sitt/sina barn som de gör . Det är angeläget att den föräldraskapsrättsliga lagstiftningen utvecklas i takt med samhället i övrigt. Att vara förälder är en viktig del av livet för många människor och lagstiftningen behöver vara utformad så att den kan hantera olika sätt att få barn och bilda familj. Regeringen bedriver därför ett aktivt och nödvändigt arbete på detta område. När ett svenskt samkönat par får barn genom assisterad befruktning utomlands måste den part som inte föder barnet adoptera för att bli förälder. Utredningen om utökade möjligheter till behandling av ofrivillig barnlöshet har föreslagit att detta ska ändras och att samtycke vid assisterad befruktning ska kunna utgöra grund för föräldraskap även om den sker i utländsk hälso- och sjukvård. Samma regler ska gälla för olikkönade och samkönade par. Betänkandet har remissbehandlats och bereds nu inom . Regeringen har vidare för avsikt att tillsätta en utredning om faderskap och föräldraskap som är tänkt att bland annat se över frågan om det bör införas en föräldraskapspresumtion för samkönade gifta par. Frågor om hur vi ser på avgöranden från andra länder bedöms enligt de internationellt privaträttsliga reglerna. Dessa regler är nationella men bygger ofta på gemensamma överenskommelser och ömsesidighet. erkänns inte föräldraskapet för den kvinna i ett samkönat äktenskap eller samboskap som vid assisterad befuktning inte har fött barnet. För mig är det naturligt att en utveckling sker även på detta område. inom den internationella privaträtten följer i regel den utveckling som sker inom den nationella lagstiftningen i takt med att länder når samsyn kring olika frågor. Det kommer därför att finnas anledning att titta närmare på frågan framöver.
frs · H412829 · 2017-02-22 00:00:00 — Dnr Ju2017/01450/ Svar på fråga 2016/17:829 av (S) Ensamkommande från har frågat mig vad för arbete jag och regeringen har på gång för att säkerställa att asylprocessen är rättssäker och human, och att de bedömningar som görs baseras på adekvata uppgifter om säkerhetsläget i . Det är för mig och regeringen en självklarhet att alla asylsökande ska behandlas på ett rättssäkert och värdigt sätt. Därtill kommer att barn har särskilda rättigheter i asylprocessen. Regeringen är förhindrad att kommentera handläggningen av enskilda ärenden eller att uttala sig om hur situationen i ett visst land ska bedömas inom ramen för asylprocessen. Detta är ett ansvar som åvilar och migrationsdomstolarna. Vad avser situationen i noterar jag emellertid att bedömt att säkerhetsläget i försämrats, även om utvecklingen skiljer sig åt mellan och inom landets provinser. I ett rättsligt ställningstagande (SR 59/2016) från redogör myndigheten för den aktuella situationen i landet och vilken betydelse den ska ha för myndighetens rättsliga bedömningar i individuella asylärenden. Andelen beviljade asylansökningar där en prövning av asylskälen ingick uppgick för samtliga ensamkommande barn och för afghanska ensamkommande barn. Efter det nya rättsliga ställningstagandet rörande så har beviljandegraden för ensamkommande afghanska barn ökat till . Regeringen följer löpande upp arbete rörande rättslig kvalitet och enhetligt beslutsfattande i asylärenden och har i regleringsbrevet konstaterat att detta är ett område för fortsatt utveckling. Regeringen välkomnar myndighetens ökade fokus på systematiserad uppföljning och analys. Det är viktigt att myndigheten tar sig an de förbättringsområden som man upptäcker beträffande sin handläggning. I regleringsbrevet har fått i uppdrag att säkerställa en rättssäker handläggning. Ärenden av samma slag ska handläggas på ett enhetligt sätt. I regleringsbrevet har regeringen även efterfrågat en löpande uppföljning från myndigheten avseende bland annat rättslig kvalitet i beslutsfattandet. Vad avser åldersbedömningar är det glädjande att ytterligare steg tagits i genomförandet av medicinska åldersbedömningar och att verksamheten planeras komma igång . I bereds just nu även ett förslag till lagändringar som innebär att ska bedöma en persons ålder tidigare i asylprocessen än vad som görs . Lagändringarna föreslås träda i kraft .
