ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411778 · 2017-02-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:778 Fysisk aktivitet i skolan av (M) till Utbildningsminister (MP) Vi vet att barn och ungdomar är mer stillasittande nu än förr och att allt fler unga drabbas av övervikt och fetma. Ungdomar behöver röra sig mer på i första hand fritiden, men även i skolan bör eleverna ha mer fysisk aktivitet. Forskning visar tydligt att idrott och rörelse är bra för både hälsan och inlärningen. Ändå säger regeringen nej till fler idrottstimmar i skolan, trots att en majoritet i vill ha det och trots att studier visar de fördelar detta skulle ge för barns hälsa och skolprestation. Regeringen är alltså inte beredd att investera i våra barns och ungas välmående eller att förbättra deras förutsättningar att klara skolan med framgång är det nästan lika vanligt att vara överviktig som normalviktig om man bor i . Det visar en ny stor nordisk undersökning som jämförde människors matvanor och fysiska aktivitet. I studien, som är beställd av , får en bottennotering med den största andelen fysiskt inaktiva barn jämfört med de övriga nordiska länderna. Att inte prioritera ämnet idrott kan få stora negativa konsekvenser. Ska vi få en frisk kommande generation så måste vi vända trenden med ökande fetma och minskad aktivitet. Det finns bara vinster med en utökad timplan för ämnet idrott såväl ur ett samhällsekonomiskt perspektiv som för individen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att öka barns fysiska aktivitet i skolan?
fr · H411779 · 2017-02-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:779 Brottsutredningar om tvångsäktenskap av (M) till Statsrådet (S) Tvångsäktenskap är ett grovt övergrepp av den personliga integriteten. Den som drabbas tvingas att ge upp sin frihet och självständighet. I äktenskapet är det vanligt att den drabbade utsätts för olika typer av övergrepp som medför allvarliga risker för liv och hälsa. Risken är dessutom stor att den drabbade hamnar i ett livslångt beroendeförhållande till personen den tvingats gifta sig med. Att motverka tvångsäktenskap och andra uttryck för hedersförtryck är därför en av de viktigaste jämställdhetsutmaningar vi står inför. fick i uppdrag av regeringen att granska samtliga uppdrag som anmälts till åklagare avseende brotten äktenskapstvång (inklusive försök och förberedelse till detta brott) och vilseledande till tvångsäktenskapsresa. Granskningen visar att i cirka hälften av förundersökningarna har förhör med misstänkt inte hållits. Att förhör med misstänkta inte hålls påverkar möjligheten att föra ärenden till åtal och ge upprättelse åt dem som drabbas av det fruktansvärda övergrepp på frihet och självständighet som ett tvångsäktenskap innebär. Med anledning av det som anförs ovan vill jag därför fråga statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att vidta för åtgärder för att tillse att denna brist i rättskedjan rättas till framöver?
fr · H411780 · 2017-02-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:780 Svenska veteraner av (M) till Försvarsminister (S) SR Ekot rapporterade om svenska utlandssoldater och om svårigheterna att återanpassa sig i samhället. inleddes ett forskningsprojekt finansierat av Försvarsmakten om hur det fungerar för svenska utlandssoldater att komma tillbaka till vardagen i . Forskningen kommer att pågå . Många svenska utlandssoldater kan känna frustration och att det finns en oförståelse i deras omgivning för vad de varit med om. Därtill finns det utlandssoldater som drabbas av posttraumatiskt stressyndrom, PTSD. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Vilka initiativ och åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att stötta de svenska veteranerna?
