ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H51162 · 2017-10-03 00:00:00 — Fråga 2017/18:62 Övergreppen mot rohingyer av (V) till Utrikesminister (S) Den muslimska folkgruppen rohingya i kallas ofta för världens mest förföljda folk. De utgör ca 1 miljon människor och ses, trots att de bott i landet , inte som fullvärdiga medborgare. När militärjuntan tog makten nekades rohingyerna medborgarskap. I stället blev de identifierade som statslösa bengaler. När en ny medborgarskapslag antogs 1982 uteslöts de och förblev därmed statslösa. Till följd av lagen har rohingyerna förvisats från sina egendomar, fått sin mark konfiskerad och nekats rösträtt samt andra grundläggande rättigheter. Genom historien har militären i genomfört olika upprensningsaktioner. Den senaste , då 70 000 rohingyer tvingades på flykt, men även 1978 och 1991, då 200 000 respektive 250 000 människor fördrevs. Även i grannländerna riskerar de förföljelse och kränkningar. Omvärlden har ett stort ansvar för övergreppen mot rohingyerna. attackerade rohingyarebeller armé och dödade tolv soldater. Det blev startskottet för en brutal våldsvåg. har omkring 500 000 rohingyer flytt över gränsen till . Enligt Human Rights Watch, som rapporterar om anlagda bränder, mord och plundring utfört av militär, har minst 214 byar nästintill totalförstörts. Åtskilliga vittnesmål om fruktansvärda övergrepp har kommit . välkomnar att har agerat både inom FN och genom att öka biståndet till de rohingyer som tvingats på flykt. Det gemensamma initiativet med i säkerhetsrådet resulterade i det första gemensamma uttalandet om från säkerhetsrådet . Att statsrådet krävde att ska få tillgång till delstaten var både viktigt och välkommet. I ljuset av de fruktansvärda övergreppen mot rohingyer, som av FN:s människorättschef ’ad al-Hussein beskrivits som ”ett skolboksexempel på etnisk rensning”, måste och omvärlden agera mer kraftfullt. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att ta ytterligare initiativ för att som enskilt land såväl som medlem i EU och FN verkar för ett stopp på övergreppen av rohingyer i och för att deras rättigheter respekteras fullt ut?
fr · H51163 · 2017-10-03 00:00:00 — Fråga 2017/18:63 Klimateffekten av regeringens reviderade flygskatt av (C) till Statsrådet (MP) I samband med budgetpropositionen meddelade regeringen att man avser att införa en nationell flygskatt. Detta trots mycket omfattande kritik från en majoritet av remissinstanserna, inte minst vad gäller den begränsade klimateffekten och negativa konsekvenser för jobb och utveckling utanför storstadsområdena. Den utredning (SOU 2016:83) som förslaget baseras på uppskattade nettoeffekten vad gäller minskade utsläpp av växthusgaser till 0,08–0,koldioxidekvivalenter. I det förslag regeringen nu presenterat sänker man nivån på skatten jämfört med utredningens förslag samt avser att kompensera regionala flygplatser. Därför vill jag fråga statsrådet : Enligt statsrådet, vilken blir nettoeffekten på utsläppen av växthusgaser, räknat i ton koldioxidekvivalenter, med de avgiftsnivåer och den kompensation som regeringen nu föreslår?
fr · H51164 · 2017-10-02 00:00:00 — Fråga 2017/18:64 Kostnader för av- och utvisningar av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Arbetet med verkställighet av av- och utvisningar kan vara mycket kostsamt. Det framgår av en artikel i . Artikeln rör en man som skulle utvisas till med ett specialchartrat plan. På plats i fick planet dock vända tillbaka, eftersom inte ville ta emot honom. Vid fråga till polisen, som har ställts från , om hur stora kostnaderna totalt är för polisens arbete med av- och utvisningar har det dock inte gått att få något svar. Uppgift om storleken på polisens kostnader för av- och utvisningar är förstås viktig för att kunna bedöma bland annat effektiviteten i arbetet. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Vad avser ministern vidta för åtgärder med tanke på otydligheten kring polisens kostnader för arbetet med av- och utvisningar totalt och per verkställd av-/utvisning?
