ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H51178 · 2017-10-09 00:00:00 — Fråga 2017/18:78 Överklagande inom offentlig upphandling av (M) till Statsrådet (S) Genom offentlig upphandling har mindre enskilda aktörer en möjlighet att på samma villkor vara med när myndigheter, landsting, regioner och kommuner ska upphandla allehanda varor och tjänster. All offentlig upphandling ska vara rättssäker och effektiv och se till att alla aktörer har möjlighet att vara med. tillsatte regeringen en ny utredning kring offentlig upphandling som ska presentera sina förslag till kommande sommar. Men redan nu har civilministern flaggat upp för att det ska bli svårare för enskilda aktörer att överklaga ärenden inom offentlig upphandling. Bland annat har ministern lyft fram möjligheten att införa en särskild avgift för den som begär överprövning av ett beslut i domstol. Ministern menar att dagens regelverk är för ”generöst” och att det ska bli möjligt att tidigt i upphandlingsfasen kunna påpeka eventuella fel i upphandlingsprocessen, trots att man av naturliga skäl inte kan skönja några resultat eller göra någon tydlig utvärdering förrän upphandlingen är klar i sin helhet. Upphandlingsdirektiv är alltför rigida, omfattande och detaljstyrda, med det outtalade syftet att stänga ute mindre enskilda aktörer från processen. Att göra den offentliga upphandlingen än mer krånglig och rättsosäker är därför knappast rätt väg att gå. Därför vill jag fråga statsrådet : Hur påverkar införandet en avgift och minskade möjligheter till överklagande rättssäkerheten för mindre enskilda aktörer och möjligheterna för dessa att vara delaktiga i en upphandlingsprocess på lika villkor?
fr · H51179 · 2017-10-09 00:00:00 — Fråga 2017/18:79 Arbetsmarknadspolitiken av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Svensk arbetsmarknad är tudelad. Arbetslösheten bland inrikes födda är låg, som arbetslösheten bland utrikes födda är , enligt Arbetsförmedlingens verksamhetsstatistik. Som svar på integrationsproblemen har regeringen sjösatt ett antal reformer, som visar sig ha mycket begränsade resultat. För det första: har Statskontoret presenterat en uppföljningsrapport om ”moderna beredskapsjobb” (). Statsministern presenterade åtgärden på första som en helt central reform för att stärka integrationen. Åtgärden står nu med betydande problem. Dels är målgruppen fel för insatsen; åtgärden har träffat högutbildade i stället för lågutbildade. Dels har hela två tredjedelar ironiskt nog anställts på Arbetsförmedlingens egna kontor. För det andra: Tidningen rapporterar () om att de medel som riktats till så kallade snabbspår inte nyttjas. Flera brinner inne eftersom implementeringsproblemen kvarstår. Det finns för få deltagare i åtgärden, och väldigt lite talar för att satsningen kommer att bli särskilt storskalig. För det tredje: Den så kallade 100-klubben, som statsministern presenterade på en konferens , genererar otillräckliga resultat, enligt (). Endast två arbetsgivare har anslutit sig till klubben, och endast 400 personer av de 80 000 inskrivna i etableringsuppdraget har fått ta del av en praktikinsats i satsningen. Parallellt med dessa misslyckanden har statsministerns mest prioriterade reform avvecklats, nämligen de 32 000 utlovade traineejobben som blev endast några hundra platser. Svensk politik har sannolikt aldrig sett ett större misslyckande. Min fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister är: Vad gör ministern för att komma till rätta med de betydande tillkortakommandena i arbetsmarknadspolitiken?
fr · H51180 · 2017-10-09 00:00:00 — Fråga 2017/18:80 Förföljelse av homosexuella i av (L) till Utrikesminister (S) –2016 har egyptisk polis gripit över 200 hbtq-personer. Det är inte förbjudit enligt lag att vara homosexuell i , men personer döms ändå genom kryphål i lagen. Personer har fått så hårda straff som i fängelse på grund av sin sexuella läggning. fortsätter nu en omfattande häxjakt på hbtq-personer i . 57 personer har gripits. Polisen lurar homosexuella personer via dejtingappar och använder chatloggen som bevismaterial. utför myndigheterna pseudomedicinska undersökningar av anus för att bevisa att män är homosexuella. Detta är definierat som tortyr av bland annat FN. Mot bakgrund av det som anförts vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt har den och utrikesministern fördömt den tortyr och de fängslanden av hbtq-personer som skett i ?
