ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H4111539 · 2017-06-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:1539 Bosättningslagen av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har tagit emot uppemot 300 000 asylsökande. Enbart ansökte 160 000 personer om asyl i . Vi har haft det största flyktingmottagandet – ställt mot folkmängd – i EU . Den senaste prognosen från visar att 34 700 personer beräknas söka asyl i . Det stora flyktingmottagandet har skapat en mycket ansträngd situation för många kommuner. Många kommuner har svårt att klara sina nuvarande kvoter och få fram bostäder till nyanlända, något som det har rapporterats om i medierna. Enligt uppgifter från kommunalpolitiker har gett besked om att nyanlända som har tilldelats en kommun genom den nya bosättningslagen kommer att ”lämnas på trappen till ” även om det inte finns boende i kommunen. Detta innebär att kommunerna i en sådan krissituation skulle behöva ordna högst provisoriska former av boende till de nyanlända, något som kan innebära allt från boende i gymnastiksalar till gamla kontorslokaler. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Är ministern beredd att vidta några åtgärder, t.ex. genom att förtydliga regelverket, för att den av aviserade tillämpningen inte ska bli verklighet?
fr · H4111540 · 2017-06-02 00:00:00 — Fråga 2016/17:1540 Erfarenhetsutbyte i fråga om civilförsvar av (M) till Statsrådet (S) behöver bygga upp och förstärka sitt civila försvar. av nedrustning av totalförsvaret arbetar MSB och ansvariga myndigheter nu med en förstärkning av detsamma. Förstärkning behöver ske utifrån de utmaningar och faror som finns i ett modernt samhälle vad avser samhällskriser och beredskap för krig. Många av de kunskaper och erfarenheter som behövs finns inte självklart i . Samarbete skulle kunna ske med andra länder som har kunskaper och erfarenheter på området. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Ser statsrådet andra länder som viktiga i arbetet med att förstärka det civila försvaret och i så fall vilka länder?
fr · H4111542 · 2017-06-05 00:00:00 — Fråga 2016/17:1542 Det svenska snuset av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Enligt en ny observationsstudie från ger snusande inte en ökad risk för bukspottkörtelcancer. Det finns även data som tyder på att snus kan hjälpa vissa människor att sluta röka. Givetvis har snuset negativa hälsoeffekter, men snusandet är markant mindre farligt än rökning. Enligt EU:s vetenskapliga kommitté SCENIHR är snuset mindre skadligt än cigaretter. Cirka 1 miljon svenskar snusar. Det finns stora produktions- och exportmöjligheter för snuset i . Enbart i jobbar ca 800 personer på snusfabrikerna i och . exporteras snuset till och men det råder exportförbud inom Europeiska unionen. Detta är en outnyttjad marknad. Snusproducenterna agerar på en marknad som är hårt reglerad av EU-regler och skatter. Skatten på snus har höjts med . har det varit en debatt kring om smakmärkningen ska tas bort i . Enligt statistik från tobaksindustrin är en betydande majoritet av de som brukar smaksatt snus medelålders kvinnor som varit rökare. Om smaken på snuset inte längre får skrivas ut på snusdosan finns det en risk för att denna försäljning avstannar. Frågan är då vilka tobaksprodukter som kommer väljas i stället. Den tidigare mötte stor kritik eftersom utredaren inte gjorde en tydlig skillnad mellan snus och cigaretter, trots studier som visar att snuset är mindre skadligt än cigaretter. Regeringen har tidigare aviserat att den ämnar lägga fram en tobakspolitisk proposition baserad på utredningens förslag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : När ämnar ministern och regeringen lägga fram en tobakspolitisk proposition, och kommer propositionen att göra en tydlig skillnad mellan cigaretter och snus då snus är mindre farligt?