frs · H412832 · 2017-02-21 00:00:00 — N2017/01138/SB Svar på fråga 2016/17:832 av (V) Utlokalisering av SAS har frågat mig om jag avser att ta initiativ, utöver dem som tas på EU-nivå, för att försäkra mig om att SAS verksamhet bedrivs med krav på sjysta villkor och sund konkurrens och därmed i linje med regeringens egen antagna flygstrategi. Som vet driver regeringen ett arbete inom EU och för förbättrad lagstiftning och enhetlig tillämpning och samverkan mellan medlemsländerna. Regeringen anser att s.k. regelshopping, som bl.a. kan leda till försämrade arbetsvillkor och osund konkurrens inom flygbranschen, måste stävjas. rår inte över vare sig kollektivavtalsvillkoren eller skattesatser i andra länder. När det gäller verksamhet utanför är det genom att driva på för bättre villkor på internationell nivå som vi kan jobba mot dåliga arbetsvillkor och jämna ut konkurrensförutsättningarna. Som ägare till av varken kan eller bör staten försöka påverka arbetsvillkor i andra länder genom att försöka förbjuda att etablera verksamhet där. Jag kan också konstatera att konkurrensen inom flygbranschen är hård och att SAS och ledning agerar på det sätt som de anser krävs för att säkra bolagets överlevnad och de framtidsinvesteringar som krävs.
frs · H412833 · 2017-02-22 00:00:00 — Dnr Fö2017/00231/MFI Svar på fråga 2016/17:833 av (M) Namnändring av Försvarsmedicincentrum har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ till en snar namnändring av Försvarsmedicincentrum till . in i den försvarspolitiska inriktningen för perioden – 2020 ligger regeringens fokus nu på att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Flera viktiga utredningar, t.ex. avseende personalförsörjning och logistik- och materielförsörjning, har lämnat sina betänkanden och förslagen bereds för tillfället. Regeringen har mot bakgrund av detta inga planer på att byta namn på Försvarsmedicincentrum. Försvarsmaktens organisation i perioden är en av flera frågor som Försvarsberedningen har att analysera. Det kan inte uteslutas att beredningens arbete även leder till förslag som kan inverka på benämningarna av dess organisationsenheter.
frs · H412834 · 2017-02-22 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:834 av (M) Polisflyget i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att Nationella operativa avdelningen kan utföra sina uppgifter på ett optimalt sätt. omfattande uppdrag innebär ofta svåra avvägningar när det gäller resursfördelning mellan olika angelägna arbetsuppgifter och geografiska områden. För att ge möjlighet att öka antalet anställda har regeringen aviserat anslagsökningar till på sammanlagt –2020. Det är emellertid som avgör hur myndighetens resurser ska fördelas internt inom organisationen och vilka åtgärder som behöver vidtas för att fullgöra de arbetsuppgifter som myndigheten har. Jag kommer även i fortsättningen att noga följa hur använder sina resursförstärkningar och hur man arbetar för att säkerställa att intentionerna med reformen infrias.