fr · H51165 · 2017-10-04 00:00:00 — Fråga 2017/18:65 Försvarsmakt för demokrati av (V) till Försvarsminister (S) Försvarsmakten brukar ofta framhålla att man skyddar de demokratiska värdena. Det heter, som man skriver på sin hemsida, att ”vi försvarar , landets intressen, vår frihet och rätt att leva som vi själva väljer”. I den friheten brukar bland annat rätten att torgföra sina åsikter lyftas fram som en självklar del. ägde en demonstration mot 17 och Nato rum i . Protesten arrangerades av 33 organisationer som slöt upp mot Nato på svensk mark. För att få ihop pengar till arrangemanget bad man sympatisörer och deltagare att hjälpa till att bekosta material och resor via Swish. före demonstrationen avslöjade Väst att minst ett tjugotal anställda inom Försvarsmakten och hemvärnet deltagit i ett försök att ekonomiskt sabotera protesten. En uppmaning via Facebook spreds där människor ombads skänka enstaka kronor. Eftersom Swish tar ut i avgift för varje överföring för föreningar och organisationer var alltså syftet att insamlingen skulle göra en ekonomisk förlust. Många fler än bara de anställda nappade också på uppmaningen. Kommunikationsdirektören har på Försvarsmaktens blogg uttryckt att Försvarsmakten inte står bakom beteenden och aktiviteter som försvårar för andra att ge uttryck för sina åsikter. Det är dock i sammanhanget ett något skralt svar på ett i grunden mycket allvarligt agerande. Trots att det inte rör sig om särskilt stora summor handlar det om viktiga demokratiska principer. Ska anställda i Försvarsmakten tillåtas att arbeta mot demokratiska uttryck som protesterna mot 17? Det mediala nyhetsflödet domineras av ett okritiskt förhållningssätt till 17 och Natos deltagande. Att i det sammanhanget ekonomiskt försvåra för organisationers opinionsbildning är allvarligt. Att det dessutom sker av anställda i Försvarsmakten och hemvärnet är anmärkningsvärt. Jag vill därför fråga försvarsminister : Avser ministern att ta några initiativ för att Försvarsmakten ska se över hur man arbetar med att också internt implementera de goda målsättningarna om att främja demokrati och yttrandefrihet?
fr · H51166 · 2017-10-04 00:00:00 — Fråga 2017/18:66 Fler enkla jobb av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Statskontoret har gjort en utvärdering av beredskapsjobben, en åtgärd som regeringen införde 2017 för att tillgodose behovet av fler enkla jobb. Satsningen innebär att de statliga myndigheterna ska erbjuda jobb med lägre kvalifikationskrav åt personer som står långt ifrån arbetsmarknaden. Målgrupper för satsningen är långtidsarbetslösa eller nyanlända personer. Av utvärderingen framgår att en majoritet av de personer som har fått beredskapsjobben har eftergymnasial utbildning (). En knapp tredjedel har högst gymnasial utbildning. vet vi att ungefär hälften av alla som är inskrivna i etableringsuppdraget enbart har förgymnasial utbildning. Det tyder på att satsningen inte lyckats möta behovet av enkla jobb för nyanlända personer som har låg utbildningsnivå. Av en enkät som Statskontoret gjort till 202 myndigheter framkommer att det hos en majoritet av myndigheterna som inrättat beredskapsjobb () förekommer att de som har fått beredskapsjobb har haft en praktikplats inom satsningen Praktik i staten. Vidare framkommer att av de som haft ett beredskapsjobb instämmer i att det är troligt att någon eller några av dem som haft insatsen senare kommer att få en reguljär anställning i myndigheten. Det verkar därför som att satsningen inte i någon större grad bidrar till ökade jobbchanser för målgruppen. Min fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister är därför: Kommer ministern och regeringen att vidta ytterligare åtgärder för att fler personer med kort utbildning ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden?