fr · H4111543 · 2017-06-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:1543 Saklig information om svenskt snus av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Jag har tidigare frågat socialförsäkringsminister om hon är villig att vidta några åtgärder för att säkerställa att svenska myndigheters informationsarbete kring bruket av svenskt snus är uppdaterat i enlighet med den forskning som finns på området. Svaret har varit nekande, och socialförsäkringsministern har i stället hänvisat till de olika myndigheternas ansvarsområden. Som socialförsäkringsministern påpekat är ansvaret delat mellan och . Båda ska arbeta utifrån det samlade kunskapsläget utifrån den forskning som finns tillgänglig. Trots att det finns mycket starka nya rön som visar på att det inte finns något styrkt samband mellan bukspottkörtelcancer och bruk av svenskt snus har detta inte förändrat någon av myndigheternas inställning till svenskt snus. Detta kan riskera att påverka medborgare som exempelvis försöker övergå till att snusa i stället för att bruka den typ av tobak som har ett starkt samband med cancersjukdomar. Myndigheternas passivitet kan riskera att medborgarna får en felaktig syn på olika tobakstypers skadeverkningar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister :
fr · H4111544 · 2017-06-07 00:00:00 — Fråga 2016/17:1544 Villkoren för skogsbruket av (M) till Statsrådet (S) Skogsnäring, berörda myndigheter och juridiska experter är överens om att artskyddsförordningen bör ses över. Skogsägarna uppfattar, med rätta, att äganderätten till skogen håller på att urholkas. Ofta sker detta genom små steg och åtgärder, som var för sig inte är särskilt dramatiska men som sammantaget innebär kraftiga inskränkningar. Värnandet om olika natur- och miljövärden sker främst genom privat ägande av skog, då detta är grundfundamentet för att genom aktiv skogsförvaltning och lönsamt skogsbruk säkerställa ett långsiktigt ansvarstagande. Regeringen fokuserar på att beskriva miljöåtgärder avseende skogen. är det ännu oklart om regeringen genomför eller ens planerar några åtgärder för att möjliggöra ett fortsatt välfungerande skogsbruk. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : När kommer statsrådet och regeringen att klargöra villkoren för skogsbruket?
fr · H4111546 · 2017-06-07 00:00:00 — Fråga 2016/17:1546 Väg 940 – ny av (C) till Statsrådet (S) Frågan om en ny dragning av väg 940, den så kallade , som förbinder södra och östra delarna av med och E6 har varit aktuell . Efter många års arbete och upprepade överklaganden har den kommit så långt att det finns vägplaner som är kompletta och fastslagna. Även dessa har överklagats, men på samtliga punkter har överklagandena avvisats av . Frågan ligger nu hos regeringen . Det finns farhågor om att detta i jämförelse med andra stora infrastrukturinvesteringar i , såsom Västlänken och tunnel/dubbelspår genom , hinner före och försvårar finansieringen av en ny sträckning för väg 940. Ett i sammanhanget litet projekt, men med stora miljönyttor, som leder till ökande trafiksäkerhet, färre bullerstörningar och ökad framkomlighet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt avser statsrådet och regeringen att gå vidare med sitt ställningstagande kring de överklaganden som inkommit på de båda vägplanerna, och kan vi förvänta oss att byggstart sker som planerat ?
