ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H511544 · 2017-12-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:544 Offentlig upphandling av livsmedel av (M) till Statsrådet (S) Livsmedelsindustrin är den fjärde största industrin i och en mycket viktig sektor för jobb och tillväxt i hela landet. Den offentliga sektorn står för en stor del av inköpen av livsmedel. Vid offentliga inköp av livsmedel till skolor och äldreomsorg läggs stor vikt vid att livsmedlen är ekologiska. Detta är naturligtvis bra, men det finns andra faktorer som är minst lika viktiga. God livsmedelskvalitet, god djurhållning och liten miljöpåverkan är även karakteriserande för det konventionella jordbruket i . Det är viktigt att inte bara stirra sig blind på en ekomärkning utan att en helhetsbedömning görs. För att höja kvaliteten på maten och motverka äldres undernäring har Alliansen bland annat förslagit att ett måltidslyft införs inom äldreomsorgen. Med bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet och regeringen att höja kvaliteten på livsmedel som upphandlas offentligt inom skola och äldreomsorg?
fr · H511545 · 2017-12-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:545 Åtgärder för att höja den civila beredskapen av (M) till Försvarsminister (S) överlämnade Försvarsberedningen sin rapport om totalförsvar till försvarsministern. Försvarsberedningen konstaterar bland annat i sin rapport att behöver bygga upp sin försörjningsberedskap. En nödvändig försörjning av livsmedel, dricksvatten, energi och läkemedel måste säkerställas. Vidare föreslås att krav ska kunna ställas på privata drivmedelsaktörer att utöka sin lagerhållning av drivmedel. Det finns även ett behov av att lagra vissa strategiska varor i omsättningslager. Jag vill därför fråga försvarsminister : Avser ministern och regeringen att gå vidare med Försvarsberedningens förslag eller att höja den civila beredskapen på andra sätt?
fr · H511546 · 2017-12-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:546 Skatteförenklingar för skogsbrukare av (M) till Finansminister (S) ställde en skriftlig fråga till finansministern om och de förslag på förenklade skatteregler för skogsbrukare och andra fastighetsägare som lades fram i betänkandet Förenklade skatteregler för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag (SOU 2014:68). Trots att förslagen skickades på remiss har någon proposition fortfarande inte nått . I betänkandet föreslås bland annat att dagens regler om skogskonto, skogsskadekonto, upphovsmannakonto och expansionsfond ersätts med en ny avsättningsmöjlighet, företagsfond, samt en förändring av de särskilda reglerna om skogsavdrag vid rationaliseringsförvärv. Eftersom propositionen inte finns i regeringens propositionsförteckning vill jag fråga finansminister : När avses beredningen vara klar, och när avser ministern att lämna en proposition till ?
fr · H511547 · 2017-12-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:547 Idrott för äldre av (M) till Socialminister (S) Om fler äldre rör på sig kan samhället spara . Detta är något som lyfts fram av idrottsrörelsen och som vi moderater står bakom. vill att man stärker stödet för att föreningar och förbund ska kunna öka sitt arbete med livslång idrott för alla, vilket skulle medföra såväl lägre hälso- och sjukvårdskostnader som en höjd livskvalitet och förbättrad folkhälsa. Idrotten får nästan från staten, för att främja idrott i en verksamhet som omsätter 3,2 miljoner människor och 650 000 ledare i 20 000 idrottsföreningar. har utvärderat statens stöd till idrotten och konstaterat att mer behöver göras för att stödet till idrotten bättre ska möta upp de idrottspolitiska målen. I arbetet med att nå fler vuxna och äldre kräver idrottsrörelsen att stödet till idrotten utökas och förändras för att kunna utveckla föreningsidrott riktat mot vuxna och äldre. och Alliansen drev i regeringsställning igenom Idrottslyftet, vilket innebar att satsades för att stimulera idrotten att nå fler. Därför vill vi att man skapar ett äldrelyft för att stimulera föreningar att ge även äldre människor möjlighet att utöva organiserad idrott. Vad regeringen vill göra konkret för att stimulera arbetet med att få fler vuxna och äldre att komma in i föreningsidrotten är ännu oklart. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Hur avser ministern att arbeta för att förändra statens stöd till idrotten för att kunna utveckla föreningsidrotten så att den når fler vuxna och äldre?