fr · H51181 · 2017-10-10 00:00:00 — Fråga 2017/18:81 Nattstängning av tullstationen i Hån av (S) till Finansminister (S) har haft planer på att stänga tullstationen i Hån på grund av kostnadseffektivitet. Flertalet politiker har tillsammans med näringslivet i upprepade gånger uppvaktat ledning för att påtala det orimliga i stängningen, då konsekvenserna skulle bli stora både för näringsliv och för privatpersoner. En undersökning som Handelskammaren i gjort visar att en nattstängning får konsekvenser för 48 av 55 svarande företag, bland annat genom försämrade logistikflöden, längre transportsträckor, ökade kostnader, förlorad tid och större miljöpåverkan. har trots konsekvenserna och regeringens besked om ökade anslag fattat beslutet om nattstängning. Det innebär att en tullstation som befinner sig på en av de viktigaste Europavägarna i kommer hålla nattstängt . I artikel 159.2 i och rådets förordning (EU) nr 952/2013 påtalas vikten av ”att öppettiderna är rimliga och ändamålsenliga med beaktande av typen av varuflöden, varornas beskaffenhet och det tullförfarande de hänförs till, så att det internationella varuflödet varken hindras eller snedvrids". Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern att verka för att vi som land uppfyller det som avtalet säger, det vill säga att det internationella varuflödet varken hindras eller snedvrids?
fr · H51182 · 2017-10-10 00:00:00 — Fråga 2017/18:82 Förföljelsen av etniska minoriteter i av (SD) till Utrikesminister (S) Vi har alla kunnat läsa om de fruktansvärda övergrepp som den burmesiska regimen har utsatt den muslimska minoriteten rohingya för. Runt en halv miljon rohingya har tagit sig över gränsen till för att undgå folkmord, och några har drunknat på vägen. Det råder inget tvivel om att situationen i landet är mycket allvarlig, men detta är på intet sätt något nytt. Förföljelsen av rohingya, men även av en lång rad andra minoriteter, har varit påtaglig och militärens makt i har även sedan militärjuntan lämnat ifrån sig makten varit enorm. Om man bortser från det självklara, det vill säga att detta bryter mot de mänskliga rättigheterna och är fullkomligt oacceptabelt, riskerar det att även drabba oss, men inte minst människor i närområde. När splittringen ökar riskerar fler konflikter att blossa upp och inte minst förtrycket av rohingya riskerar att göra människor mer radikala med ökad terrorism som följd. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern och regeringen att vidta åtgärder för att förhindra fortsatt förtryck från den burmesiska regeringen och i så fall vilka?
fr · H51183 · 2017-10-10 00:00:00 — Fråga 2017/18:83 En om förbud mot djurförsök inom kosmetika av (L) till Statsrådet (S) EU-förbudet mot försäljning av djurtestad kosmetika som infördes var en stor framgång för såväl djuren som konsumenterna. Det finns alternativa testmetoder för de vanligaste säkerhetstesterna för kosmetika. De djurfria testerna är ofta billigare, snabbare, mer exakta och mer tillförlitliga än de djurtester som de ersätter. Utanför EU har , , , , , , , och förbjudit kosmetikatester på djur. och har handlingsplaner för att avsluta djurtesterna. , , och förväntas lagstifta inom den närmsta tiden om förbud mot kosmetikatester på djur. Trots att flera länder har följt efter EU:s förbud tillåter av medlemsstater fortfarande kosmetikatester på djur. Uppskattningsvis dör en halv miljon djur i samband med kosmetikatester. Förändringen i lagstiftningen inom EU är ett bevis på att det går att åstadkomma förändringar i stor skala. Argument om att kosmetikaindustrin inte klarar sig utan djurförsök saknar förankring. Genom FN kan ett globalt förbud mot djurtester inom kosmetikaindustrin komma till stånd. För att en ska kunna bli verklighet behövs engagerade regeringar som är villiga att stötta initiativet och åstadkomma förändring. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att göra för att förbjuda djurförsök inom kosmetikaindustrin globalt?