fr · H4111547 · 2017-06-07 00:00:00 — Fråga 2016/17:1547 Hedersrelaterat våld och förtryck av (M) till Statsrådet (S) Enligt en statlig rapport lever så många som 100 000 unga i under hedersförtryck, och antalet rättsfall som är relaterat till hedersvåld och förtryck ökar. avgjordes 66 fall med hedersvåld i svenska domstolar, och de ökade till 100 fall. Fram till hade 34 fall avgjorts i domstol. Hedersrelaterat våld och förtryck kan ta sig olika uttryck men handlar i många fall om hot som begränsar en ung persons handlingsutrymme eller rätt att själv välja partner. Den som öppet utmanar eller trotsar den rådande anses dra skam över hela familjen, och hedersförtrycket kan yttra sig i fysiskt, psykiskt, ekonomiskt eller sexuellt våld för att familjen eller ett utökat kollektiv ska återfå det som uppfattas som förlorad heder. Gärningspersonerna är ofta familjemedlemmar, släktingar eller andra medlemmar av gemenskapen. Hedersrelaterat våld och förtryck drabbar framför allt flickor, men även pojkar utsätts. I ska ingen människa behöva få sitt liv begränsat, och alla ska ha rätt att leva ett liv i frihet och efter egna val. Hela samhället måste därför agera med kraft mot alla former av hedersrelaterat våld eller förtryck. För även om ligger i framkant när det gäller arbetet mot hedersförtrycket måste mer göras. Mot bakgrund av ovanstående vill jag därför fråga statsrådet : Kommer statsrådet och regeringen att vidta några åtgärder mot det hedersrelaterade våldet och förtrycket för att vända utvecklingen, och i så fall vilka?
fr · H4111548 · 2017-06-07 00:00:00 — Fråga 2016/17:1548 Förarbevis för vattenskoter av (M) till Statsrådet (S) För inträffade en allvarlig vattenskoterolycka i hamn. En skoterförare tappade kontrollen över fordonet, som med full kraft kraschade in i två kvinnor som omkom i den tragiska olyckan. Med anledning av dödsolyckan skärper nu den danska regeringen reglerna för vattenskotrar. kommer det att krävas körkort när man kör med vattenskotrar. Det blir dessutom obligatoriskt att försäkra vattenskotrar så att föraren kan betala ut ersättning om det skulle ske en olycka. De skärpta reglerna gör det också möjligt för dansk polis att utfärda bötesstraff eller ta vattenskotrar i beslag om en förare bryter mot lagen och lokala ordningsföreskrifter. En dödsolycka som den i kan naturligtvis också inträffa i , och därför måste vi göra allt för att förhindra att det sker även här. Det har nämligen skett en rad allvarliga incidenter också här, där människor har blivit påkörda av vattenskotrar. För att förhindra fler olyckor behövs åtgärder omgående. I finns det ingen åldersgräns för att framföra en vattenskoter, och inte heller finns det krav på förarbevis. Trots att har efterlyst detta har ingenting hänt från regeringens sida. Mot bakgrund av ovanstående vill jag därför fråga statsrådet : Kommer statsrådet och regeringen att vidta några åtgärder, till exempel åldersgräns eller förarbevis, för att förhindra allvarliga olyckor med vattenskotrar, och i så fall när?
fr · H4111549 · 2017-06-07 00:00:00 — Fråga 2016/17:1549 Rymningar från skyddade boenden av (M) till Statsrådet (S) har vi kunnat ta del av uppgifter om att framför allt unga flickor som utsatts för hedersförtryck ofta rymmer från de skyddade boenden där de vårdas. Även om problemet med rymningar inte är något nytt tycks utvecklingen inte ha gått åt rätt håll . I en nyligen publicerad granskning visar det sig nämligen att de jourhem, HVB-hem och familjehem där flickor och pojkar vårdas för hedersproblematik är lätta att rymma ifrån. har sammanlagt 17 flickor och en pojke rymt från sina boenden. Ofta är det oklart vart de har tagit vägen, men ibland har de rymt tillbaka till sin egen familj, som de ska skyddas ifrån. Att samhället brister i sitt uppdrag att skydda dessa utsatta flickor är därför allvarligt. I ska ingen människa behöva få sitt liv begränsat eller utsättas för hedersrelaterat våld eller förtryck, och om det sker måste samhället agera kraftfullt och stödja det utsatta offret fullt ut. För även om har kommit långt i arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck finns det mycket kvar att göra, inte minst när det gäller de LVU-omhändertagna hedersförtryckta unga. Många vittnar om bristande kunskap hos svenska myndigheter, och många som lämnat sin familj och placerats i ett HVB-hem av får helt enkelt inte det stöd de behöver. Situationen är allvarlig, och här måste samhället i allmänhet men kommunerna i synnerhet göra mer och ta sin del av ansvaret. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet och regeringen att vidta några åtgärder för att förbättra skyddet för de unga som utsatts för hedersförtryck och förhindra rymningar från skyddade boenden, och i så fall vilka åtgärder?