frs · H412835 · 2017-02-22 00:00:00 — Dnr M2017/00369/Nm Svar på fråga 2016/17:835 av (M) Förbud att avverka skog på grund av förekomst av icke rödlistad art har frågat statsrådet vilka åtgärder han avser att vidta för att enskilda skogsägare inte ska bli ekonomiskt lidande när de förbjuds att avverka sin skog på grund av förekomst av växt- eller djurarter som är ovanliga i vissa områden men inte rödlistade. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på Jag vill inleda med att den svenska skogspolitiken bygger på de två jämställda målen om produktion och miljö. Det är viktigt att skogs-bruksåtgärder utförs på ett långsiktigt ekonomiskt, miljömässigt och socialt hållbart sätt. gäller parallellt med skogsvårdslagstiftningen, liksom de förordningar som är meddelade med stöd av , exempelvis artskyddsförordningen (2007:845). Bestämmelserna gäller även skogs-bruksåtgärder. Det är verksamhetsutövarens ansvar att följa lagstift-ningen och tillsynsmyndigheternas ansvar att följa upp att så sker. och har beslutat om gemensamma riktlinjer för handläggning av artskyddsärenden i skogs-bruket. Riktlinjerna ska vara ett stöd till både och läns-styrelserna i handläggningen av ärenden där skogsbruksåtgärder berör fridlysta arter. I en skrivelse till regeringen har och bedömt att det finns behov av att utreda artskydds-förordningen för att säkerställa att den är tillämpbar, effektiv och rättssäker (M2016/01731/Nm). Myndigheterna konstaterar i skrivelsen att tillämpningen av artskyddsförordningen såvitt avser skogsbruket har dröjt. Regeringen anser att riktlinjerna är ett viktigt steg i arbetet för att skydda fridlysta arter i skogen. Frågan om huruvida en översyn av artskyddsförordningen ska genom-föras bereds i . Med anledning av ovanstående avser jag inte att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · H412836 · 2017-02-22 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:836 av (M) Personrån i har frågat mig vad jag, inom ramen för mitt ansvarsområde, avser göra för att narkotikamissbruket hos unga ensamkommande samt personrånen i ska minska. Narkotika innebär stora risker för människors liv och hälsa. Det är särskilt viktigt att barn och unga inte utvecklar ett missbruks- eller beroendeproblem som kan vara mycket svårt att ta sig ur. Narkotikasituationen och problematiken skiljer sig åt i landet. Mot den bakgrunden ser också arbete olika ut i regionerna. Utöver riktade insatser mot organiserad narkotikahandel genomför en mängd åtgärder mot narkotika, t.ex. riktad patrullering, ökad synlighet på utsatta platser, orossamtal och sociala insatsgrupper för ungdomar på glid. En viktig del i arbete är samverkan med kommuner, landsting och skolor. redogjorde regeringen för en förnyad och fortsatt strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken (ANDT-politiken) för . Med det tar regeringen nya steg för att öka engagemanget och aktiviteten inom området. Ett mål är att antalet barn och unga som börjar använda eller använder narkotika successivt ska minska och en viktig del i det är det förebyggande arbetet. Den straffrättsliga regleringen har en central roll i narkotikabekämpningen. infördes det nya brottet synnerligen grovt narkotikabrott. Bakgrunden var bl.a. att regeringen anser att vissa gärningar bör bedömas strängare . Exempel på sådana gärningar är när narkotika i större omfattning erbjuds ungdomar utan betalning i syfte att skapa en ny kundkrets. För detta brott döms till fängelse i lägst sex och högst . För att färre brott ska begås finns det ett behov av att utveckla samhällets insatser för att förebygga brott. Vi ska skapa bättre förutsättningar för det här arbetet. Regeringen har därför lanserat en satsning på brottsförebyggande arbete och en nationell samordnare ska tillsättas. Även Brottsförebyggande rådets förebyggande verksamhet har förstärkts och regeringen har avsatt medel för inrättandet av regionala brottsförebyggande samordnare vid länsstyrelserna. Sammantaget handlar det om ett extra tillskott på till det brottsförebyggande arbetet. Regeringen arbetar således aktivt med så väl bekämpningen av narkotika som brottsförebyggande åtgärder.
