ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411935 · 2017-02-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:935 Moms på simskolor av (S) till Finansminister (S) Att kunna simma är viktigt och något som många av oss tar för självklart. Men för att kunna simma krävs respekt för och erfarenhet av vatten. Det är i simskolan för små barn som man får vattenvana och därmed respekt för vatten. Man lär sig också de första simtagen. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap uppger att drunkning är den vanligaste dödsorsaken bland barn i åldern . Det visar att det är av allra högsta vikt att alla barn och föräldrar får möjlighet att lära sig att hantera vatten och att simma. Enligt momsbestämmelserna har idrott en moms på . Simskolor har en moms på oavsett ålder. Riktlinjerna säger att det är syftet med verksamheten som ska avgöra vilken momssats som ska tillämpas. I praktiken gäller dock inte detta; simskolor för vuxna och äldre barn har en moms på , medan simskolor för barn har en moms på . ger automatiskt simskolor för små barn en moms på även om verksamheten har ett uttalat syfte att lära barnen att simma. menar att syftet med verksamheten inte är att simma utan förberedelse för att simma. En nyans som direkt ger en stor skillnad i vilken kostnad den enskilde i slutändan får betala för barnsimmet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Hur tänker ministern och regeringen agera när det gäller moms på simskolor för att förbättra möjligheterna för barn i alla åldrar att få vattenvana och simskoleundervisning?
fr · H411936 · 2017-02-24 00:00:00 — Fråga 2016/17:936 Samtyckeslagstiftning av (V) till Justitie- och migrationsminister (S) kommer regeringen att lägga fram en proposition angående samtyckeslagstiftning. har meddelat att detta ska ske . I regeringens propositionsförteckning från finns dock ingen proposition om en samtyckeslagstiftning upptagen. Jag vill fråga justitie- och migrationsminister : När avser ministern att lägga fram en proposition om en samtyckeslagstiftning?
fr · H411937 · 2017-02-24 00:00:00 — Fråga 2016/17:937 A-kassa för egenanställda av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Svensk arbetsmarknad blir alltmer tudelad. De som har svårast att få jobb har ofta låg utbildningsnivå och ringa arbetslivserfarenhet. Detta ställer krav på fler vägar in på arbetsmarknaden. Egenanställning kan utgöra en väg in på arbetsmarknaden för människor som har svårt att få en traditionell anställning eller har svårt att starta företag. En egenanställning innebär en anställning i ett företag för egenanställda, ett egenanställningsföretag. Företaget är arbetsgivare, och de egenanställda utvecklar sin egen karriär genom att ta in olika uppdrag. Kunden får en faktura från egenanställningsföretaget, som i sin tur betalar ut lön till den egenanställde. Många av de egenanställda kommer från arbetslöshet eller studier. Antalet egenanställningar har växt snabbt i , om än från en relativt låg nivå. Inte minst håller oklarheter om rätten till a-kassa anställningsformen tillbaka. A-kassorna beslutar olika från fall till fall, vilket skapar en osäkerhet för den anställde. Tidningen lät undersöka hur a-kassorna ställer sig till egenanställdas möjligheter att få a-kassa. Beslut tas från fall till fall, säger a-kassorna. Flera säger dock att de oftare slår fast att den sökande är företagare än tvärtom. Dessutom går bedömning att få först när man sökt ersättning, eftersom a-kassornas regler förbjuder förhandsbesked. När a-kassorna avgör från fall till fall om en person ska räknas som anställd eller inte så innebär det en osäkerhet för den anställde, som blivit informerad från sitt egenanställningsföretag att anställningen ger rätt till a-kassa. Regelverket behöver därför förtydligas. Alla parter måste veta vad som gäller vid egenanställning. Det bör finnas ett intresse från regeringen att ta tag i denna fråga, då behovet av anställningar som sänker tröskeln in på arbetsmarknaden är stort. Anställningsformen gynnar dessutom företagande, då den innebär en möjlighet att få testa sin företagsidé till lägre risk. Ska egenanställningar kunna nå sin fulla potential krävs tydliga regler kring de anställdas rätt till a-kassa. Med anledning av ovanstående är min fråga till arbetsmarknads- och etableringsministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att skapa tydlighet kring rätten till a-kassa för egenanställda?
