frs · H4121902 · 2017-09-20 00:00:00 — Dnr U2017/03577/GV U2017/03579/GV Svar på fråga 2016/17:1902 av (M) Nedläggningshot för fristående skolor och fråga 2016/17:1908 av (M) Konsekvensutredning av Reepalus förslag har i fråga 2016/17:1902 frågat mig hur jag avser att analysera effekterna av att fristående skolor kan tvingas lägga ned med det förslag som Reepalus välfärdsutredning föreslår och som regeringen väljer att gå vidare med. har också i fråga 2016/17:1908 frågat mig om jag avser att utvärdera effekterna av hur många skolor som riskerar att läggas ned med anledning av det förslag i Reepalus välfärdsutredning som regeringen väljer att gå vidare med? Då frågorna behandlar samma sakfråga besvarar jag dem här samlat. Den skattefinansierade välfärden – vård, skola och omsorg – ska hålla en hög kvalitet och svara mot de behov som finns. De medel som avsätts för välfärden ska också användas för den verksamhet de är avsedda för. har i sitt betänkande Ordning och reda i välfärden (SOU 2016:78) föreslagit ett regelverk för detta, som innebär att övervinster inte ska få tas ut ur välfärdsföretag. De offentliga medlen ska i stället investeras i verksamheten. Regeringen och är överens om att en proposition ska läggas fram om en vinstbegränsning i skola och omsorg och att en utredning ska tillsättas som ska se över olika lösningar för att säkerställa att skattemedel används till det de är avsedda för i sjukvården. Avsikten är att lägga fram en proposition . Den ska utgå från välfärdsutredningens förslag, men detaljerna får avvakta till dess lagrådsremissen presenteras. som vinstjakten ska stoppas ska vi värna valfriheten och mångfalden i välfärden. Därför är avsikten att idéburen sektor inte ska omfattas av det kommande förslaget om vinstbegränsning. Den idéburna sektorn är en viktig del av svensk skola och har tagit ett ansvar där andra har brustit. Frågeställaren verkar utgå från att ett införande av en begränsning av övervinster inom skolsektorn kan leda till att många förskolor och skolor riskerar att läggas ned. Det är inte regeringens analys. Enligt en enkätundersökning av 2014 är det inte möjligheten att tjäna mycket pengar som motiverat de privata aktörerna att starta skolverksamhet. Det var i stället möjligheten att kunna bidra till människors utveckling och inlärning, att kunna erbjuda utbildning av högsta kvalitet och att kunna arbeta självständigt efter egna pedagogiska idéer som var de främsta skälen. Helt oavsett hur regleringen för privata aktörer kommer att förändras finns det ett investeringsbehov när det gäller förskolor och skolor vilket frågeställaren tar upp i interpellationen. Regeringen är medveten om de utmaningar kommunerna har. För att kommuner och landsting ska ha långsiktiga förutsättningar att utveckla välfärden utifrån lokala behov tillsköt regeringen till kommunsektorn i budgetpropositionen . Genom bidragsbestämmelserna till enskilda huvudmän kan detta även komma fristående skolor till del. I budgetpropositionen föreslås att det generella statsbidraget höjs permanent , med 5 miljarder och med . Det ger kommunerna förutsättningar för att utveckla den generella välfärdens verksamheter. Vidare konstaterar regeringen att det även ska vara möjligt för huvudmän att ansöka om statsbidrag för renovering av skollokaler och för upprustning av utemiljöer.