fr · H411781 · 2017-02-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:781 EU:s omfördelning av flyktingar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) EU-länderna enades i två beslut att omfördela totalt 160 000 asylsökande från och till andra EU-medlemsländer. beviljades ett anstånd med mottagandet . ska enligt plan ta emot ca 5 700 asylsökande utifrån nämnda omfördelningsbeslut. Det framgår av senaste prognos. Enligt siffror från har enbart ca 11 600 personer av 160 000 asylsökanden omfördelats från och och blivit mottagna av de andra medlemsländerna. Av de 160 000 asylsökande som ska omfördelas har 61 745 asylsökande ännu inte fått ett beslut om vilket land de ska omfördelas till. EU har senare beslutat att medlemsstaterna har en möjlighet att använda de omplaceringsplatser som ursprungligen avsatts för överföring av asylsökande från och för syriska flyktingar i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder eller initiativ avser regeringen att vidta beträffande EU:s omfördelning av asylsökande?
fr · H411782 · 2017-02-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:782 Utvisning av hbt-flyktingar av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) , en ung homosexuell asylsökande man från , är på väg att utvisas från eftersom och migrationsdomstolarna ansåg att han inte kunde bevisa att han är homosexuell. Detta är inte ett enskilt fall. Många hbt-personer behandlas på samma sätt av svenska myndigheter. Bland annat har rapporterat om ärendet (). I RFSL:s rapport om asylprövning av hbt-flyktingar framkom att asyl beviljas i om den sexuella läggningen manifesteras i tillräcklig utsträckning för att förföljelserisk skulle anses föreligga. En person som till exempel dolt sin sexualitet både i hemlandet och i anses därmed inte riskera förföljelse för sin sexuella läggning så länge hen fortsätter att dölja den. Liberalerna anser att hbt-personer inte ska förnekas asyl för att de tvingas stanna i garderoben, särskilt när själva anledningen till att de inte kommit ut i hemlandet är på grund av landets förtryckande sociala och rättsliga normer. Därför behöver rättstillämpningen utvärderas vad gäller hbt-flyktingars möjlighet att beviljas asyl i . Förföljelse eller välgrundad fruktan för förföljelse på grund av sexuell läggning, kön eller könsuttryck är enligt gällande lag skäl för asyl och den som förföljs kan beviljas flyktingstatus. Jag anser att asylhanteringen av hbt-personers ärenden är bristfällig i . Den unge mannen utvisning måste stoppas och behöver ändra sitt sätt att bedöma hbt-asylsökandes ärenden. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Är ministern beredd att vidta generella åtgärder för att interimistiskt stoppa utvisningarna där hbt-personer inte anses ha manifesterat sin läggning i tillräcklig utsträckning och tillsätta en utvärdering som inte leds av om hur rättstillämpningen ser ut i praktiken avseende asylsökande hbt-personer, och om så krävs ta initiativ till en förändring av lagstiftningen?
fr · H411783 · 2017-02-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:783 Sanktionerna mot av (L) till Statsrådet (S) Det har rapporterats att är beredd att avskaffa de rådande kvoterna på import av textilprodukter från . har godkänt förslaget, och ska frågan upp till beslut i ministerrådet. sista diktatur har gång på gång brutit mot mänskliga rättigheter, avsaknaden av yttrandefrihet är total och de få regimkritiker som vågar yttra sig tystas med våld. Situationen har inte förbättrats, och motiverar därför inte ett närmande mellan och . Därför framstår det som helt orimligt att, i stället för att utöka sanktionerna, premiera antidemokratiska agerande med utökad handel. bör arbeta för att förslaget röstas ned i ministerrådet. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att stoppa förslaget att avskaffa de rådande kvoterna på import av textilprodukter från ?