fr · H411938 · 2017-02-24 00:00:00 — Fråga 2016/17:938 Danskt beslut att bryta torskfiskestoppet av (M) till Statsrådet (S) Östersjötorsken skyddas just nu av ett EU-beslut om fiskestopp. Det är bra. Kanske främst eftersom torsken just nu leker – vilket är den tid då torsken är som mest sårbar. Att undvika en situation lik den vid ligger i allas intresse, och enligt är Östersjötorsken i akut kris. Trots detta har den danska regeringen gett klartecken för storskaligt fiske av rödspätta, vilket får till följd att av totalfångsten får utgöras av torsk. På ett teoretiskt plan kan alltså flera hundra ton torsk fiskas upp av danska fiskare, genom ett kryphål i EU-lagstiftningen, eftersom de danska kvoterna för rödspätta är så stora. Den gemensamma fiskeripolitiken ska värnas. Att danska fiskare ges andra regler till följd av att regeringen tolkar regler annorlunda är i längden ohållbart. bör ta till orda och påtala det orimliga i situationen som uppstått. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur kommer statsrådet och regeringen att agera för att värna torskfiskestoppet?
fr · H411939 · 2017-02-24 00:00:00 — Fråga 2016/17:939 kontroll av felaktig folkbokföring av (M) till Finansminister (S) har det framkommit ett flertal exempel på personer som har drabbats av att främmande personer folkbokfört sig hos dem. En kvinna i råkade ut för att en för henne okänd hantverkare med skulder folkbokförde sig hos henne (). Hon har försökt att få att ändra folkbokföringen, men ännu har ingenting hänt. Sådan felaktig folkbokföring kan få mycket långtgående konsekvenser. Exempelvis innebär utmätningsreglerna att den egendom som finns i sambors gemensamma hem kan utmätas för gäldenärens skulder. Samboskapet kan också påverka exempelvis möjligheten att få bostadsbidrag. Det är, av ovan nämnda skäl, oerhört angeläget att felaktiga folkbokföringsbeslut rättas skyndsamt så att eventuella konsekvenser kan undvikas i största möjliga mån. Därför vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att säkerställa att felaktig folkbokföring i möjligaste mån undviks och att sådan felaktig registrering som faktiskt sker åtgärdas utan dröjsmål?
fr · H411940 · 2017-02-24 00:00:00 — Fråga 2016/17:940 Privatkopieringsavgiften av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Privatkopieringsavgiften fyller en viktig funktion i att se till att kompensera inkomstbortfall som privatkopiering medför för upphovsmännen. Men för att behålla systemets legitimitet krävs att regelverket följer samtidens teknologiska utveckling. Att exempelvis spelkonsoler skulle användas för privatkopiering är orimligt. Ändå omfattas spelkonsoler av privatkopieringsavgiften, som drabbar slutkonsumenterna. Justitie- och migrationsminister har tidigare öppnat upp för en översyn av det upphovsrättsliga regelverket. Här krävs en förändring som ser till både upphovsmännen och konsumenterna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister följande: Avser ministern att ta initiativ till att se över privatkopieringsavgiften, och när kan det i så fall ske?