frs · H412837 · 2017-02-22 00:00:00 — Dnr S2017/00964/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på fråga 2016/17:837 av (M) Överbeläggningar och utlokaliseringar i vården har frågat mig hur jag och regeringen konkret kommer att förebygga överbeläggningar och utlokaliseringar i syfte att öka patientsäkerheten. Som jag tidigare framfört är överbeläggningar och utlokaliseringar av patienter en mycket viktig patientsäkerhetsfråga. Omfattningen av överbeläggningar och utlokaliseringar är beroende av vad som händer i hela vårdkedjan. Det krävs ett systematiskt och strategiskt arbete inom vården för att minska överbeläggningarna och det finns, precis som anför, stora regionala skillnader i hur detta fungerar. Det är även angeläget att en patient med behov av insatser i exempelvis andra vårdformer, skrivs ut från den slutna vården efter det att den behandlande läkaren bedömt att patienten är utskrivningsklar. I annat fall kan detta också leda till överbeläggningar i slutenvården. Regeringen har presenterat propositionen Samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård, med lagförslag om tidig planering inför utskrivning och bestämmelser om samverkan mellan landsting och kommuner. En stor mängd vårdplatser uppehålls av utskrivningsklara patienter. Förslagen i propositionen bedöms ge goda förutsättningar för att kunna minska mängden vårdplatser som upptas av utskrivningsklara patienter. En starkt bidragande orsak till stängda vårdplatser är bristande tillgång på viktiga yrkesgrupper, inte minst specialistsjuksköterskor, samt andra kompetensförsörjningsproblem. Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder kopplat till hälso- och sjukvårdens kompetensförsörjning. En särskild professionsmiljard har avsatts, där också 300 miljoner har öronmärkts i syfte att ge fler sjuksköterskor möjlighet att bli specialistsjuksköterskor. Utöver detta har antalet utbildningsplatser byggts ut bland annat för sjuksköterskor, specialistsjuksköterskor och barnmorskor, resurserna för validering av utländska sjukvårdsutbildningar hos har kraftigt förstärkts, och ett flertal myndighetsuppdrag har getts på området. Genom att steg för steg komma till rätta med kompetensförsörjningsproblemen i vården skapas också förutsättningar för att färre vårdplatser ska vara stängda. Patientsäkerhet har bäring på många delar av hälso- och sjukvården och är en mycket viktigt fråga för regeringen. Regeringen har gett , i samarbete med flera myndigheter och Kommuner och Landsting, SKL, i uppdrag att utveckla och tillgängliggöra ett samlat stöd för hälso- och sjukvården på patientsäkerhetsområdet. Regeringen har också höjt de generella statsbidragen för landstingen med miljardbelopp , vilket ger förutsättningar för landstingen att prioritera resurser dit man bedömer att behoven är som störst. Sammantaget gör jag bedömningen att regeringen vidtar kraftfulla åtgärder för en förbättrad patientsäkerhet. Jag kan konstatera att landstingen har det operativa ansvaret för våra sjukhus och ansvaret för att åtgärda de akuta situationer som uppstår. De insatser regeringen kan vidta ger främst effekt på .
frs · H412838 · 2017-02-22 00:00:00 — Dnr Ju2017/01477/ Svar på fråga 2016/17:838 av (M) Rättssäkerhet för arbetskraftsinvandrare har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen tänker vidta för att garantera arbetskraftsinvandrares rättssäkerhet och när. Jag instämmer i vad skriver om vikten av en väl fungerande kompetensförsörjning för svenska företag och för som kunskapsnation. behöver ett system för arbetskraftsinvandring som möter de behov som finns av att rekrytera kompetens utomlands, som utländska arbetstagare skyddas mot utnyttjande. tar upp ett enskilt fall. Det är som fattar beslut om arbetstillstånd. Som minister varken kan eller får jag uttala mig i enskilda ärenden. Jag kan och får inte heller ingripa i eller försöka påverka hur en myndighet eller domstol hanterar enskilda ärenden. Jag vill emellertid poängtera att det är viktigt att reglerna är förutsägbara och tydliga, så att fel inte uppstår. är det viktigt att inte ha regler som leder till lönedumpning eller som underlättar för oseriösa arbetsgivare att fuska med anställningsvillkoren. Jag vill erinra om att det gällande regelverket togs fram av den förra borgerliga regeringen. Då detta regelverk har visat sig innehålla stora brister så har regeringen vidtagit en rad åtgärder i syfte att få till stånd både en snabb hantering av arbetstillstånd och goda kontroller i syfte att motverka missbruk. En av dessa åtgärder var att tillsätta utredningen för att stärka arbetskraftsinvandrares ställning på arbetsmarknaden (Dir. 2015:75). tog jag emot utredningens betänkande (SOU 2016:91). Ett av utredningens förslag är att arbetsgivarna ska få möjlighet att rätta till brister i villkoren innan en förlängningsansökan lämnas in. Syftet med förslaget är att ge seriösa arbetsgivare möjlighet att rätta till eventuella misstag så att arbetstagaren ska kunna beviljas förlängning av sitt arbetstillstånd. Remissinstansernas synpunkter på utredningens förslag behandlas just nu inom . Regeringen har ambitionen att vidta nödvändiga åtgärder för att komma tillrätta med problem av den typ som tas upp i frågan.