fr · H411784 · 2017-02-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:784 Finansiering av bevakningen i av (M) till Försvarsminister (S) beslutade den socialdemokratiskt ledda kommunstyrelsen i att upplåta plats i hamn för lastning av de rör som avses användas vid anläggningen av den ryska gasledningen Nord Stream 2. Den likaledes socialdemokratiskt ledda regeringen har meddelat att man inte kommer att agera för att motverka detta, trots att man tidigare meddelat att projektet påverkar svensk säkerhet. I stället för att stoppa projektet så har regeringen meddelat att man efter samtal med kommit fram till en lösning som innebär extra bevakning av hamnen. Denna kommer att skötas av Försvarsmakten, Säkerhetspolisen och . En sådan lösning påverkar inte det ryska företaget möjlighet att anlägga ytterligare en gasledning, men innebär att de berörda myndigheterna får ökade kostnader. Inget besked har getts om hur detta ska finansieras och om resurser kommer att tas från annan viktig verksamhet. tillhör de myndigheter som har en ansträngd ekonomi, och ett utökat ansvar för bevakning riskerar att gå ut över dess kärnuppdrag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för att säkra en finansiering av svenska myndigheters ökade kostnader för de utökade arbetsuppgifterna i hamn?
fr · H411785 · 2017-02-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:785 Redovisningsregler som hindrar byggande i av (L) till Statsrådet (MP) Jag ställde för en fråga till dåvarande bostadsminister (fråga 2015/16:508 Lönsamt byggande på mindre orter) om de nya redovisningsprinciper som infördes som har gjort att byggen stoppats på mindre orter och på mindre attraktiva lägen i storstadsområden. Dessa redovisningsprinciper tvingar företagen att ta upp nya investeringar till konservativt gjorda marknadsvärderingar i stället för till anskaffningsvärde. Resultatet är att nedskrivningar lägger en våt filt över byggandet. Ministern svarade nekande till att göra något då men meddelade att han avsåg att följa frågan. Tyvärr har inte regeringen gjort något för att lösa situationen , problemet kvarstår. Mot bakgrund av ovanstående och utvecklingen sedan jag sist ställde frågan vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ kommer statsrådet att ta för att göra det möjligt för bostadsföretag att bygga lönsamma bostadsobjekt på mindre orter och på mindre attraktiva lägen?
fr · H411787 · 2017-02-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:787 Bristande tillgänglighet hos SJ av (KD) till Närings- och innovationsminister (S) SJ har i smyg infört en avgift på för den som köper tågbiljetter på telefon, i butiker eller på en resebyrå. Dessutom är direktbetalning via internetbank borttaget som betalningsmöjlighet. Den som vill köpa biljetter är hänvisad till att antingen köpa via automat på stationen, med kontokort eller med faktura. Detta innebär i sig nya problem. Från i norr till i söder finns det stationer som saknar automater. Detta skapar barriärer för många äldre och funktionshindrade att resa. Jag har blivit kontaktad av flera av dem, och jag är säker på att även statsrådet känner till deras berättelse. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att säkerställa att SJ:s resor tillgängliggörs för alla?
fr · H411788 · 2017-02-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:788 Barns rätt att slippa bo med en påtvingad partner av (SD) till Statsrådet (S) svarade på en skriftlig fråga (2016/17:701) av undertecknad om vad regeringen gör för att förhindra barnäktenskap. I den ursprungliga frågan tydliggjordes problematiken kring att barn som ingått äktenskap i utlandet tvingas bo med sin ”partner” även efter sin ankomst till , trots att barnäktenskap är förbjudet här. Om regeringen avser att vidta åtgärder mot detta eller inte framgick inte av statsrådets svar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet följande: Avser statsrådet och regeringen att vidta åtgärder för att barn som ingått äktenskap i utlandet inte ska behöva bo med sin ”partner” i , och vad avser statsrådet i sådana fall att vidta för åtgärder?