fr · H411941 · 2017-02-24 00:00:00 — Fråga 2016/17:941 Interreligiösa äktenskap av (L) till Utrikesminister (S) Många länder har lagar som förhindrar eller förbjuder vigslar mellan personer med olika religiösa tillhörigheter. Det gäller , , , och . I kan barn av föräldrar som inte gift sig religiöst inte få någon födelseattest, vilket försvårar för dem att få tillgång till sjukvård och skola. tvingas par att resa utomlands för att ingå äktenskap. Ca 3 000 par från gifter sig på . Men på vissa platser riskerar människor som gifter sig över religionsgränserna hot och våld. Rätten för myndiga personer att leva med den individ man älskar är en central mänsklig rättighet. Diskriminerande, eller uteblivna, familjerättsliga regleringar innebär en betydande frihetsinskränkning. Med bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesministern: På vilket sätt arbetar ministern för att påverka länder att stifta lagar som möjliggör rätten att gifta sig med någon från en annan religion?
fr · H411942 · 2017-02-24 00:00:00 — Fråga 2016/17:942 Gymnasieelever boende på landsbygden av (V) till Statsrådet (S) Statsrådet skrev i en artikel att ”varenda unge ska kunna klara gymnasiet”. Tyvärr rimmar det illa med den politik hennes partikamrater bedriver i vissa delar av landet. För att kunna klara gymnasiet måste man kunna ta sig dit. I , till exempel, har den styrande majoriteten lagt ned över 30 busslinjer på landsbygden . Även om eleverna får busskort finns det inga bussar att resa med. Detta har inneburit att barn tvingas flytta hemifrån tidigare än de skulle vilja eller att de missar undervisning de dagar föräldrarna inte har möjlighet att skjutsa dem till skolan. Att läsa på gymnasiet riskerar att bli en klassfråga på landsbygden, när bara de vars föräldrar som har råd att ordna egna transporter kan ta sig dit. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att alla gymnasieelever ska kunna ta sig till skolan?
fr · H411943 · 2017-02-27 00:00:00 — Fråga 2016/17:943 Styrningen av av (V) till Närings- och innovationsminister (S) är största skogsägare och förvaltar totalt mark. Trots att man har en hög miljöprofil har man i samband med förra årets revision av bolagets FSC-certifikat mött allvarlig kritik. Enligt de anmärkningar man fått ska vid upprepade tillfällen ha missat höga naturvärden. Till exempel har man avverkningsplanerat tidigare oidentifierade nyckelbiotoper, underskattat naturvärdesbedömningen samt brustit i detaljplanering av hänsyn på trakter. Även om ett åtgärdspaket från har presenterats är avvikelsen anmärkningsvärd. har redan tidigare uppfattat tydliga signaler från orter där verkar som tyder på att bolaget väljer att avverka betydligt yngre bestånd än vad man tidigare gjort. ökar avkastningen till ägaren trots att virkespriserna har gått ned, vilket även det indikerar att man förändrat sina metoder. Om detta stämmer ser mycket allvarligt på handlande. är ett land med rika tillgångar på skog. De utgör komplexa ekosystem av stor betydelse genom alltifrån ekosystemtjänster till natur- och kulturvärden och ekonomiska värden. Skogen spelar också en stor roll i klimatomställningen och har potential att ge oss byggstenar för att skapa ett ekologiskt och socialt hållbart samhälle. För att värna jobben inom skogsnäringen och kunna möta miljö- och klimatutmaningarna ser behovet av ett aktivt statligt förvaltarskap inom skogen. Bolag vars uppgift är att hantera naturresurser vars omloppstid kan vara upp till ska inte styras av kvartalsrapporter. Det försvårar den långsiktiga planering som är helt nödvändig för ett hållbart ägande. Därför varken kan eller bör ett bolag som sätta kortsiktiga vinstmål först. Med anledning av ovanstående är min fråga till närings- och innovationsminister : Är ministern beredd att verka för att förändra ägardirektiven i syfte att avkastningskraven för bolaget ska följa ?