fr · H4111550 · 2017-06-08 00:00:00 — Fråga 2016/17:1550 Det småskaliga yrkesfisket av (M) till Statsrådet (S) Tidningen rapporterar i senaste numret (nr ) om en yrkesfiskare från som har fått sin fiskelicens förkortad, då Havs- och vattenmyndigheten anser att yrkesfiskaren har praktiserat ett alltför småskaligt fiske. I detta fall fick den småskalige yrkesfiskaren en treårig förlängning av sin fiskelicens, trots att ansökan gällde . Beslutet om en förkortad giltighetstid för fiskelicensen bidrar till en känsla av osäkerhet och kortsiktighet eftersom fiskaren inte vet om han får fortsätta fiska . Antalet småskaliga fiskare i fortsätter att minska, och svårigheterna med licenserna kan vara en orsak. Framför allt bidrar det till en minskad långsiktighet inom branschen. är ett av de länder i som har högst fiskkonsumtion per person. Svenskt yrkesfiske lider i stora delar redan av så låg lönsamhet att många fiskare måste bedriva verksamheter vid sidan av. Att ytterligare försvåra processen med fiskelicenser riskerar att resultera i en utveckling där vi behöver importera ännu större mängder fisk som jobb och företagande försvinner när yrkesfiskare avvecklar sin verksamhet. I sammanhanget är det viktigt att ta i beaktande att även om det småskaliga fisket inte omsätter några större belopp är dess betydelse ändå stor för kustsamhällena och för annan näringsverksamhet inom exempelvis besöks- och turistbranschen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad anser statsrådet och regeringen om att yrkesfiskare får förkortad fiskelicens om de bedriver ett alltför småskaligt fiske, och ämnar regeringen se över tidsperioderna för fiskelicenser för att säkerställa en långsiktighet inom branschen?
fr · H4111551 · 2017-06-08 00:00:00 — Fråga 2016/17:1551 Förebyggande åtgärder mot mässling av (M) till Socialförsäkringsminister (S) I en Facebookgrupp erbjuds föräldrar att låta sina barn komma i kontakt med barn som bär på mässling. Detta är inte olagligt, men det är högst olämpligt eftersom sjukdomen kan vara direkt farlig för vissa grupper, inte minst barn. Barn är särskilt utsatta. Att smittas av mässling kan riskera att leda till svåra sjukdomar, som lunginflammation och hjärnhinneinflammation, vilka kan ge komplikationer för resten av livet. Det är ytterst allvarligt med det motstånd som finns bland föräldrar och vissa organisationer som aktivt motarbetar möjligheten att fler barn ska få ta del av det allmänna vaccinationsprogrammet. Det allmänna vaccinationsprogrammet för barn är helt avgörande för att förebygga sjukdomar som bland annat mässling. Innan vaccination mot mässling infördes drabbades 30 000–50 000 personer i av mässling. drabbas färre än 60 personer av mässling. På det sättet har hundratals liv också kunnat räddas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : Hur avser ministern att agera för att bredda kunskapen om och tillgången till det allmänna vaccinationsprogrammet för att på så sätt förebygga förekomsten av bland annat mässling?