fr · H51184 · 2017-10-10 00:00:00 — Fråga 2017/18:84 Öppna geodata av (M) till Statsrådet (MP) , där huvuddelen av landets geodataaktörer inom staten, kommuner och näringslivet är medlemmar, lyfter fram behovet av att kommuner och statliga myndigheter tillhandahåller sina geodata som öppna data – för ökad samhällsnytta. Öppna, harmoniserade geodata leder till samhällsnytta som snabbare digitalisering och effektivisering av offentlig förvaltning, särskilt av planeringsprocessen innovation och nya arbetstillfällen i privata tjänsteföretag lägre anbud i offentlig upphandling fler och bättre e-tjänster och appar för medborgarna bättre beslutsunderlag för att minska negativ miljöpåverkan bättre förutsättningar att rädda liv och egendom. Dagens intäkter för dataförsäljning är försumbara för i stort sett alla statliga myndigheter och kommuner. Ett undantag är Lantmäteriet som har betydande intäkter av dataförsäljning. För öppna geodata krävs att och regeringen beslutar om en ny finansieringsmodell för Lantmäteriets verksamhet och att regeringen tar fram en tidsplan för tillgängliggörande av öppna geodata i kommuner och statliga myndigheter. Regeringen skrev i budgetpropositionen /17 att ett första steg skulle tas . Förväntningarna på en komplett reform är därför mycket stora, inte minst från många företag som ser stora möjligheter att skapa fler jobb. I budgetpropositionen /18 saknas dock besked om när nästa steg ska tas. Öppna data skulle kunna leda till en ökad andel företag i och som utvecklar tjänster och nya innovationer – och därmed fler nödvändiga arbetstillfällen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : När avser statsrådet att redovisa förslag till nästa steg i processen, det vill säga en komplett reform för införande av öppna geodata?
fr · H51185 · 2017-10-10 00:00:00 — Fråga 2017/18:85 Försäljningen av Metria av (M) till Närings- och innovationsminister (S) röstade ja till att sälja som har sitt huvudkontor i . Staten har satsat på att främja utvecklingen i inom området geografisk informationsteknik, och Region har beslutat om en strategi för smart specialisering där satsningen inom geografisk informationsteknik lyfts fram. Inom detta område finns i myndigheten , statliga bolaget och privata företag. Närings- och innovationsministern redovisade följande i sitt svar på min skriftliga fråga om effekter i vid försäljning av Metria: "När det gäller en eventuell försäljningsprocess av så kan jag därför försäkra att den kommer att ske på ett noggrant och ansvarsfullt sätt. Min uppfattning är att bolagets verksamhet bör få bättre utvecklingsmöjligheter med en annan ägare och vi kommer att eftersträva att hitta en ägare som verkar för att bolaget långsiktigt utvecklas väl.” Med anledning av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister : Är försäljningsprocessen när det gäller påbörjad?
fr · H51186 · 2017-10-10 00:00:00 — Fråga 2017/18:86 Yrkesvux av (S) till Statsrådet (S) Den svenska modellen bygger på att det offentliga tar ett stort ansvar för utbildning och kompetensförsörjning. Detta skapar förutsättningar för människor att växa och växla genom livet, vilket är ett krav på en alltmer föränderlig arbetsmarknad i en globaliserad värld. finns det problem med matchningen på arbetsmarknaden. Trots att drygt 300 000 personer står utan arbete finns ca 100 000 platser som väntar på att tillsättas – om arbetsgivarna hittar någon med rätt kompetens. Utifrån detta är den socialdemokratiskt ledda regeringens satsningar på oerhört viktiga. Genom satsningar på yrkeshögskola, folkhögskola, komvux och yrkesvux erbjuds människor en möjlighet att ställa om och få de kompetenser arbetsmarknaden efterfrågar. Till 2019 förväntas antalet platser på yrkesvux ha ökat till drygt 28 000. Detta är i grunden bra. Ett problem som kommunerna vittnar om är dock att mindre kommuner har svårt att arrangera utbildningar som svarar mot arbetsmarknadens behov. Ofta begränsas kommunerna i stället till de utbildningar som finns på den kommunala gymnasieskolan. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ tar statsrådet och regeringen för att underlätta för kommuner att ha en bredd när det gäller yrkesvuxutbildningar?
fr · H51187 · 2017-10-10 00:00:00 — Fråga 2017/18:87 Det kustnära fisket av (S) till Statsrådet (S) För svenskt yrkesfiske är de övergripande målen formulerade i strategin Svenskt yrkesfiske 2020 – hållbart fiske och nyttig mat. Målen kan sammanfattas enligt följande: En förvaltning som tar både biologisk, social och ekonomisk hänsyn Regelförenklingar som minskar företagens administrativa börda Utvecklingen av näringen och en förbättrad bild av det svenska fisket som kan bidra till ökad lönsamhet och mer hållbara företag Stärkt samverkan mellan myndigheter, fiskenäringen och andra aktörer inom området. Strategin är ambitiös och uttalar att svenskt yrkesfiske bidrar till en levande landsbygd, kust och skärgård. Utgångspunkten är att fisket ska vara ekologiskt, socialt och ekonomiskt långsiktigt hållbart. I strategin uppmärksammas att det inom delar av fiskenäringen finns lönsamhetsproblem. För yrkesfiskare i Roslagen upplevs utvecklingen fjärma sig från strategins mål. Det är det storskaliga fisket som gynnas medan det är svårt att få gehör för kustfiskarnas frågor. Det industriella fisket i slår hårt mot det kustnära fisket. Reglerna för det småskaliga kustfisket måste ses över – ekosystemansatsen måste tas på allvar. Konkurrensen från gråsäl och skarv måste uppmärksammas. I strategin uttalas att förhoppningen är att ”gemensamma insatser ska leda till en hållbar förvaltning av fiskeresursen, sysselsättning, lönsamma företag…”. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att uppmärksamma de kustnära fiskarnas situation med ambitionen att även detta fiske ska kunna fortleva och bidra till en levande landsbygd, kust och skärgård?
