ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H412546 · 2017-01-11 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:546 av (M) Vittnesskyddet har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att stärka det svenska vittnesskyddet. Det är av central betydelse för rättskipningen att parter och vittnen fritt och sanningsenligt kan lämna sina berättelser utan att känna sig hotade eller påverkade av andra personer. , domstolarna och brottsofferjourerna arbetar med att stödja vittnen. Därutöver har regeringen vidtagit en rad åtgärder. För att förbättra förutsättningarna för att vittnen och målsäganden ska våga lämna sina uppgifter inför domstol har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att se över bestämmelserna om ordning och säkerhet i domstol. Vidare har regeringen i en proposition till föreslagit att den misstänktes möjligheter att förfoga över känsligt material i förundersökningar ska kunna begränsas. På så vis kan man minska risken för spridning av t.ex. inspelade vittnesförhör. Regeringen har även gett en särskild utredare i uppdrag att utreda om det bör vara möjligt att i ökad utsträckning använda förhör med bl.a. målsägande och vittnen som tagits upp före huvudförhandlingen som bevis vid rättegångar. En sådan ordning skulle minska påfrestningen på vittnen. Den vittnesstödsverksamhet som brottsofferjourerna bedriver fyller en viktig funktion. Regeringen har därför beslutat att av Brottsofferfondens tillgängliga medel ska gå till ideella organisationer som bedriver brottsofferstödjande verksamhet. För Brottsofferjouren innebär detta en ökning av verksamhetsbidraget med eller . Vidare har regeringen i regleringsbreven gett och i uppdrag att återrapportera till regeringen vilka åtgärder som myndigheterna har vidtagit för att vittnen ska få ytterligare information om olika former av vittnesstöd. Regeringen har dessutom skärpt den straffrättsliga lagstiftningen. är försök, förberedelse och stämpling till övergrepp i rättssak kriminaliserat. Regeringen kommer även fortsättningsvis att intensivt arbeta med dessa frågor och jag följer givetvis utvecklingen på området noga.
frs · H412547 · 2017-01-02 00:00:00 — Dnr M2016/03015/Nm Svar på fråga 2016/17:547 av (M) Framtidens förvaltning av vargstammen har frågat statsrådet om han kommer att verka för en adaptiv förvaltning av den svenska viltstammen. Frågan har överlämnats till mig. Av bakgrundstexten till frågan framgår att det handlar om förvaltning av vargstammen. vill att steg tas mot en adaptiv förvaltning av vargstammen eftersom vargen har orsakat oro bland befolkningen. Jag vill inledningsvis framhålla att regeringen anser att ska ha långsiktigt livskraftiga stammar av rovdjur som ger en biologisk mångfald, bidrar till att uppnå miljökvalitetsmål och lever upp till , som tamdjurshållning inte påtagligt försvåras och socioekonomisk hänsyn tas. Det behövs mer samverkan mellan de som berörs av rovdjurspolitiken och en respekt för både människa och rovdjur. Förvaltningen av allt vilt ska vara adaptiv – den ska utvecklas genom ny kunskap och anpassas till förändringar som sker i naturen och i samhället. Den ska också vara ekosystembaserad vilket innebär att den ska ta hänsyn till hur människan, olika viltarter och landskapet samspelar och påverkar varandra. Beslut ska fattas nära de människor som berörs. Förvaltningen styrs till stor del därför på regional nivå av länsstyrelserna som arbetar med bland annat inventering, information och att förebygga skador på tamdjur orsakade av rovdjur. Den tidigare regeringen ändrade jaktförordningen och gav därefter en ökad möjlighet att delegera rätten att besluta om skydds- och licensjakt efter vissa stora rovdjur till länsstyrelserna. har delegerat rätten att besluta om skyddsjakt efter varg till alla länsstyrelser utom i . Skyddsjakt är en viktig del av rovdjursförvaltningen och det är en styrka att besluten om skyddsjakt kan fattas regionalt av länsstyrelserna på de platser där behov av skyddsjakt uppstår. När det gäller licensjakt efter varg har delegerat rätten att besluta om licensjakt efter varg till länsstyrelserna i det mellersta rovdjursförvaltningsområdet. Länsstyrel-serna kan nu besluta om både skyddsjakt och licensjakt utifrån varg-stammens storlek och de skador den orsakar. Mitt svar till är att förvaltningen av den svenska vargstammen är i hög grad adaptiv.