fr · H4111552 · 2017-06-07 00:00:00 — Fråga 2016/17:1552 Kemikalieskattens påverkan på entreprenörskap av (M) till Finansminister (S) ligger långt fram gällande bruk av teknologi. Skattebefriad hemdator infördes och bidrog starkt till it-utvecklingen i landet. Många har såväl datorer som smartphones och surfplattor i hemmen. Landets teknologiska försprång har möjliggjort att samhället har kunnat ta del av nya marknader före andra länder. Till exempel har blivit ett framstående land inom e-sport. Spel som Counter-Strike har skapat svenska världsstjärnor med egna lag och företag. Tyvärr är kemikalieskattens utformning skadlig för både svensk handel och teknologiska utveckling. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister följande: Är det finansministerns bedömning att kemikalieskattens utformning stärker svensk konkurrenskraft – och tänker ministern i annat fall vidta några åtgärder för att kompensera företagen för detta?
fr · H4111553 · 2017-06-07 00:00:00 — Fråga 2016/17:1553 Rätt till fortsatt ersättning av (S) till Socialförsäkringsminister (S) När en sjukskriven arbetstagare har varit sjukskriven ska dennes rätt till fortsatt ersättning omprövas av . Detta görs i enlighet med rehabiliteringskedjan, och omprövningen ska utgå från den försäkrades arbetsförmåga. I praktiken innebär detta att den försäkrades förutsättningar prövas mot en arbetsmarknad som i realiteten inte finns. ansvar är att utreda arbetsförmågan, men det som i verkligheten utreds är de medicinska förutsättningarna för arbete. Detta innebär att helt enkelt överprövar läkarnas medicinska bedömningar. Frågan prövades i 2008 (RÅ 2008 ref. 15). Där klargör domstolen hur begreppet normalt förekommande arbete ska tillämpas av . tillämpar dock inte det som domstolen har beslutat. Min fråga till socialförsäkringsminister är: Är ministern beredd att vidta några åtgärder, t.ex. lagstiftning, föratt de riktlinjer som har slagits fast i rättspraxis ska få genomslagskraft iFörsäkringskassans tillämpning?
fr · H4111554 · 2017-06-07 00:00:00 — Fråga 2016/17:1554 Näringslivspolitiska konsekvenser vid utebliven satsning på fyrspår mellan och av (S) till Närings- och innovationsminister (S) I en global ekonomi måste vi springa snabbare. Varje tryck på bromsen innebär att någon annan jagar i kapp och förbi oss. Regionen är i en position där konkurrensen inte bara sker i förhållande till andra svenska regioner, utan en jämförelse görs även med andra starka regioner på den globala spelplanen. När EU ska besluta om var läkemedelsmyndigheten ska placeras efter utträde ur EU är vi med och konkurrerar tack vare att en stor majoritet av life science-verksamheten i landet finns i regionen . Men ska vi vara aktuella för etableringar av den här karaktären förutsätter det att vi kan erbjuda goda kommunikationer och en bra bostadsmarknad. Samma krav på bra resmöjligheter och tillgång till bostäder ställer allt fler företag som planerar att etablera sig i vår region. Varje gång och väljs bort är det en förlust i form av utebliven tillväxt och uteblivna skatteintäkter. har och kommun utbyggnadsklara planer på 60 000 bostäder, vilka är knutna till utbyggnad av nya spår. Det finns ingen tilltänkt järnvägssträcka i som skulle ge lika många bostäder per kilometer som fyrspår längs hela sträckan mellan och skulle ge. Ett nej till fyrspår skulle få negativa konsekvenser. Förutom att bostadsbyggandet missar en unik möjlighet riskerar också utvecklingen av framtidens att påverkas. Ett växande som utvecklas för fler resenärer skapar jobb men kräver också tillräcklig infrastruktur för anslutningar som samspelar med ambitionen att skapa ledande storflygplats. Utan utbyggnad är det svårt för att bli hela lokala flygplats, med hållbara resmöjligheter både från hela och från södra . Sträckan är även av yttersta vikt för godstrafiken och därmed för svensk export. är sträckan en av mest trafikerade och tyngst belastade. Trots det har den varit kraftigt eftersatt. drabbas tågtrafiken på sträckan av kraftiga förseningar, vilka påverkar exporten negativt. En utebliven satsning skulle i vår globala ekonomi innebära ett steg bakåt för största arbetsmarknadsregion. När förslaget till ny nationell plan för transportsystemet presenteras är det viktigt att det innehåller förstärkningar av järnvägen mellan och . Fyrspår längs hela denna sträcka är nödvändigt för ökad global konkurrenskraft, ökat bostadsbyggande och all norrgående tågtrafik från . Med anledning av ovanstående är min fråga till närings- och innovationsminister : Är de näringslivspolitiska konsekvenserna vid en utebliven satsning på fyrspår mellan och noggrant analyserade?