fr · H411944 · 2017-02-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:944 Datalagring av Boriana (M) till Statsrådet (S) Den tekniska utvecklingen har gjort det möjligt att kommunicera på nya sätt. Mobiltelefoner och datorer som de flesta av oss använder lämnar digitala spår som rent tekniskt går att följa, men lagstiftning och hänsyn till den personliga integriteten sätter gränser för vad som är tillåtet. Syftet är gott, men det innebär även att polisen får svårare att lösa brott och komma åt kriminella personer. Varifrån, när och till vem en person ringer, skickar sms eller e-post, eller vilken IP-adress som använts, har stor betydelse i brottsutredningar. Den svenska lagstiftningen, som är tänkt att ge polisen tillgång till information som är av intresse för en utredning, har dock blivit underkänd av . menar att den svenska lagstiftningen är alltför omfattande och generell. Datalagringen gör det möjligt att kartlägga användares privatliv på ett sätt som ser mycket allvarligt på. Enligt domstolen är datalagring tillåten i vissa fall, men det får endast ske i syfte att bekämpa grov brottslighet. För att det ska vara tillåtet, i enlighet med mänskliga rättigheter, krävs att datalagringen är avgränsad och inte omfattar all trafik för alla användare. I och med detta saknas lagstöd för operatörer att lagra trafik- och lokaliseringsuppgifter. Dagens situation, där de elektroniska spår som kriminella lämnar efter sig är osynliga för polisen, är olycklig, och det är därför viktigt att vi har en klar och tydlig lagstiftning som tar hänsyn till den personliga integriteten utan att för den sakens skull bli tandlös. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att svensk lagstiftning, när det gäller datalagring i syfte att utreda brott, ska kunna användas på det sätt som det är tänkt?
fr · H411945 · 2017-02-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:945 Nya åtgärder mot återvändande IS-krigare av (SD) till Statsrådet (S) Minst 150 personer har återvänt till från terrorresor i eller , och Säkerhetspolisen säger att det finns ett nät av IS-sympatisörer som på olika sätt arbetar med rekrytering av nya jihadister samt finansiering av terrorism. De nätverk som finns blir allt större och är någorlunda väl uppbyggda. Främst handlar det om att äldre islamister uppmanar yngre att ansluta sig, enligt en Säpochef som Ekot talat med. Med tanke på att minst 150 IS-krigare tros ha återvänt till är den trend vi ser extra allvarlig. Enbart ett fåtal av återvändarna har fått en fällande dom, och den nya lag som gjorde det straffbart att resa i syfte att begå terroristbrott (som trädde i kraft ) har enbart lett till ett åtal och inte en enda fällande dom. I vårt grannland har man med anledning av terroristhotet gått ännu längre för att komma åt återvändande terrorister, men även andra som haft samröre med terrorism: Man har helt kriminaliserat samröre med terroristorganisationer. Med hänvisning till ovanstående önskar jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att vidta fler åtgärder för att fälla återvändande IS-terrorister för brott, och kan exempel i sådana fall vara en av dessa åtgärder?
fr · H411946 · 2017-02-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:946 Kriminaliteten och personrånen i av (M) till Statsrådet (S) ställde jag en fråga till statsrådet om vad han avser att göra för att komma till rätta med personrånen och narkotikamissbruket bland unga ensamkommande ungdomar i (2016/17:836). Han svarade dock främst beträffande narkotikamissbruket. Situationen är allvarlig och har försämrats avsevärt i . Enligt preliminära siffror från polisanmäldes 121 personrån i , vilket är fler än , då 106 personrån anmäldes och , då 89 anmälningar rapporterades. Det finns enligt polisen ett nittiotal ensamkommande ungdomar i som missbrukar heroin. Personrånen utförs även av marockanska vagabonderande gatubarn. Ovanstående ungdomar misstänks ligga bakom en stor del av personrånen – som utförs för att finansiera missbruk – men även andra kriminella handlingar. Vid sidan av personrånen förekommer det till exempel gängkriminalitet och skjutningar. som gick inträffande en skjutning i Gränby i under oklara omständigheter. Jag vill därför fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att, inom ramen för sitt ansvarsområde i regeringen, göra för att komma till rätta med kriminaliteten och personrånen i ?