fr · H51167 · 2017-10-04 00:00:00 — Fråga 2017/18:67 Snabbspår för hela landet av (S) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Regeringen vill att nyanlända personer i snabbt ska komma ut på en arbetsplats som är relevant för individens utbildning och erfarenhet. råder det brist på arbetskraft i många branscher, och dessa får nu hjälp med kompetensförsörjningen genom att Arbetsförmedlingen och branscherna tillsammans skapar snabbspår för att underlätta för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. Snabbspåren handlar om att i en sammanhållen process erbjuda praktik, språkträning och utbildning. Det är arbetsmarknadens parter och Arbetsförmedlingen som kommer överens om vilka yrken som ska omfattas av ett snabbspår. Snabbspåret består av en kombination av Arbetsförmedlingens olika insatser, till exempel utbildning i yrkessvenska, praktik, validering, kompletteringsutbildningar och yrkeskompetensbedömning. Den som deltar i ett snabbspår får etableringsersättning eller aktivitetsstöd. Det är viktigt att snabbspåren blir en möjlighet oavsett var i landet de nyanlända bor. Snabbspåret för lärare och förskollärare genomförs i samarbete med följande lärosäten: , , , , och . har en omfattande småföretagarstruktur som också behöver välutbildad arbetskraft. bedriver utbildning och forskning inom fyra fackhögskolor: Hälsohögskolan, , och Tekniska högskolan. har ca 11 000 studenter och 800 anställda. Högskolan finns på ett samlat campus centralt i och erbjuder ca 60 program/inriktningar och runt 400 fristående kurser inom hälsa, vård och socialt arbete, undervisning, medie- och kommunikationsvetenskap, teknik, naturvetenskap och ingenjörsvetenskap samt ekonomi, juridik och informatik. Både länet och staden är angelägna om att få ta del av snabbspåren. Visst går det att exempelvis läsa på distans, men det vore bättre om även fick vara med på de spår där akademin är inkopplad. Möjligheten att de som går snabbspåren blir kvar på orten eller i länet ökar också då. Jag vill därför fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Genom vilka åtgärder avser ministern att försäkra sig om att hela landet och då även får del i snabbspåren?
fr · H51168 · 2017-10-04 00:00:00 — Fråga 2017/18:68 Fastighetsskatt och tung industri av (S) till Finansminister (S) I fastighetstaxeringen handlar det ju bland annat om värdet på byggnaden och vad som anses ingå i byggnaden. För industrifastigheter skiljs mellan industritillbehör och fastighetstillbehör. Industritillbehör taxeras ej, medan fastighetstillbehör ingår i taxeringsvärdet. I viss industri anses byggnaden så specialkonstruerad att det inte går att skilja ut själva fastigheten från de tillverknings- och processmaskiner som finns i den; därför ingår också dessas värde i taxeringen. Man brukar tala om en skräddarsydd byggnad. I dessa fall, liksom i fall då byggnaden endast utgör ett i sig tämligen värdelöst ”skal” runt större industriella anordningar, utgör maskinerna och utrustningen byggnadstillbehör och inte industritillbehör. Som exempel på skräddarsydda industribyggnader har brukat nämnas följande: utpräglat lätta byggnader som är att hänföra till ”skal” och är vanliga vid processindustri (petrokemi, massa- och pappersframställning, tegel- och cementproduktion, större smältugnar, gruvdrift) samt tyngre byggnader med avvikande utformning (kraftverk, glasbruk, anrikningsverk, elektrokemisk industri, delar av pappersbruk, delar av vissa bryggerier och delar av skeppsvarv). Den tekniska och ekonomiska utvecklingen har vidare medfört att denna uppdelning i fastighetstillbehör och industritillbehör blivit alltmer omodern. omfattande och komplexa processmaskiner, processlinjer och annan utrustning, som ofta fordrat särskild grundläggning och som utgjort del av skräddarsydd byggnad, det vill säga varit byggnadstillbehör, kan numera monteras ned och försäljas. Byggnaderna kan ställas om för annat ändamål. Det är en sak att tung industri inte ska ha några skattefördelar jämfört med tjänstesektorn, men den bör inte heller ha några skattenackdelar. Ett lands välstånd vilar ytterst på produktion av säljbara varor. Vi överlever inte som nation på RUT-jobb och billiga hamburgerrestauranger, som stod i fokus för den tidigare regeringens och näringspolitik. Givetvis skulle en förändring kunna innebära skattebortfall, och man kan då överväga att kompensera detta via en generell förändring av arbetsgivaravgiften. Jag vill därför fråga finansminister : Avser ministern att se över fastighetstaxeringen för industrifastigheter?