frs · H412549 · 2017-01-11 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:549 av (M) Ökad otrygghet i har frågat mig vad jag avser att göra för att bryta brottsutvecklingen och få bukt med den ökade otryggheten i Järva. Att det finns problem i vissa bostadsområden är inte en ny fråga för regeringen. På flera orter runt om i finns det bostadsområden som i allt större utsträckning har kommit att präglas av brottslighet, social oro och otrygghet. För att vända utvecklingen krävs det insatser från hela samhället och på alla nivåer. presenterade regeringen därför ett långsiktigt reformprogram för att minska segregationen i landet. Syftet är att lyfta bostadsområden likt Järva. Reformprogrammet innehåller en rad åtgärder som tar sikte på långsiktiga lösningar på segregationen och dess mekanismer. Som fler arbetstillfällen, en bättre skola, en minskad bostadssegregation och ett ökat stöd till civilsamhället. presenterade regeringen en samlad insats mot organiserad brottslighet där en rad långsiktiga åtgärder fördes fram. Insatsen har redan resulterat i att ett 30-tal bestämmelser har ändrats. Bland annat har försök, förberedelse och stämpling till grovt och synnerligen grovt vapenbrott kriminaliserats. Dessutom kan ledare för kriminella nätverk nu ställas inför rätta för att de inte har förhindrat allvarliga brott som de har kännedom om och möjligheterna att förverka brottsvinster från kriminella har utökats. Regeringen vill också att straffet för grovt vapenbrott ska höjas. Regeringen har alltså genomfört en rad åtgärder för att skapa goda levnadsvillkor och ett tryggare samhälle för alla, oavsett vart man bor. Detta är dock en komplex problematik som måste tas på allvar och där mitt och regeringens arbete med denna fråga fortsätter.
frs · H412552 · 2017-01-02 00:00:00 — Dnr M2016/03004/Nm Svar på fråga 2016/17:552 av (M) Ökat nationellt inflytande över EU:s naturvårdslagstiftning har frågat mig vilka åtgärder jag har för avsikt att vidta för att revidera EU:s naturvårdslagstiftning. I sin skriftliga fråga anför bl.a. att fågeldirektivet och art- och habitatdirektivet orsakar hinder mot en adaptiv och hållbar förvaltning av vargstammen samt problem för skogsbruket, när i vanligt förekommande arter kan orsaka att avverkningar inte kan genomföras. initierade en utvärdering, kallad ”fitness check” av EU:s art- och habitatdirektiv och fågeldirektiv, de s.k. naturvårdsdirektiven. Utvärderingen inbegriper frågeställningar om huruvida direktivens mål har uppnåtts, om direktiven är kostnadseffektiva, om de är i överensstämmelse med annan EU-lagstiftning och om de fortfarande behövs. Utvärderingen omfattar även frågan om huruvida målen för direktiven på ett tydligt sätt bättre uppnås på EU-nivå än på nationell nivå. Regeringen verkade för att skulle bli ett av de tio länder som kommissionen granskade extra noggrant, vilket också blev fallet. Vid de intervjuer som kommissionen och dess konsulter gjorde med svenska representanter verkade och (som samordnare) för att en mycket bred representation av olika intresse- och branschorganisationer skulle komma till tals. EU:s miljöråds slutsatser om halvtidsutvärderingen av för biologisk mångfald anger bl.a. att målen och naturskyddsstandarderna i direktiven inte bör sänkas, och att det är viktigt att behålla rättssäkerheten. inställning fastställdes i . Regeringen stödde vid rådsmötet slutsatserna och påtalade särskilt vikten av att skapa förankring och acceptans i lokalsamhället för hur naturresurserna förvaltas. Detta budskap har även förts fram i informella sammanhang . EU:s kommissionär för miljö, havs- och fiskerifrågor, Karmenu Vella, uttalade i ett pressmeddelande att naturvårdsdirektiven inte kommer att ”öppnas” för översyn. Kommissionen publicerade kort därefter, , ”fitness check”-utvärderingen av naturvårdsdirektiven. I utvärderingen drar kommissionen slutsatsen att naturvårdsdirektiven är mycket relevanta och ändamålsenliga. Kommissionen drar slutsatsen att genomförandet av naturvårdsdirektiven behöver förbättras väsentligt i medlemsstaterna för att direktivens mål ska uppnås fullt ut. För att kunna leverera konkreta resultat för natur, människor och för ekonomin inom hela EU behöver genomförandet förbättras i nära samarbete med lokala myndigheter och med olika aktörer i medlemsstaterna. Jag har för avsikt att fortsättningsvis verka för att naturvårdsdirektivens mål uppfylls inom EU och att förankring och acceptans ökar i lokalsamhället för hur naturresurserna förvaltas.