fr · H51188 · 2017-10-10 00:00:00 — Fråga 2017/18:88 Arbeten med lägre löner av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) I SVT:s partiledarledardebatt påstod statsminister att 1 miljon svenskar riskerar att få sänkt lön om en kommande alliansregering skulle införa så kallade inträdesjobb, där arbetslösa har möjlighet att gå från arbetslöshet till egen försörjning. Att statsministern i en offentlig debatt använder ett så svepande påstående är anmärkningsvärt, då det inte finns täckning för detta i någon svensk forskning. Per Skedinger, professor vid Linnéuniversitetet och arbetsmarknadsforskare vid , menar att forskningen inte ger tillräckligt stöd för påstående. ”Forskningen på området utgår från förändrade minimilöner på jobb som redan finns. När det handlar om helt nya jobb med lägre löner, som förslaget om inträdesjobb, är det svårt att dra slutsatser från amerikanska studier", säger till SVT och fortsätter: ”De resultaten är inte relevanta för särskilt skapade nya jobb på den svenska arbetsmarknaden. Spridningseffekterna till löner på andra jobb är inte självklara och de lönerna kan till och med öka om de nya jobben innebär avlastningsfunktioner som gör redan anställda mer produktiva. För säkra slutsatser måste man göra studier på svenska data.” Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Om regeringen motsätter sig inträdesjobben, vilka åtgärder vidtar då ministern och regeringen i stället för att arbetslösa ska kunna gå från arbetslöshet till egen försörjning?
fr · H51189 · 2017-10-11 00:00:00 — Fråga 2017/18:89 Situationen i av (M) till Statsrådet (MP) Situationen i förvärras för . Premiärminister har arresterat oppositionspolitiker, stängt ned oberoende medier och fängslat människorättsförsvarare. Genom en lång rad av lagändringar och nya regler har regimen försökt och delvis lyckats att sprida skräck inom civilsamhället. Hun Sen har styrt . Under ett stort antal år har oppositionen angripits och människorättsförsvarare trakasserats. Det styrande Cambodian People’s Party uppfattas nu ha tagit nya steg för att säkra en seger i valet . Den främsta oppositionspolitikern arresterades av polisen och anklagas för högförräderi. Oppositionella fruktar att arresteringen kan utgöra ett första steg till att olagligförklara oppositionen helt. , landets största fria engelskspråkiga nyhetstidning, tvingades att stänga, liksom flera oberoende radiostationer. Den samarbetsstrategi som regeringen beslutade för perioden –2018 byggde på målet att främja ansvarsutkrävande och demokrati. Det svenska biståndet till uppgår till . Stödet utgörs av olika delar där utbildning och demokratiutveckling är i fokus. På Sidas hemsida går att läsa: ”har gjort vissa framsteg i etablerandet av en demokratisk rättsstat, men en lång väg återstår.” Denna skrivning kan inte beskrivas som korrekt då har tagit stora steg mot att utvecklas till en diktatur. Utöver det svenska bilaterala Sidabiståndet finns även programmet Partnership for Accountability and Transparency in (), ett EU-program som genomförs av . Programmet syftar till att ”stärka kambodjanska myndigheter som arbetar med statistik, offentlig finansiell styrning, transparens och ansvarighet gentemot medborgarna, vilket sker genom nära samarbete med , , och ”, enligt Sidas hemsida. Men kritiker och människorättsaktivister i pekar på att en del av de institutioner som ger stöd till har använts för att till exempel tysta kritiker och stärka den politiska ledningens makt. har exempelvis gett stöd till Human Rights Commission där ordföranden också är chef för som ledde en process som resulterade i arrestering av flera MR-försvarare – från organisationen enligt ett inslag i . i som har ett biståndssamarbete med har rapporterats vara direkt involverade i att dra in licenserna för landets alla oberoende radiostationer och att dagstidningen tvingats lägga ned. krävde medierna på skyhöga restskatter utan underlag och med kort betalningstid som ingen av dem hade en chans att kunna möta enligt . Det är viktigt att genom bistånd och aktiv diplomati via ambassaden ger stöd till människorättsorganisationer och till oberoende medier att verka i landet samt aktivt stöd till fängslade politiska fångar. Men om de statliga organ som ger bistånd till blir del av statens ökade repression krävs tydliga åtgärder från den . Regeringen har som svar på den förvärrade situationen i landet aviserat en ”översyn” och justeringar i den gällande strategin. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ kommer statsrådet att ta för att säkerställa att svenskt bistånd inte bidrar till att stödja institutioner som deltar i övergrepp och minskat demokratiskt utrymme i ?