fr · H51169 · 2017-10-05 00:00:00 — Fråga 2017/18:69 Införandet av alkobommar av (M) till Statsrådet (S) Alkoholpåverkade förare åker in i vårt land via broar eller hamnar. Det är helt oacceptabelt, och de utgör en stor trafikfara på våra vägar. Detta trots att alkobomsförsöken är avslutade och att en utvärdering är gjord som tydligt pekar på hur det skulle kunna fungera på ett bra sätt. Dessutom har uttryckligen sagt att det ska sättas upp alkobommar i våra hamnar och vid våra gränsstationer. Trots detta har ingenting hänt under denna regerings mandatperiod, och inga alkobommar är ännu uppsatta i . Jag vill därför ställa följande fråga till statsrådet : När kommer alkobommarna att vara uppsatta, och vad avser statsrådet att göra för att detta ska ske så snabbt som möjligt?
fr · H51170 · 2017-10-05 00:00:00 — Fråga 2017/18:70 Flytt av handläggningen av vapenlicenser till den nya viltmyndigheten av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) Polisens arbetsuppgifter är omfattande och många, och det råder stor brist på poliser i . Många av polisens uppgifter skulle kunna utföras av andra myndigheter, som därmed delvis skulle avlasta polisen. Ett exempel på en sådan uppgift är handläggningen av vapenlicenser för landets jägare och skyttar, som får vänta orimligt länge på att få sina licenser. Den nya viltmyndighet som har beslutat om skulle kunna vara en lämplig myndighet att också ta över polisens vapenlicenshantering. Jag vill mot bakgrund av det ovanstående ställa följande fråga till justitie- och inrikesminister : Avser ministern att på något sätt arbeta för att flytta vapenlicenshanteringen från polisen till den nya viltmyndigheten?
fr · H51171 · 2017-10-05 00:00:00 — Fråga 2017/18:71 Visbykorvetterna och operativ förmåga av (M) till Försvarsminister (S) Regeringen har , enligt medierna, beslutat att ska ställa upp med två Visbykorvetter till den brittiska snabbinsatsstyrkan Joint Expeditionary Force (JEF). är i grunden positiva till att bidrar till snabbinsatsförband som JEF. Det stärker det svenska försvaret att få samarbeta och öva tillsammans med kvalificerade styrkor från andra länder såsom . Vad som däremot är problematiskt är att beslutet inte har förankrats med de andra partierna i . Detta särskilt i ljuset av att försvarsministerns hantering och förankring av hela frågan med deltagande i JEF har varit bristfällig. När det gäller just Visbykorvetterna handlar det också om en resurs som är relativt begränsad och där ett svenskt deltagande i JEF kan påverka det svenska försvarets operativa förmåga. Utifrån ovan nämnda anledningar borde det ha varit naturligt för försvarsministern att förankra beslutet med övriga partier i och i den kontexten även föra en diskussion om hur försvarets operativa förmåga påverkas. Min fråga till försvarsministern är följande: Hur bedömer försvarsministern att ett deltagande med två Visbykorvetter i JEF påverkar operativa förmåga, och varför förankrades inte detta i riksdag innan beslutet togs?