fr · H411789 · 2017-02-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:789 Taxeringen av tomträtter av Skånberg (KD) till Finansminister (S) Tomträtt infördes för att de som inte hade råd att köpa mark skulle kunna bygga hus. Den funktionen kvarstår inte men fortfarande finns dock ca 40 000 småhus med tomträtt i landet. Tomträtt har dock blivit ett otryggt boende. Markvärdeökningarna ger oförutsägbara och väldigt kraftiga avgäldsökningar vid ingången till en ny avgäldsperiod. För de boende i företrädelsevis småhus innebär nya avgäldspriser så pass stora prishöjningar att hushåll med små marginaler tvingas flytta. Möjligheterna att investera i hyresrätter försämras också då höjningen av tomträttsavgälderna gör lönsamhetskalkylen svårare. Villaägarna har låtit SCB ta fram en prognos över taxeringsvärdeshöjningarna 2018, vilken visar på att tomträttshavarna kommer drabbas av de största höjningarna under detta år. Hushåll med svag ekonomi riskerar att drabbas mycket hårt. Under alliansregeringen tillsattes en utredning som sedan kom att presentera ett antal förslag för att modernisera boendet i tomträtter (se SOU 2012:71 Tomträtts- och arrendeutredningen). Utredningens förslag till skyddsregel för bostäder, kombinerad med en spärregel, framstår som angeläget om man vill undvika digra konsekvenser för de boende. En ytterligare problematik som inte särskilt uppmärksammats är att tomträtter och friköpta småhus kan få lika högt taxeringsvärde. Den ena husägaren kan betala en tomträttsavgäld på som den andre inte behöver göra det. Värdeskillnaden fångas inte upp i taxeringsvärdet. I förlängningen beräknas tomträttshavarens avgäld och friköpspris på ett ”för högt” marktaxeringsvärde. Frågan om likalydande taxeringsvärden har fått större aktualitet . Värdeskillnaderna mellan friköpta hus och tomträttsavgälder var tidigare marginella. I takt med att avgälderna ökat har dock värdeskillnaden blivit markant. bekräftade detta vid förra taxeringen 2015, när myndigheten rensade bort tomträttsköp där de kunde se en värdeskillnad på . Effekten av den gallringen är att alla småhus får för högt taxeringsvärde. Med de taxeringsvärdeökningar som kan väntas 2018 accentueras problemet. En lagändring i 1 kap. 5 § fastighetstaxeringslagen så att tomträttsinnehavare särskiljs från friköpta fastigheter skulle bana väg för en fastighetstaxering som motsvarar reella villkor. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Tänker ministern verka för att regeringen lämnar förslag om en lagändring så att tomträttshavare inte taxeras som övriga friköpta fastigheter?
fr · H411791 · 2017-02-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:791 Diskriminering på arbetsplatsen av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) kan det klassas som diskriminering om en arbetsgivare inte tar hänsyn till att en medarbetare av religiösa skäl vill, eller inte vill, bära en viss typ av klädsel på arbetet. Likaså har det vid ett flertal tillfällen uppmärksammats att personer som sökt jobb ansetts ha varit diskriminerade som följd av att de av religiösa skäl vägrat skaka hand med arbetsgivaren. Huruvida en arbetsgivares krav på viss klädsel strider mot diskrimineringsförbudet måste enligt () avgöras i det enskilda fallet. Enligt DO kan ett krav på, eller förbud mot, viss klädsel på en arbetsplats till exempel vara befogat om det är nödvändigt med hänsyn till säkerhet eller hygien. Med hänvisning till religion ställs alltså orimliga krav på arbetsgivare, trots att detta är personer som kan erbjuda arbetslösa sysselsättning och en egen försörjning. Att det klassas som diskriminering när en part självmant har gjort ett religiöst val och sedan påtvingar arbetsgivaren att anpassa sig efter detta kan inte anses vara rimligt. Frågan är om kultur- och demokratiministern anser att detta är rimligt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att förbättra arbetsgivarnas villkor så att de inte anklagas för diskriminering av religiösa medarbetare?
fr · H411795 · 2017-02-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:795 Sysselsättningen bland äldre av (M) till Finansminister (S) Regeringen införde 2016 en särskild löneskatt för äldre . Enligt statistik från som tagit del av () har sysselsättningen i den här gruppen nu minskat. Enligt den statistik från som redovisar har sysselsättningsgraden minskat . Detta är särskilt oroande med tanke på den positiva utveckling som skedde i sysselsättningsgraden bland seniorerna . Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Avser ministern att ta något lagstiftningsinitiativ eller vidta någon annan åtgärd inom ramen för sitt ansvarsområde i regeringen för att motverka att sysselsättningen minskar bland landets seniorer, och för att öka sysselsättningen bland de som är ?