fr · H511548 · 2017-12-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:548 Bistånd till trans- och intersexorganisationer av (L) till Statsrådet (MP) Enligt policyramverk för utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd (skrivelse 2016/17:60) framgår det att regeringen anser att hbtq-personer är en särskilt utsatt grupp som behöver extra stöd. Det är ett väldigt viktigt ställningstagande när flertalet länder diskriminerar hbtq-personers rättigheter. Som framgår av policyramverket är hbtq-personer en grupp som ofta utsätts särskilt i konfliktrelationer och följaktligen behöver uppmärksammas särskilt ur ett svenskt biståndsperspektiv. Jag träffade företrädare för , Global Action for Trans Equality med flera, som gjort en undersökning hos sina medlemsorganisationer världen över. Den påvisar att det finns stora finansieringsskillnader inom hbtqi-rörelsen. Intersex- och transorganisationer får in princip inget direkt bilateralt bistånd från regeringar. Även när större hbtq-organisationer får bistånd lämnas en mycket liten del till trans- och intersexrörelsen. Ifall menar allvar med det antagna policyramverket behöver biståndet fördelas på ett mer rättvist sätt mellan hbtqi-organisationerna. Även när en större paraplyorganisation får medel från bör det framgå att transpersoner inte får glömmas bort. har alltid varit ett föredöme inom dessa frågor och behöver följaktligen även driva denna fråga inom EU för att genomföra ett normskifte kring hur länder ser på transpersoner. Mot bakgrund av det som anförts vill jag fråga statsrådet följande: Hur avser statsrådet att agera för att trans- och intersexorganisationer ska få direkt bilateralt stöd och indirekt stöd via paraplyorganisationer?
fr · H511549 · 2017-12-27 00:00:00 — Fråga 2017/18:549 Självkörande fordon av (M) till Statsrådet (S) löpte tiden ut för den statliga utredningen om självkörande fordon att presentera förslag för att underlätta en introduktion av självkörande fordon i allmän trafik. Utredningen har försenats, och förslagen väntas komma först . Utvecklingen mot självkörande fordon kräver förändringar i lagar och regler för att möjliggöra användandet, men även symbolvärdet i att digitaliseringen prioriteras i allmänhet och de skarpa förslagen i synnerhet är högt. När utredningen tillsattes var förhoppningarna stora. Dåvarande infrastrukturminister menade att självkörande och uppkopplade fordon kunde bidra till högre trafiksäkerhet och minskad miljö- och klimatpåverkan. Båda mycket önskvärda effekter och en bild som delar. Utöver de effekter som den tidigare infrastrukturministern lyfte fram är självkörande fordon mer resurseffektiva som de exempelvis kräver färre parkeringsplatser och därmed frigör utrymme för fotgängare och cyklister. Tekniken på området utvecklas i ett rasande tempo och vi har därför inte råd med förseningar. rullades de första bilarna ut i Volvos projekt i . Totalt har två av 100 bilar börjat provköras. Projektet är inriktat på att generera sociala och ekonomiska fördelar genom förbättringar av trafikflöden, miljö och säkerhet. Även Tesla och Google säger sig ha kommit långt i sin testverksamhet av självkörande fordon. Från politiskt håll måste innovationer och idéer likt Drive Me och andra projekt premieras. Volvos projekt har dock ett undantagstillstånd från nuvarande regelverk inom vilket de får bedriva sin testverksamhet, och ju fler modifieringar man tvingas göra, desto viktigare blir ett konkret och permanent regelverk som samtliga aktörer har att förhålla sig till. Det är givetvis viktigt att utredningen genomförs på ett grundligt och gediget sätt utan några lösa ändar. Dessvärre är det inte första gången som ett projekt för att effektivisera våra vägar riskerar att försenas på ett eller annat sätt. riktade jag en fråga till statsrådet gällande uppskjutningen av elvägsprojektet . Svaret från infrastrukturministern var då att utvecklingen av elvägar var av fortsatt intresse för regeringen. Ett liknande svar är att förvänta i fallet om självkörande fordon, men det räcker inte bara med ord. Regeringen måste också konkret visa på resultat och än så länge ser vi väldigt få. kommer att arrangera en konferens för kommissionärer och statsrådet europeiska ministerkollegor kring självkörande och uppkopplade fordon. Konferensen ska hållas i , och enligt regeringen har man valt just mycket på grund av Drive . Beroende på förslagen hade möjligheten att testa självkörande fordon i allmän trafik utvidgats om utredningen hållit sig till ordinarie tidsplan. ser det ut som att de uppskjutna förslagen från utredningen skulle kunna påverka självkörande fordons introduktion i allmän trafik på svenska vägar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att underlätta testverksamheten för självkörande fordon i allmän trafik och främja utvecklingen mot en mer autonom fordonspark?