frs · H412554 · 2017-01-11 00:00:00 — Dnr Ju2016/09117/ Svar på fråga 2016/17:554 av (C) Överklagande av statusförklaring har frågat mig vad jag och regeringen gör för att information om överklagande ska vara tydlig för dem som vill överklaga sin statusförklaring. I frågan anges att många sökande som beviljas skydd som alternativt skyddsbehövande inte vet att de kan överklaga avslaget gällande flyktingstatusförklaring och att många felaktigt överklagar längden på sitt uppehållstillstånd istället. Enligt förvaltningslagen ska en sökande som får ett beslut som kan överklagas underrättas om hur han eller hon kan överklaga det. Om ett beslut kan överklagas bifogar en skriftlig överklagandehänvisning. När har fattat ett beslut om en ansökan om asyl kallas den sökande till ett möte på en mottagningsenhet där beslutet och vad det innebär förklaras för sökanden. Vid det tillfället ska sökanden också få information om möjligheten att överklaga beslutet. Av handläggningsstöd som har tagit fram framgår det att handläggaren ska försäkra sig om att den sökande förstår beslutet, vilka delar som eventuellt kan överklagas och hur man överklagar. Information om vilka beslut som kan överklagas och hur finns också på . har även en allmän serviceskyldighet i frågor som rör myndighetens verksamhetsområde. Jag instämmer i att det är viktigt att asylsökande får tillräcklig information och hjälp så att de kan tillvarata sina rättigheter. Regeringen bedömer att det inte har framkommit att det, utöver de lagstadgade skyldigheterna, finns behov av ytterligare åtgärder från regeringen för att säkerställa detta.
frs · H412555 · 2017-01-11 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:555 av (M) Uppföljning av biståndsbudgeten har frågat mig när jag avser lämna en budget som går att följa upp till . Resultatredovisningen utgick från av fastställt mål samt politikens inriktning i BP 15. Under åtta tematiska rubriker redovisades kortfattat mål och verksamhetsinriktning, genomförande, utveckling mot förväntade strategiresultat, exempel på resultat från insatser samt en kort analys. Den finansiella redovisningen omfattade även utfall per tematiskt område. , även under tidigare regeringar, har resultat-redovisningen för utgiftsområde 7 varit huvudsakligen tematisk. Regeringen har ansett att detta ger det bästa underlaget för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Resultatinformation på insats-, strategi- och organisationsnivå finns tillgänglig i myndigheters och organisationers årsrapporter, i projektrapporter och utvärderingar samt strategirapporter. Det finns utmaningar vad gäller biståndets uppföljningsbarhet, t.ex. möjligheten att knyta förändring i samarbetsländerna till just svenska insatser och förutsättningarna att aggregera resultat givet den mångfald av insatser som finns och bör finnas inom biståndet. Ytterligare en utmaning i den årliga rapporteringen ligger i att biståndet styrs av fleråriga strategier för vilka resultat måste ses långsiktigt. Detta är välkända problem som inte har sin grund i budgetens utformning och som återfinns inom många politikområden. För att möta dessa utmaningar pågår ett kontinuerligt arbete på alla nivåer för att stärka utvärdering, uppföljning och återrapportering; inom såväl som på Sida och på samarbetsorganisationer. Regeringen driver frågorna om uppföljning och effektivitet gentemot multilaterala organisationer, t.ex. inom Utstein group där var ordförandeland , och inom EU. Arbete med att, i linje med utrikesutskottets önskemål, lämna en resultatskrivelse avseende det multilaterala biståndet pågår. Framgent kommer det beslutade policyramverket att vara en viktig utgångspunkt i regeringens budget- och resultatarbete. Regeringen är också aktivt pådrivande för de internationellt överens-komna principerna för utvecklingseffektivitet: ägarskap, resultatfokus, inklusive partnerskap, transparens och ansvarsutkrävande. Utvecklings-samarbetet ska ta sin utgångspunkt i samarbetsländernas egna utveck-lingsplaner, mål och indikatorer. Här finns en tydlig linje från Paris-deklarationen och till slutdokumentet från högnivåmötet i (Global Partnership for Effective Development Co-operation) där jag deltog och där hade en internationellt erkänd roll. En kontextanpassning av utvecklingssamarbetet får konsekvenser för givarländernas styrning och uppföljning som det gör utvecklingssamarbetet mer effektivt. Vi vill se inte bara en bra resultatredovisning utan framför allt verkliga och hållbara resultat i samarbetsländerna. Regeringen har gärna en fortsatt dialog med utskottet kring uppföljning av biståndet och resultatredovisningen i budgeten, utifrån de utmaningar och möjligheter som både regeringen och utskottet konstaterat.