fr · H411947 · 2017-02-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:947 En lex av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) misshandlades en kvinna i så pass allvarligt att hon senare avled av sina skador. Liberalerna krävde då en som skulle granska rättsväsendets hantering. Både polisen och hade känt till ärendet och inte minst att sambon i detta förhållande hade en lång kriminell historik. Det har sedan framkommit att utredningen inte hanterades på ett korrekt sätt, och detta är nu föremål för en intern granskning inom . Det rimliga hade varit en extern oberoende aktör som granskar myndigheternas handläggning av detta tragiska ärende. Ärenden som berör kvinnovåld och grov kvinnofridskränkning måste alltid utredas fullt ut, även om inte brottsoffret alltid vågar eller vill gå vidare. De som begår dessa kriminella och allvarliga våldsbrott måste i högre utsträckning lagföras. Liberalerna instämmer i det förslag som vissa presenterat i medierna, bland annat om behovet av en lex Lotta-lagstiftning, eftersom kraven sammanfaller med de punkter vi fört fram om både en och en skärpning av lagen när det gäller myndigheternas hantering och samverkan i ärenden som med det angivna fallet. Personer som utsätts för systematiskt våld och hot måste få ett bättre stöd av vårt rättsväsen, och mer måste göras för att undvika att enskilda hamnar mellan stolarna. Vi vill också att det alltid ska utredas när en man eller kvinna ger indikationer till myndigheter om att man lever i ett destruktivt förhållande där hot, utpressning och våld förekommer. Med anledning av att det nu förs fram förslag om en lex , som också sammanfaller med de förslag Liberalerna drivit i blir min fråga till justitieminister : Avser ministern och regeringen att vidta åtgärder för att införa en sådan lagstiftning?
fr · H411948 · 2017-02-23 00:00:00 — Fråga 2016/17:948 Falska nyheter av (SD) till Finansminister (S) Finansminister avser att införa en reglering för att komma till rätta med falska nyheter som sprids på nätet. Det är lätt att förfasa sig över hur enkelt man kan få spridning på saker som inte visar sig stämma. Bara har vi sett många exempel på detta. Det har bland annat varit tidigare högt uppsatta politiker som antytt att den amerikanska presidenten röker på, och påståenden från andra nu högt uppsatta politiker om att inte har några problem kopplade till den förda invandringspolitiken. Som exempel på en falsk nyhet tar finansminister upp påståendet att har lånat för att bekosta flyktingmottagandet. Något som hävdar att flera instanser, däribland Riksgälden, kan intyga inte har skett. Den som dock kontrollerar med Riksgälden hur det verkligen ser ut med den svenska statsskulden kan dock konstatera att har en statsskuld som, räknat i kronor och ören, dessutom tenderat att växa . Exakt vilka pengar som är lånade och vilka som är egna inkomster inom landet kan givetvis diskuteras och där bör man ha rätt att ha olika åsikter. uttalande gör alltså gällande att utgifter kopplade till flyktingmottagandet inte påverkat landets behov av att låna pengar. Det skulle i praktiken innebära att utgifter kopplade till flyktingmottagandet alltså inte har påverkat den statsskuld vi har. Något som framstår som märkligt är att just flyktingmottagandet inte skulle påverka statsskulden. Trots allt så påverkar alla utgiftsposter, och faktum är att den statsskuld vi byggt upp är lånade medel som används. Att hävda att utgifter kopplade till just flyktingmottagandet inte skulle påverka statsskulden framstår däremot som just en falsk nyhet eller alternativ fakta som finansminister bidrar till att sprida. Om jag som privatperson har ett stort lån och har pengar på banken så innebär det att varje gång jag väljer att använda pengarna till något annat än att betala av på lånet så skulle man kunna säga att jag lånar till det jag då gör med pengarna. Samma sak gäller givetvis statsskulden och regeringens prioriteringar. Det är inte falska nyheter bara för att man har olika sätt att se på hur pengarna kan användas. Det är en farlig väg att censurera en sanning till förmån för regeringens, då alla bör ha rätt att kunna vända och vrida på hur verkligheten ser ut, även om man gör det på ett sätt som regeringen inte håller med om. Att då påstå att en sak är falsk, enbart utifrån att regeringen ser det på ett annat sätt, blir missvisande. Om de pengar som använts till flytkingmottagandet i stället hade använts för att betala av statsskuld - hade då enligt ministerns bedömning haft en högre eller lägre statsskuld? Jag vill med anledning av detta fråga finansminister : Är det ministerns ställningstagande att flyktingmottagandet inte påverkade statsskuld, och om så är fallet, vilka omständigheter eller fakta ligger till grund för detta?