fr · H511550 · 2017-12-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:550 Trafikanalys av (SD) till Statsrådet (S) Partnersamverkan för en förbättrad kollektivtrafik framförde kritik mot Trafikanalys gällande dess officiella kollektivtrafikstatistik. Trafikanalys har svarat och anser att branschorganisationens kritik i stora delar är obefogad. Med bakgrund av ovanstående är min fråga till statsrådet : Vad tänker statsrådet göra för att tillgodose att Trafikanalys statistik håller måttet?
fr · H511551 · 2017-12-22 00:00:00 — Fråga 2017/18:551 Finansministerns uttalande om flyktingmottagande av (M) till Finansminister (S) Finansminister har i en intervju i uttalat att det finns större möjligheter för flyktingar att få bostad och utbildning i andra europeiska länder. Vidare uttalar finansministern att ”de personerna har större möjligheter om de söker sig till något annat land”. har utbildningsminister uttalat att han tar avstånd från uttalandet och betonar att finansministerns åsikt inte är regeringens syn. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Är finansministerns uttalande i ministerns privata åsikt, eller är den officiella hållning att asylsökande ska söka sig till andra länder?
frs · H512285 · 2017-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:285 av (MP) Autonoma vapensystem har frågat statsrådet vilka initiativ statsrådet är beredd att ta för att pröva automatiserade vapensystem ur ett folkrättsligt perspektiv. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Då rubriken på frågan anger autonoma vapensystem väljer jag att inkludera också sådana system i svaret. Det stämmer att teknikutvecklingen går fort inom såväl det civila som det militära området, och det finns vapensystem med hög grad av automatisering. Detta är en utveckling som regeringen tar på stort allvar. En viktig utgångspunkt är att internationell humanitär rätt gäller för användning av alla slags vapen under väpnad konflikt. Enligt artikel 36 i tilläggsprotokoll I till har varje statspart en skyldighet att vid studium, utveckling, anskaffning eller val av ett nytt vapen avgöra om dess användning under vissa eller alla omständigheter skulle vara förbjuden enligt statspartens folkrättsliga åtaganden. Detta är ett viktigt led i staternas arbete med att bedöma utvecklingen i fråga om ny vapenteknik. I görs den folkrättsliga bedömningen av Delegationen för folkrättslig granskning av vapenprojekt. Inom ramen konvention om vissa konventionella vapen, Convention on Certain Conventional Weapons - CCW, har frågan om autonoma vapen diskuterats . Vid beslutades att inrätta en s.k. , , för att fortsätta arbetet med frågan om autonoma vapen. välkomnade beslutet om en sådan expertgrupp. Expertgruppen sammanträdde första gången och kommer att fortsätta arbetet . I mandatet för gruppen ingår bland annat att se på frågan om en arbetsdefinition, liksom om tillämpningen av internationell rätt, däribland internationell humanitär rätt, ifråga om autonoma vapen. Det är mycket viktigt att detta arbete får fortlöpa för att ge oss en tydligare bild om utvecklingen på området. I har regeringens folkrätts- och nedrustningsdelegation återkommande diskuterat olika frågeställningar som kan göra sig gällande kring autonoma vapensystem – rättsliga, militära, tekniska och etiska. , som även ingår i delegationen, har också de släppt en rapport om autonoma vapensystem. Detta är ett viktigt forskningsbidrag till debatten. Det kan komma att behövas särskild reglering av autonoma vapen men hur den i så fall ska utformas är för tidigt att säga. Det fortsatta arbetet i CCW samt inom folkrätts- och nedrustningsdelegationen kommer att ge mer underlag för att ta ställning.
frs · H512293 · 2017-12-05 00:00:00 — Dnr N2017/ 07052/JM Synpunkter lämnas till , ankn. Svar på fråga 2017/18:293 av (M) hot mot lantbrukare har frågat mig om vilka åtgärder jag och regeringen ämnar vidta för att minska antalet hot mot lantbrukare. Det är naturligtvis helt oacceptabelt att bli utsatt för hot på grund av sin näringsverksamhet. Jag känner med de företagare som har blivit utsatta. Hot och andra överträdelser hanteras inom rättsväsendet. Som landsbygdsminister kan jag bidra med att verka för en positiv syn hos allmänheten på svenska livsmedel och på företagarna som är verksamma i de gröna näringarna. Jag är stolt över det svenska jordbruket som är oslagbart i jämförelse med andra länder. Jag är också glad över att i sin helhet ställt sig bakom målet att öka svensk livsmedelsproduktionen. Även om det förekommer sådana här händelser som behöver beivras genom rättssystemet, så hoppas jag att uppslutning och det jag gör stärker alla lantbrukare och att det ska kännas fint att producera svensk mat.