frs · H412557 · 2017-01-11 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:557 av (M) Tullens befogenheter har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder eller ta några initiativ för att möjliggöra för personal att gripa misstänkta och beslagta stöldgods i väntan på att polisen anländer till platsen. Inledningsvis vill jag säga att jag ser allvarligt på den här typen av brottslighet. Det är därför av största vikt att det samarbete som finns mellan och fungerar i de fall där inte själv har befogenhet att ingripa. befogenheter att göra kontroller vid gränsen mot ett annat EU-land regleras i den s.k. inregränslagen. För att ska få göra ingripanden krävs att den aktuella varan finns uppräknad i lagen. Exempel på sådana varor är narkotika, vapen och krigsmateriel. Med stöd av den lagen har rätt att bl.a. omhänderta varor. Dessutom kan lagen om straff för smuggling bli tillämplig, vilken bl.a. innehåller bestämmelser om beslag. För att regelverket ska vara tillämpligt ska det dock finnas en in- eller utförselrestriktion beträffande varan i annan lagstiftning. Regleringen för kontroller tar således endast sikte på in- och utförselreglerade varor och inte på att utreda andra typer av brott. Det är som jag nämnde inledningsvis viktigt att och samverkar i dessa frågor och enligt vad jag har erfarit har myndigheterna ett bra samarbete. har inte efterfrågat någon lagändring som skulle ge dem möjlighet att vid utförsel gripa misstänkta och beslagta varor som misstänks vara stöldgods. Jag har därför inte för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · H412558 · 2017-01-11 00:00:00 — Dnr Fi2016/04624/S1 Svar på fråga 2016/17:558 av (M) Hållbar tillväxt och höga ohälsotal har frågat mig om jag avser att ta några initiativ till förändringar i skattereglerna för att sänka trösklarna in till arbetsmarknaden. Regeringens mål är att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så att når lägst arbetslöshet i EU 2020. Sedan regeringen tillträdde har arbetslösheten sjunkit, inte minst bland ungdomar. har sysselsättningen ökat både i antal personer och som andel av befolkningen. Med 120 000 fler jobb sedan valet och en arbetslöshet som pressats ner är på väg i rätt riktning. Den positiva utvecklingen behöver fortsätta. Regeringens jobbagenda består av insatser inom flera politikområden. Framför allt har regeringen prioriterat investeringar framför skattesänkningar. Arbetslösheten är dock hög i vissa grupper som arbetsgivare upplever att det är svårt att hitta rätt kompetens. För att stärka människors jobbchanser och förbättra matchningen på arbetsmarknaden har ett nytt kunskapslyft påbörjats. Den aktiva arbetsmarknadspolitiken har stärkts och särskilda åtgärder för att få nyanlända i arbete har byggts ut i snabb takt. Mer kommer dock att behöva göras, särskilt för att de som bygger sina liv i snabbare ska komma i arbete. Regeringen föreslår en utökning av , fortsatta steg i omläggningen av arbetsmarknadspolitiken, förbättrade etableringsinsatser för nyanlända och moderna beredskapsjobb i staten. Regeringen har även ett åtgärdsprogram med breda ansatser för att minska sjukfrånvaron. I detta arbete har även arbetsmarknadens parter aktivt engagerats. Åtgärderna har redan fått effekt på sjukfrånvarons utveckling och prognos visar nu att det finns goda förutsättningar för att nå målet om ett sjukpenningtal på högst 2020. Regeringen har inga ytterligare förslag på skatteområdet än de som har presenterats i olika sammanhang. Vilka framtida initiativ som kan komma att tas på skatteområdet är därför för tidigt att säga.