fr · H51172 · 2017-10-05 00:00:00 — Fråga 2017/18:72 i av (L) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) är en liten, öppen ekonomi med ett stort exportberoende. Därför får konflikten i hamn stora negativa konsekvenser för hela det svenska näringslivet, ty när hamnen i ständigt har avbrott och strejker drabbas företagen hårt. Ny statistik visar att containervolymerna i hamn har minskat med omkring en fjärdedel senaste halvåret. Flera linjer till viktiga marknader har dragits in, däribland direktlinjer som är så viktiga för både importen och exporten. Vi ser nu hur gods flyttas från till hamnarna i och . I längden slår detta mot jobben i . Det är ohållbart. ställde undertecknad (S) till svars om behovet av åtgärder (fråga 2016/17:396 Översyn av arbetsmarknadens konfliktregler). Då valde regeringen att inte vidta några åtgärder. Efter stark kritik retirerade regeringen sent omsider och tillsatte en utredning. Men den ska presenteras först , och ny lagstiftning är på plats först . Det är otillräckligt. Ett av fyra företag har berörts av rådande konflikt i – de kan inte vänta på nya regler. Därför behöver den pågående utredningen om konfliktregler påskyndas. Regeringen väljer dessutom att begränsa utredningen så att den inte omfattar frågor om proportionalitet och sympatiåtgärder, trots att detta är en del av problemet. utförde sympatiåtgärder som innebar att 200 containrar i stället skeppades till . Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister : Avser ministern att vidta åtgärder – i form av tidigareläggande och utvidgning av pågående utredning?
fr · H51173 · 2017-10-06 00:00:00 — Fråga 2017/18:73 Böcker och värderingar av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Ett flertal bibliotek har gallrat ut klassiska barnböcker från bland annat . Det sker successivt en utrensning av olika verk, vilket är en naturlig del i processen med bibliotek som önskar tillföra tidsenliga verk. På bokmässan i framkom en titel som med rätta har skapat en del diskussioner. Boken har fyra fruar finns numera att beställa både i skrift och som ritbok och har enligt uppgift redan beställts av ett antal bibliotek. Genom den här boken får barn lära sig om polygami, vilket är olagligt i , och det tycks inte finnas någon vidare problembeskrivning kring detta. På framsidan av boken ser vi en äldre man med skägg tillsammans med vad som till synes ska föreställa hans barnbarn, och i bakgrunden står fyra kvinnor i heltäckande slöja. Beskrivningen av boken på Adlibris sida lyder: ”har aldrig varit i , men skall hon äntligen få åka dit med sin pappa, för att träffa farfar och alla sina farmödrar.” Med tanken på att boken redan har beställts av olika bibliotek kan vi förutsätta att den också är faktagranskad i enlighet med riktlinjer. Min fråga till kultur- och demokratiminister är: Hur ser ministern på att den här typen av böcker sprids till barn, och är det generellt sett en riktning regeringen tycker är positiv?
fr · H51174 · 2017-10-06 00:00:00 — Fråga 2017/18:74 för svenska medborgare av (C) till Statsrådet (S) Utlänningslagen är skriven så att bara utländska medborgare kan vara anknytningspersoner i vid anhöriginvandring. Det skapar orimliga effekter, framför allt för statslösa barn. slog Migrationsöverdomstolen fast att utlänningslagens formulering i 5 kap. 3 § första stycket 4 innebär att barn som fått svenskt medborgarskap inte kan få återförenas med sin familj. Den aktuella paragrafen säger att uppehållstillstånd på grund av anknytning ska ges till ”en utlänning som är förälder till ett ogift utländskt barn som är flykting eller annan skyddsbehövande, om barnet vid ankomsten till var skilt från båda sina föräldrar eller från någon annan vuxen person som får anses ha trätt i föräldrarnas ställe, eller om barnet lämnats ensamt efter ankomsten”. Migrationsöverdomstolen skriver i sin dom (MIG 2017:4): ”I och med att YJ är svensk medborgare, och därmed inte ett utländskt barn, följer det redan av ordalydelsen i 5 kap. 3 § första stycket 4 utlänningslagen att han inte kan vara en sådan anknytningsperson som avses där.” Detta innebär att barn som beviljats svenskt medborgarskap hamnar i ett sämre läge än barn som inte är svenska medborgare. Det gör i sin tur att många barn hamnar i en orimlig situation, där de måste avstå från medborgarskap om de vill kunna återförenas med sin familj. Jurister som uttalat sig om detta i medierna har sagt att lagtexten står i strid med folkrätten och , men Migrationsöverdomstolens vice ordförande konstaterar att det inte finns utrymme för någon annan tolkning så länge lagen är formulerad på det här sättet. Min fråga till statsrådet är: Bereds en ändring , och när kan vi i så fall förvänta oss ett förslag på bord?