frs · H412839 · 2017-02-28 00:00:00 — Dnr N2017/01169/MRT Svar på fråga 2016/17:839 av (C) Sänkta krav på utsläppskontroll av bilar har frågat miljöministern om ett genomförande av Transportstyrelsens förslag skulle gå att förena med att nå miljömålet luft. Frågan är ställd mot bakgrund av att Transportstyrelsen remitterat ett förslag till föreskrifter och allmänna råd om kontrollbesiktning och om undantag från periodisk kontrollbesiktning. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. För att klara såväl miljömålet luft som Nollvisionen för trafiksäkerhet är det viktigt att det finns väl fungerande fordonsbesiktning i . Regeringen har därför valt att behålla den årliga kontrollbesiktningen för bilar äldre än . Detta trots att medger en utglesning av besiktningsintervallen. Det förslag från Transportstyrelsens som lyfter fram innebär bl.a. ändrade regler för besiktningsorganens kontroll av omborddiagnossystem (OBD-system). Motivet till Transportstyrelsens förslag är att det förekommit felaktiga underkännanden av fordon som inte berott på för höga utsläpp. Dessa underkännanden har resulterat i att fordonsägare fått besöka verkstad för felsökning av sitt fordon utan att man då kunnat hitta ett utsläppsrelaterat fel. Detta medför extra besvär och kostnader för fordonsägarna utan några miljövinster. Förslaget innebär även att både OBD-kontroll och avgasmätning ska göras. Detta försvårar en eventuell manipulation av OBD-systemet inklusive felindikatorn. Förändringen är ett förslag från . Transportstyrelsens förslag innebär alltså inte, som befarar, att det är OBD-systemets funktion som kommer att avgöra om ett fordon godkänns eller underkänns. Förslaget innebär tvärtom ett större fokus på det verkliga problemet, bilar med för höga utsläpp.
frs · H412842 · 2017-02-22 00:00:00 — Dnr N2017/01152/TIF Svar på fråga 2016/17:842 av (C) ERTMS och det svenska järnvägssystemet har frågat mig vad jag avser göra, med anledning av tillkännagivande, för att säkerställa att implementeringen av ERTMS i tar hänsyn till behovet av samordning med närliggande länder, de berörda tågoperatörernas merkostnader och järnvägens totala funktionssätt. Frågan om hur regeringen ska behandla tillkännagivande gällande att regeringen bör verka för att införandet av ERTMS sker samordnat med grannländer och i nära samråd med branschaktörerna samt med beaktande av järnvägens totala funktionssätt bereds inom .
frs · H412843 · 2017-02-22 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:843 Tillgång till uppgifter av stor vikt för säkerhet och brottsbekämpning har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag vidtar mot bakgrund av dom om datalagring. ställde en liknande fråga till mig. Som jag svarade då är de brottsbekämpande myndigheternas tillgång till lagrade uppgifter om elektronisk kommunikation av mycket stort värde för att kunna förebygga, förhindra och utreda brott. Enligt står emellertid den svenska regleringen när det gäller datalagring inte i överensstämmelse med . Regeringen har tillsatt en utredning som ska se över hur vårt regelverk förhåller sig till domen och föreslå de ändringar som behövs. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Jag kommer att följa frågan noga och är beredd att vid behov överväga ytterligare åtgärder.