frs · H412559 · 2017-01-11 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:559 av (M) Polisiär närvaro i har frågat mig hur jag avser att agera för att stävja de problem som folk upplever av den minskade polisiära närvaron i . Ett syfte med ombildningen av polisen till en myndighet var att det skulle bli lättare att genomföra prioriteringar genom förflyttningar av resurser. Denna möjlighet gäller nationellt mellan regioner och måste även gälla inom en polisregion mellan olika verksamheter vid behov. Det är emellertid som avgör hur myndighetens resurser ska fördelas internt inom organisationen och vilka åtgärder som behöver vidtas för att fullgöra de arbetsuppgifter som myndigheten har. Statskontoret konstaterar i sin första delrapport att har tagit flera initiativ som kommer att stärka polisens kontakt med medborgarna samt att det lokala polisarbetet behöver prioriteras i det fortsatta arbetet. Statskontoret beskriver även att region haft särskilda utmaningar vad gäller förflyttningar av personal till regionledningscentralen. har en pågående resursförstärkning till regionledningscentralen i region där samtliga polisregioner bidrar med personal som anställningar sker. Jag fortsätter att noga följa det pågående arbetet för att säkerställa att intentionerna med reformen infrias.
frs · H412560 · 2017-01-10 00:00:00 — Dnr N2016/07952/PBB Svar på fråga 2016/17:560 av (M) Regeringens planer för idrottsanläggningar har frågat mig hur jag i samråd med kommuner ska verka för att idrotten med dess viktiga folkhälsoperspektiv får en tydligare plats i bostadsplaneringen? Min ambition som bostadsminister är att det ska byggas bostäder och att det ska ske i snabb takt eftersom bostadsbristen är allvarlig. är det viktigt att påpeka att byggandet av bostäder alltid sker i ett sammanhang där långsiktig hållbarhet och helhetsperspektiv är centralt. Det är inte bara bostäder som byggs, utan samhällen som skapas. I ett samhälle som är bra för människor behövs en mängd funktioner. Möjligheter till fysisk aktivitet är en sådan. Jag håller alltså med om att idrottsplatser är mycket viktiga både utifrån ett folkhälsoperspektiv och för att göra bostadsområden levande och ser inte någon motsättning mellan detta och byggande av bostäder. Tvärtom, är hänsynstagande till många olika viktiga samhällsaspekter grundläggande för all samhällsplanering. Ansvaret för detta ligger ytterst på kommunerna. Jag vill också nämna att regeringen har infört ett stöd för att förbättra utemiljöer i socioekonomiskt utsatta områden. Detta stöd ska stimulera till aktivitet och social gemenskap. Byggande av idrottsplatser är en åtgärd som kan få stöd härigenom.
frs · H412561 · 2017-01-11 00:00:00 — Dnr Fi2016/04625/S3 Svar på fråga 2016/17:561 av (M) Företrädaransvaret och skatteintäkter har frågat mig om det stämmer att företrädar-ansvaret inbringar till staten , och i så fall, handlar det om totala faktiska inbetalningar eller om betalnings-ansvar som fastställts genom dom eller överenskommelse? Av den information som jag har fått från framgår att det belopp som dömdes ut i mål om företrädaransvar –2015 i genomsnitt uppgick till . I den delen handlar det alltså om de belopp som har fastställts av domstol, inte vad som faktiskt har flutit in. Till detta kommer faktiska betalningar på grund av överenskommelser med företrädare. Dessa har ökat och har uppgått till .
