frs · H512128 · 2017-10-25 00:00:00 — Dnr S2017/05742/FS Svar på fråga 2017/18:128 av (M) Redskap för att korta vårdköerna har frågat mig varför jag och regeringen avskaffade den prestationsbaserade kömiljarden och om jag avser införa något slags prestationsbaserat redskap för att korta vårdköerna. Tillgänglighet i vården är en prioriterad fråga för regeringen. har tillgängligheten i vården förbättrats, men finns en oroväckande utveckling kopplat till tillgänglighetsmåtten i vårdgarantin. Det är dock värt att notera att denna utveckling startade redan under den senare delen av den period då den tidigare prestationsbaserade kömiljarden fanns. Kömiljarden kritiserades för att leda till undanträngningseffekter och kreativ registrering av väntetiderna. Frågan om tillgänglighet hänger också starkt samman med frågan om kompetensförsörjning. De problem med bemanning och kompetensförsörjning som finns i vården bidrar till att minska vårdens kapacitet och därmed också tillgängligheten. Det kan exempelvis handla om stängda vårdplatser och inställda operationer. Regeringen har vidtagit en mängd åtgärder. De generella statsbidragen höjs med miljardbelopp för landstingen . En särskild professionsmiljard har införts som adresserar just utmaningarna kring kompetens-försörjning. Bland annat har medel tillförts för att stimulera fler sjuksköterskor att vidareutbilda sig inom områden där de nationella behoven är stora, exempelvis med bibehållen lön. Medel har också tillförts för validering av utländska hälso- och sjukvårdsutbildningar liksom för utbyggnad av utbildningsplatser inom sjuksköterske-, barnmorske- och specialistsjuksköterskeutbildningarna. Professionsmiljarden ersatte kömiljarden för att en fungerande kompetensförsörjning är en förutsättning för god tillgänglighet. Arbetsgivarna har ett viktigt ansvar för att vårdens arbetsmiljö och arbetsvillkor gör det attraktivt för personal att bli anställda och arbeta kvar i vården. En av regeringens nya satsningar, patientmiljarden, syftar bl.a. till att främja förutsättningarna för en ökad tillgänglighet. Det handlar bl.a. om att stimulera en skärpt vårdgaranti, som innebär att patienterna ska kunna få en medicinsk bedömning i primärvården av legitimerad personal , istället för som i besöka läkare . Därutöver föreslår regeringen för att förbättra personalsituationen och utveckla vårdens verksamheter. Personalsatsningen ska kunna användas till exempel till förändrade arbetssätt och nyanställningar av personal. har också fått regeringens uppdrag att utveckla uppföljningen av hälso- och sjukvårdens tillgänglighet. Landstingen i har kommit olika långt vad gäller att få ner väntetiderna och behöver var och en analysera sin egen väntetidssituation och vilka insatser som behöver göras på hemmaplan. Uppföljning av väntetider och redovisning av vilka insatser som genomförts är viktiga inslag för ett ansvarsfullt användande av riktade statsbidrag och en förutsättning för att regeringen ska kunna stimulera att väntetidsutvecklingen går åt rätt håll. Tillgänglighetsfrågan i vården som helhet låter sig dock inte lösas med en enskild enkel lösning. Problemet måste angripas från många olika håll eftersom det har flera olika orsaker i vårt komplexa hälso- och sjukvårdssystem. Vilka konkreta insatser som ska premieras avgörs bäst av de som de facto bedriver vården. Att ställa specificerade krav kopplat till utbetalning av medel lämpar sig bättre för enskilda, bevisat effektiva, insatser inom begränsade områden så som standardiserade vårdförlopp inom överenskommelsen för cancervården. Sammantaget bedömer jag att regeringens nya satsningar kommer att förstärka de redan omfattande insatser som regeringen gör för att på olika sätt förbättra tillgängligheten för patienterna.