fr · H411949 · 2017-02-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:949 Hållbarhetsmålen och rapporterna om mänskliga rättigheter av (M) till Utrikesminister (S) Det har till utrikesutskottet aviserats att ska ta fram uppdaterade rapporter om mänskliga rättigheter (MR-rapporter). Förseningen av MR-rapporterna har kritiserats. Det är ändå positivt att rapporter om mänskliga rättigheter i olika länder uppdateras i vår rörliga och mer oförutsägbara omvärld. Det som är nytt sedan de förra MR-rapporterna är de nya globala hållbarhetsmålen, som antagits av FN. Den nuvarande regeringen säger sig ha höga ambitioner vad gäller hur de ska arbeta med hållbarhetsmålen. Exempelvis har en delegation tillsatts, Agenda 2030-delegationen som den kallas, men den har ännu inte levererat någon handlingsplan. I stället har delegationen fått förlängd tid att arbeta och beräknas leverera en nationell handlingsplan . Inom ramen för PGU, Politik för global utveckling, så har de olika departementen tagit fram handlingsplaner för både PGU och hållbarhetsmålen. De är inte offentliga, men utrikesutskottets ledamöter hade möjlighet att läsa dem på . Även om kvaliteten på rapporterna kan diskuteras finns ändå en ambition att ta med hållbarhetsmålen i det löpande arbetet. Hållbarhetsmålen är globala och universella och gäller alla länder. De allra flesta målen handlar om mänskliga rättigheter. Till målen finns mätbara indikatorer kopplade. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt kommer de uppdaterade rapporterna om mänskliga rättigheter att använda sig av hållbarhetsmålen och indikatorerna för sina redovisningar?
fr · H411950 · 2017-02-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:950 Orättvisa villkor för tand- och sjukvård av (SD) till Statsrådet (S) Vid frågestund ställde undertecknad en relevant och mycket allvarlig fråga till statsrådet , som då var den minister som svarade på allmänpolitiska frågor. Att ministern saknade svar var tydligt, och av den anledningen väljer jag att lyfta frågan vidare till ansvarig minister. befinner sig en hel del människor i illegalt och kommer rapporter om att uppemot 49 000 människor kan komma att stanna i utan tillstånd. Samtliga av dessa kommer att få möjlighet till förmåner som svenska medborgare bara kan drömma om, på grund av den så kallade lagen om vård som ej kan anstå. Denna lag säkerställer att en tillståndslös migrant i enbart behöver betala för ett sjukhus- eller tandläkarbesök. Som exempel på hur orimligt detta är kan en svensk medborgare i värsta fall tvingas betala femsiffriga belopp för en tandbro – orimligheten i detta är uppenbar. Frågan är hur regeringen och statsrådet kan försvara det nuvarande regelverket. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att vidta åtgärder för att förändra lagstiftningen på området, och om så inte är fallet, hur motiverar statsrådet att det nuvarande regelverket kan kvarstå?