fr · H51175 · 2017-10-06 00:00:00 — Fråga 2017/18:75 Aktiv cyberförmåga av (M) till Justitie- och inrikesminister (S) I den informations- och cybersäkerhetsstrategi som regeringen presenterade framgår det inte uttryckligen att ska ha en aktiv cyberförmåga. Endast i en mening nämns det att ska kunna agera aktivt, samordnat och koordinerat på cyberförsvarsområdet. Det är anmärkningsvärt mot bakgrund av att det i regeringens proposition Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 (prop. 2014/15:109) framgår att regeringen anser att bör kunna genomföra aktiva operationer i cybermiljön. Syftet med en aktiv cyberförmåga är att kunna bemöta angrepp mot egna system med offensiva cyberangrepp på en motståndare. Denna förmåga bedöms ha en avskräckande förmåga för eventuella cyberangrepp mot och svenska intressen. Vid en interpellationsdebatt mellan undertecknad och justitie- och inrikesminister svarade ministern att regeringen får återkomma beträffande frågan om huruvida ska ha en aktiv cyberförmåga samt hur, var och när den i så fall ska användas. Min fråga till justitie- och inrikesminister är därför: Är det fortfarande ministerns och regeringens uppfattning att ska ha en aktiv cyberförmåga, och avser regeringen att återkomma i denna fråga?
fr · H51177 · 2017-10-06 00:00:00 — Fråga 2017/18:77 Infrastruktur i av Per Åsling (C) till Statsrådet (S) Väl fungerande infrastruktur är nödvändigt för ett fungerande samhälle. Det är en grundförutsättning för att människor ska kunna bo och vara verksamma, studera, arbeta, driva företag och åldras i sin hembygd. Summan av tillväxt är summan av regionernas tillväxt. Därför är det inte bara en rättvisefråga utan en angelägen investering att åtgärda och förstärka infrastrukturen där bristerna är som störst – oavsett om det handlar om grusvägar, bredband eller mobiltäckning. I denna fråga fokuserar jag på behovet av vägar och järnvägar. Andelen grusvägar med dålig bärighet inom skogslänen är stor i en nationell jämförelse, vilket är mycket påtagligt i . Det innebär stora problem för basnäringarna, skog, turism och jordbruk. Under många årtionden har det investerats för lite i grundförstärkning och beläggning, och det brådskar att åtgärda dessa brister. Anslag ska fördelas utifrån de faktiska förhållandena och inte, som , efter storleken på länens befolkning. En sådan fördelning av regionala anslag slår väldigt fel och är i grunden orimlig. Det blir uppenbart när man till exempel gör en jämförelse av fördelningen av länsanslag till kontra . Befolkning: 128 673 (2016) Väglängd: 603,6 mil Länsram 2014–2025: Befolkning: 158 453 (2016) Väglängd: 164,5 mil Länsram 2014–2025: Andelen enskilda vägar i är mycket stor, enligt den största andelen i landet. Långa vägar och få delägare i föreningarna gör att kostnaderna ofta blir orimligt höga. Detta slår speciellt hårt vid ny- eller reinvesteringar. Det är också ofta förekommande att de enskilda vägarna nyttjas som om de vore allmänna. utreder dessutom ett överförande av allmänna vägar till enskilda vägföreningar. Infrastrukturplaneringen omfattar både korta och långa perspektiv som sträcker sig över flera nationella infrastrukturplaner. För att nå träffsäkerhet, att rätt investeringar prioriteras, är det ytterst angeläget att näringslivet är med i planerings- och prioriteringsarbetet. Den ytterst skeva fördelningen av infrastrukturmedel som gällt har skapat en stor infrastrukturskuld i . Det är angeläget att frågan löses i samband med regeringens kommande infrastrukturbeslut. Eftersom statsrådet är ny på posten gör jag mig till talesperson för länet och föreslår ett besök för att på plats beskåda verkligheten. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta så att får en relevant och rättvis fördelning av infrastrukturanslagen?