fr · H411796 · 2017-02-02 00:00:00 — Fråga 2016/17:796 Skattereduktion för löntagarnas avgifter av (S) till Finansminister (S) För att bibehålla vårt moderna samhällsbygge intakt är det väsentligt att arbetsmarknaden klarar av att anpassa sig till de nya jobb som successivt växer fram. En fundamental förutsättning för att arbetsmarknaden ska kunna göra just det är att staten behandlar arbetsmarknadsparterna likvärdigt. Det är lika väsentligt för löntagare som för arbetsgivare att ha en arbetslöshetsförsäkring och ett medlemskap i en arbetsmarknadsorganisation. Med anledning av det måste likvärdiga ekonomiska förutsättningar ges till dessa parter. Detta har varit en realitet på svensk arbetsmarknad. Löntagare och arbetsgivare hade jämbördiga kostnader för såväl a-kassa som medlemskap i intresseorganisationer. Detta åstadkoms genom att arbetstagarna som betalade sina avgifter erhöll en statlig skattereduktion . Den borgerliga regeringen nedmonterade dock den likvärdiga rätten till skattebefrielse under sin mandatperiod. Konsekvenserna blev höjda avgifter och att nästan en halv miljon människor lämnade a-kassan. Alla löntagare som vill vara med i a-kassa och fackförbund ska ha ekonomiska möjligheter att vara det. Därför anser jag att dessa avgifter måste minska. Jag förstår att detta är en fråga av ekonomisk karaktär och att våra statsfinanser kan komma att göra implementeringen av denna skattereduktion problematisk. Kanske är det även en process som kan komma att kräva tid och ett långsiktigt tänkande. Jämställda partsrelationer är dock förutsättningen för en fungerande arbetsmarknad och en välmående ekonomi. Därför vill jag fråga finansminister : Avser finansministern att ta initiativ till att återinföra en skattereduktion för löntagarnas avgifter? Hur ser i så fall tidsplanen ut för ett sådant arbete?
fr · H411797 · 2017-02-02 00:00:00 — Fråga 2016/17:797 Lantmäteriet av (S) till Statsrådet (MP) Undertecknad har av flera kommunföreträdare fått frågor om Lantmäteriets verksamhet. De lyfter fram att det är ett problem att Lantmäteriet lämnar landsbygden, men det allvarligaste – enligt min uppfattning – är att man ifrågasätter varför Lantmäteriet har så långa handläggningstider. Lantmäteriet å sin sida slår ifrån sig frågorna och svarar att det är svårt att rekrytera ny personal till myndigheten. Men att som man säger detta lägga ned kontor med kompetent personal, som inte följer med i flytten, och hävda att det inte försvårar rekryteringen till myndigheten framstår som mycket märkligt. På grund av detta anser flera kommuner att ett kommunalt lantmäteri skulle kunna vara en lösning. Men då har regeringen – enligt mig – alldeles för lång handläggningstid för att fatta ett beslut om att kommunala lantmäterimyndigheter ska få inrättas. Min fråga till statsrådet är således: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förkorta regeringens handläggningstid i ärenden som gäller ansökan om tillstånd att inrätta en lantmäterimyndighet?