frs · H412562 · 2017-01-11 00:00:00 — Dnr S2016/07900/FST Barn-, äldre- och jämställdhetsministern Svar på skriftlig fråga 2016/17:562 av (L) En mot Barnäktenskap har frågat mig om jag ämnar tillsätta en med uppgiften att granska agerandet hos berörda myndigheter vid fall av barnäktenskap. Att stärka skyddet mot barnäktenskap och att motverka de negativa konsekvenser barnäktenskap medför för barn är en synnerligen angelägen fråga. Jag har i flera sammanhang gett uttryck för min bestämda uppfattning att barnäktenskap innebär att barnets rättigheter enligt åsidosätts. Det är oacceptabelt att barn, i de här fallen oftast flickor, inte får rätten till liv och utveckling, utbildning, skydd mot våld, exploatering och övergrepp tillgodosedd p.ga. att de har gifts bort eller lever under äktenskapliknade former. Jag instämmer delvis i den problembeskrivning som föranleder den ställda frågan. Såsom har konstaterats av exempelvis har det funnits brister när det gäller berörda myndigheters agerande och samverkan vid barnäktenskap i samband med barnets ansökan om uppehållstillstånd i . Det är angeläget att fördjupa kunskapen om barnäktenskap för att få till stånd ett bättre skydd och stöd för de barn som är eller påstås vara gifta. Jag delar emellertid inte uppfattningen att tillsättandet av en i det här läget är en ändamålsenlig lösning på problemet med barnäktenskap då regeringen tillsammans med de berörda myndigheterna redan har initierat flera åtgärder för att komma tillrätta med de problem som finns. har flera civilrättsliga och straffrättsliga lagändringar införts i syfte att stärka skyddet mot tvångsäktenskap och barnäktenskap i . En särskild utredare kommer få i uppdrag att utvärdera dessa lagändringar. Berörda myndigheter har skärpt rutinerna för att uppmärksamma barn som är gifta och har fått ökat stöd för att kunna fullgöra sitt uppdrag. Detta arbete fortsätter, regeringen avser t.ex. att inrätta ett vid för frågor om ensamkommande barn. Dessa åtgärder, tillsammans med andra, kommer bl.a. att bidra till förstärkt vägledning för olika aktörer i frågor om placering av asylsökande barn som uppger sig vara gifta Jag vill framhålla att det vid berörda myndigheter pågår ett omfattande arbete med det övergripande syftet att skydda barn mot barnäktenskap. Det är viktigt att detta arbete nu får fortskrida utan dröjsmål. Det är på så sätt vi fördjupar kunskapen om förekomsten av barnäktenskap, hur barnäktenskap kan förhindras, och framförallt, hur vi kan säkerställa att de barn som är utsatta får det stöd de behöver.
frs · H412564 · 2017-01-04 00:00:00 — Dnr N2016/08037/FJR Svar på fråga 2016/17:564 av (M) Inrättandet av en ny myndighet med ansvar för jakt och viltvård har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit för att möj-liggöra inrättandet av en ny myndighet med ansvar för jakt och viltvårds-frågor. lämnade ett delbetänkande – jakt och viltförvaltning i en ny tid (SOU 2013:71). Betänkandet har remitterats och regeringens bedömning är att vissa frågor kräver ytterligare utred-ning. Utestående frågor måste analyseras betydligt djupare än vad utred-ningen har gjort och betänkandets förslag avseende finansieringen är inte tillfredsställande. Svensk viltförvaltning har förändrats och fortsätter att utvecklas. Frågan är komplex och har många aspekter som måste beaktas och tas hänsyn till. En väl utformad myndighetsstruktur är en förutsättning för en effektiv och hållbar viltförvaltning. Regeringen agerar för att långsiktigt bygga upp förtroendefulla sam-arbeten med berörda aktörer i syfte att förbättra förutsättningarna för en effektiv och hållbar viltförvaltning. Det är viktigt att de åtgärder vi gör stärker jakten och viltvården.