frs · H512302 · 2017-12-13 00:00:00 — Dnr S2017/06978/FS Svar på fråga 2017/18:302 av (M) Arbetet för en omlokalisering av Europeiska läkemedelsmyndigheten till har frågat EU- och handelsministern om det stämmer att inte röstade för Köpenhamnsalternativet efter att hade fallit, och hur hon motiverar det svenska agerandet i samband med lokaliseringen av ? Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Alla medlemsländer var överens om att omröstningen skulle vara sluten, och den exakta fördelningen av röster kan jag inte gå in på av respekt för den överenskommelsen och för övriga medlemsstater. Regeringen har arbetat aktivt för att få till . EMA-kandidaturen har också inneburit unika möjligheter för att visa att vårt land är internationellt ledande inom life science med såväl en dynamisk industri som stark forskning och välfungerande hälso- och sjukvård. Vi har även kunnat visa för life science-industrin att erbjuder en miljö som är attraktiv när man överväger nyetableringar, förflyttning av verksamhet eller andra investeringar. Det svenska läkemedelsverket kommer även fortsättningsvis att vara en aktiv, uppskattad och använd partner till . Regeringen fortsätter med oförminskad kraft sin satsning på life science. För har det varit angeläget att omlokaliseras till ett land som kan klara omlokaliseringen på ett tillfredsställande sätt i en miljö som garanterar en fortsatt framgångsrik verksamhet. Regeringen bedömde att konkurrensen om skulle bli hård men att hade en god chans att erhålla värdskapet för myndigheten. I det läget var det rimligt att kandidera för något som skulle kunna generera nya arbetstillfällen, investeringar och stora intäkter för . De kriterier som medlemsstaterna enats om vid stipulerade också att det var ett land/en stad som kunde kandidera, inte en region eller en grupp av länder.
frs · H512305 · 2017-12-01 00:00:00 — Dnr N2017/07109/D Svar på fråga 2017/18:305 av (S) som ett digitalt föregångsland har frågat mig vilka initiativ jag avser vidta för att stärka digitaliseringens utveckling i hela samhället. Regeringen har beslutat om För ett hållbart digitaliserat – en digitaliseringsstrategi. Strategin anger inriktningen för regeringens digitaliseringspolitik. Ett hållbart digitaliserat står för långsiktighet där mervärdet av digitalisering tillvaratas och utmaningar längs vägen hanteras. För att nå det övergripande målet att ska vara bäst på att använda digitaliseringens möjligheter, fokuserar regeringen sina insatser till strategins fem delmålsområden om digital kompetens, digital trygghet, digital innovation, digital ledning och digital infrastruktur. Jag har inrättat ett digitaliseringsråd med tillhörande kansli för att stödja strategins genomförande. Bland digitaliseringsrådets uppgifter är att följa den internationella utvecklingen, ta fram relevanta indikatorer, vidareutveckla insatser och lämna förslag till konkreta åtgärder. En samordnande statssekreterargrupp finns inom eftersom genomförandet av politiken för digitalisering kräver ett horisontellt angreppssätt över flera politikområden. Jag har också bett att genomföra en grundlig översyn av digitaliseringens utveckling i . Deras externa blick på hur vi arbetar med digitalisering i kommer ge nyttiga inspel till vilka områden vi behöver förstärka ytterligare. I linje med ambitionerna i strategin har regeringen även presenterat en digitaliseringsstrategi för skolväsendet, en nationell strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet, en överenskommelse med Kommuner och Landsting om e-hälsa och i en satsning på digitalisering av den offentliga förvaltningen har regeringen i nästa års budget aviserat medel för en ny myndighet som ska samordna och stödja den förvaltningsövergripande digitaliseringen. Ett tydligt ledarskap krävs där politiken agerar för att förbättra förutsättningar för att digitaliseringen av sker på ett sätt som ökar samhällsnyttan. Med strategin har hela regeringen åtagit sig att leda omställningen.