fr · H411798 · 2017-02-02 00:00:00 — Fråga 2016/17:798 Ökad rörlighet på bostadsmarknaden av (M) till Statsrådet (MP) Bostadsbristen är fortsatt mycket stor i . uppskattar nu att det behövs 710 000 nya bostäder fram , och 240 av landets 290 kommuner uppger själva att det råder bostadsunderskott i den egna kommunen. Vi behöver alltså växla upp tempot och höja ambitionerna ytterligare när det gäller bostadsbyggandet. Förutom fler regelförenklingar och snabbare byggprocesser behöver vi få till stånd ett bättre utnyttjande av redan befintliga bostäder. Vi behöver därför öka rörligheten på bostadsmarknaden för att komma till rätta med långa bostadsköer och tröga flyttkedjor. Statsrådet var ute och talade om att sänka reavinstbeskattningen vid bostadsförsäljningar kraftigt som ett sätt att öka rörligheten och för att de bostadsytor som redan finns ska användas effektivare. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att få till stånd en ökad rörlighet på bostadsmarknaden, och i så fall när?
fr · H411799 · 2017-02-02 00:00:00 — Fråga 2016/17:799 Kösituationen på Sis av (M) till Statsrådet (S) Att bo på ett särskilt behandlingshem för unga, ett Sis-hem, kan bli aktuellt bland annat för barn och unga som lever ett destruktivt liv med droger och brottslighet. Likaså för barn och unga vars föräldrar inte klarar att ta hand om dem. Brist på platser på Sis-hem är ett problem. konstaterade generaldirektören på , Sis, som ansvarar för Sis-hemmen, att det förelåg svårigheter att anvisa platser. Han konstaterade att en stor del av den kapacitetsutökning som sker inom Sis verksamheter förväntas bli klar först . Kösituationen vad gäller platser på Sis-hem har också uppmärksammats särskilt av . Det är självklart av stor vikt att det i tillräcklig omfattning finns lämpliga boenden för barn och unga med svåra problem. Min fråga till statsrådet är: Vad gör statsrådet och regeringen för att säkerställa att det finns platser på Sis-hem i tillräcklig utsträckning för barn och unga med svåra problem?
fr · H411800 · 2017-02-02 00:00:00 — Fråga 2016/17:800 Stödboende för ungdomar av (M) till Statsrådet (S) Riktlinjerna för HVB-hem och stödboende skiljer sig åt. Det innebär att om två killar som har fyllt och har delat rum på ett HVB-hem ska flytta till en lägenhet, kan de inte längre dela rum enligt riktlinjerna för stödboende. Den här lagstiftningen gör det svårt för kommunerna att anordna boenden, inte minst med tanke på den bostadskris som råder i landet och att de som redan står i bostadskö eller vill flytta hemifrån också måste ha en möjlighet att få boenden. gäller att man kan dela rum på HVB-hem men inte inom stödboende. Detta bör ändras. Vid placeringen i delade rum ska individuella hänsyn tas till vilka som kan dela rum. Därför vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta initiativ till en snabb lagändring, så att personer även kan dela rum i stödboende?
fr · H411801 · 2017-02-02 00:00:00 — Fråga 2016/17:801 SAS och företagens villkor av (M) till Närings- och innovationsminister (S) I går informerade flygbolaget att man flyttar delar av sin flygplansflotta utomlands. SAS är inte vilket bolag som helst utan delägt av staten – därför är det intressant att se hur regeringen väljer att tolka utflyttningen. Jag ser det som att företaget bedömer att förutsättningarna för dess verksamhet är tillräckligt bra i utan bättre någon annanstans. Det är en viktig signal att ta åt sig. Har inte goda förutsättningar för näringslivet behöver vi åtgärda det. I annat fall kommer jobben i att hotas, vilket får långsiktiga negativa effekter på svenska skatteintäkter och därmed även på vår välfärd. Naturligtvis påverkar de försämringar som S-MP-regeringen redan presenterat, bland mycket annat i form av höjda skatter och höjda arbetsgivaravgifter för unga och äldre, var företag väljer att positionera sig geografiskt. Men gäller det att se framåt: kanske tänka om gällande vissa förslag och presentera nya som är mer gynnsamma ur jobbskaparperspektiv. Med utgångspunkt i det som anförts ovan vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka slutsatser om företagsklimat drar ministern av beskedetfrån SAS, och avser ministern att med anledning av detta agera för attförbättra villkoren för företag och företagande i ?