fr · H4111555 · 2017-06-08 00:00:00 — Fråga 2016/17:1555 Tilläggsdirektiv till Parlamentariska public service-kommittén av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Parlamentariska public service-kommittén är i slutfasen av sin första uppgift, att föreslå den framtida finansieringen av public service i . Enligt uppgift från kultur- och demokratiministern skulle förberedelserna för den andra uppgiften också vara i slutfasen. Det är en mycket viktig uppgift att ta fram direktiv för kommitténs arbete att utreda och föreslå hur villkoren för public service ska utformas inför nästa sändningstillståndsperiod. Detta för att de framtida förutsättningarna för , och Utbildningsradion ska bli så bra som möjligt. Ministern sa i sitt anförande vid kulturutskottets offentliga utfrågning om framtidens public service att ”kommittén kommer att behöva ta ställning till många stora och svåra frågor som handlar om vilken roll public service ska spela ”. För att kommittén ska få tillräckligt goda förutsättningar måste den få sina direktiv, då det nya sändningstillståndet ska träda i kraft . Ministern sa vid ovan nämnda offentliga utfrågning att direktiven ska presenteras . Vi är i början av sommarmånaden juni. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiministern: När avser kultur- och demokratiministern att presentera tilläggsdirektiven till Parlamentariska public service-kommittén?
fr · H4111556 · 2017-06-07 00:00:00 — Fråga 2016/17:1556 flygplats av (M) till Statsrådet (S) Flyget är en central del i det svenska transportsystemet. är ett till ytan stort och delvis glest befolkat land med långa transportavstånd, framför allt i skogslänen. Flyget är också viktigt för att det transportpolitiska målet ska kunna nås. Målet är ju att vi ska ha ett transportsystem som ger en långsiktigt hållbar och samhällsekonomiskt effektiv transportförsörjning för medborgare och företag i hela landet. För att företag ska kunna verka och växa i skogslänen krävs goda förbindelser med och världen. I praktiken innebär det behov av flygförbindelser med . För att säkerställa dessa flygförbindelser finns ett system där upphandlar linjer som inte kan fungera på rent kommersiell grund. är det till nio destinationer i skogslänen, från i söder till i norr. Uppdraget att peka ut och genomföra trafikupphandlingen ligger operativt på , men frågan är naturligtvis så viktig att regeringen måste ta ansvar för att inte vissa landsändar hamnar utanför och förvägras möjligheter till regional utveckling. Alliansregeringen skrev därför in i regleringsbrev att flygplatserna och skulle omfattas av trafikplikt och att trafiken skulle upphandlas. Man skulle dessutom få en möjlighet att se över om det gick att få en positiv resandeökning. Regeringen gjorde detta eftersom hade signalerat att de avsåg att dra ned sina insatser och eftersom den dåvarande regeringen insåg vikten av ett fungerande näringsliv i norra . sker än en gång en översyn över vilka flygplatser som avser att satsa på. har än en gång tveksamheter angående flyget till och , trots att antalet passagerare ökat kraftigt och trots att tillgängligheten utan flyg till knappast har förbättrats. Detta gör att regionalflyget till är hotat. är regeringens signaler otydliga. I regeringens flygstrategi nämns regionalflyget, men huvudfokus är de stora statliga flygplatserna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är det statsrådets mening att flygplatserna och ska finnas kvar?