frs · H512307 · 2017-12-01 00:00:00 — Dnr U2017/04657/F Ministern för högre utbildning och forskning Svar på fråga 2017/18:307 av (C) Den allmänmedicinska forskarskolans framtid har frågat mig på vilket sätt jag och regeringen kommer att ekonomiskt säkra den allmänmedicinska forskarskolans framtid. Den rödgröna regeringen har vidtagit många åtgärder för att främja förutsättningarna för klinisk forskning. I regeringens forsknings- och innovationsproposition ”Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft” (prop. 2016/17:50) prioriteras forskning inom hälsoområdet och life science. Den kliniska behandlingsforskningen stärks och en satsning görs på diagnoskopplade, sektorsöverskridande samverkansnätverk för klinisk forskning. Staten satsar på klinisk forskning via det s.k. , som reglerar samarbetet mellan staten och vissa landsting inom utbildning av läkare, klinisk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården. fördelas för klinisk forskning till de landsting som ingår i avtalet. För att främja hög kvalitet på den kliniska forskningen införs en kvalitetsbaserad fördelningsmodell för en viss del av ersättningen. Avtalet fastställer också att universitet och landsting ska skapa bästa möjliga förutsättningar för klinisk forskning med utgångspunkt i uppdraget för den del av hälso- och sjukvården som utformas med särskild hänsyn till forskningens och utbildningens behov (universitetssjukvård). Vidare har i uppdrag att verka för att stödja och utveckla förutsättningarna för kliniska studier i . Inom ramen för uppdraget samverkar med sjukvårdsregioner via ett nätverk bestående av sex regionala noder och enheten för kliniska studier vid . Enligt sin instruktion ska ge stöd till grundläggande forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom samtliga vetenskapsområden. I myndighetens uppdrag ingår även att initiera och stödja strategiska satsningar inom forskning samt att i samverkan med universitet och högskolor medverka till att skapa goda forskningsmiljöer och främja en prioritering av forskarutbildning (till exempel genom att utlysa forskarskolor) och forskning av hög kvalitet. återrapporterar hur myndigheten arbetar med stöd till forskarskolor. Universitet och högskolor kan på eget initiativ starta och finansiera forskarskolor. Möjligheten för detta har ökat genom den förstärkning av anslagen för forskning och utbildning på forskarnivå som presenterades i forsknings- och innovationspropositionen. Genom satsningen önskar regeringen bland annat ge universitet och högskolor möjlighet att ta ett helhetsansvar för utbildning på forskarnivå och för forskares karriärvägar.
frs · H512309 · 2017-12-13 00:00:00 — Dnr S2017/06979/FS Svar på fråga 2017/18:309 av Boriana (M) ställningstagande gällande EMA:s omlokalisering Boriana har frågat EU- och handelsministern vilka åtgärder hon och regeringen vidtog för att läkemedelsmyndigheten skulle lokaliseras till , och hur jag röstade efter att kandidatur hade fallit? Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Alla medlemsländer var överens om att omröstningen skulle vara sluten, och den exakta fördelningen av röster kan jag inte gå in på av respekt för den överenskommelsen och för övriga medlemsstater. Regeringen har arbetat aktivt för att få till . EMA-kandidaturen har också inneburit unika möjligheter för att visa att vårt land är internationellt ledande inom life science med såväl en dynamisk industri som stark forskning och välfungerande hälso- och sjukvård. Vi har även kunnat visa för life science-industrin att erbjuder en miljö som är attraktiv när man överväger nyetableringar, förflyttning av verksamhet eller andra investeringar. Det svenska läkemedelsverket kommer även fortsättningsvis att vara en aktiv, uppskattad och använd partner till . Regeringen fortsätter med oförminskad kraft sin satsning på life science. För har det varit angeläget att omlokaliseras till ett land som kan klara omlokaliseringen på ett tillfredsställande sätt i en miljö som garanterar en fortsatt framgångsrik verksamhet. Detta är särskilt viktigt för att inte riskera patientsäkerhet och folkhälsa för EU:s medborgare.
frs · H512312 · 2017-12-01 00:00:00 — Dnr N2017/07131/D Svar på fråga 2017/18:312 av (M) Val av särskild utredare till Utredningen om radiospektrumanvändning har frågat mig vilka kriterier som användes i valet av som särskild utredare i Utredningen om radiospektrumanvändning . Kommittéer och särskilda utredare är ett viktigt sätt för regeringen att skaffa underlag för reformer och ställningstaganden, och är ett led i regeringens styrelse av riket. Hur hanteringen av radiofrekvenser (spektrum) ska ske på lång sikt är en komplex och viktig framtidsfråga för . En effektivare användning av radiofrekvenser behövs för att fullt ut ska kunna utnyttja framtidens möjligheter med till exempel 5G, självkörande bilar och sakernas internet. Jag har bedömt som en lämplig särskild utredare. Han har gedigen erfarenhet av att hantera och utreda samhällsfrågor med stor komplexitet. Till sin hjälp som utredare kommer han att ha sekreterare och experter med sakkunskap från de områden som berörs av utredningen.