fr · H51190 · 2017-10-11 00:00:00 — Fråga 2017/18:90 Sydostlänken av (M) till Statsrådet (S) Djuphamnen i är en av de snabbast växande hamnarna i landet och har ett strategiskt bra läge för snabba och miljövänliga järnvägstransporter. Hamnen utgör en av utgångspunkterna för en stärkt nationell förmåga att hävda sig på de nya transportmarknaderna i och omkring . Hamnen är en av de tio hamnar i landet som den tidigare alliansregeringen i sin hamnutredning omnämnde som en av de mest intressanta att prioritera för framtida satsningar. Men för att underlätta transporterna till och från hamnen med resten av landet behövs det en ny järnvägssträckning, den så kallade Sydostlänken, mellan Blekinge kustbana och . Denna sträcka skulle möjliggöra att nå fram till stambanan i för vidare transporter norrut. utgör tillsammans med de intilliggande regionerna och den mest industriintensiva regionen söder om huvudstaden med stora industrier som , , , och Aarhus/. De kännetecknas samtliga av stora och tunga godsflöden som till stora delar sker på väg. En utbyggnad av Sydostlänken skulle däremot innebära att transporter i stället skulle kunna gå via järnväg, vilket inte bara är rimligt ur klimatsynpunkt utan dessutom minskar risken för olyckor. Även driftssäkerheten för bland annat transporter mot och skulle öka. Sträckningen skulle även göra att skulle få direktanslutning till . I finns det en stark politisk konsensus om att Sydostlänken måste bli av, både för del men också för att öka företagens möjlighet att exportera sina varor mer miljösmart och för att öka tillgänglighet mot och världsmarknaderna. Vi ska inte glömma att är ett litet land i norra och att utan tillgänglighet minskar våra företags möjligheter att konkurrera. Dåvarande trafikpolitisk talesperson lovade inför valrörelsen att regeringen skulle skjuta till pengar och att Sydostlänken skulle byggas. Jag ställde senare frågan till dåvarande infrastrukturminister om regeringen ämnar infria det vallöftet men fick då oklara besked. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att infria vallöftet från Socialdemokraterna och ge i uppdrag att lägga till Sydostlänken i plan över prioriterade projekt?
fr · H51191 · 2017-10-11 00:00:00 — Fråga 2017/18:91 Kopparstölder på av (C) till Statsrådet (S) mellan och är den värst drabbade järnvägen i av kopparstölder. har rapporterat att enligt har fram till utsatts för 30 kopparstölder. Detta kan jämföras med 107 stölder i hela . Mer än en fjärdedel av alla stölder på de svenska järnvägsspåren har alltså drabbat . Tillfälliga stängningar leder till förseningar för viktiga gods- och persontransporter. Det leder till ökade kostnader för extrabussar och riskerar att leda till mindre tillit till kollektivtrafiken på järnväg så att resenärerna i stället väljer andra färdmedel. Det finmaskiga järnvägsnätet är viktigt för pendling inom arbetsmarknadsregioner, för arbetstagare och studenter att ta sig till och från sitt arbete och sin utbildning. har därför presenterat ett järnvägslyft med 4 miljarder mer till järnvägarna än regeringen för att kunna stärka punktligheten i hela järnvägsnätet och höja standarden på de regionala banorna som är så viktiga. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra åt de ökade kopparstölderna i allmänhet och den särskilt drabbade i synnerhet?
fr · H51192 · 2017-10-11 00:00:00 — Fråga 2017/18:92 Flygets utsläpp och Århuskonventionen av (V) till Statsrådet (MP) Just nu utformas detaljerna kring den utsläppsmarknad för internationell flygtrafik (Corsia) som beslutades av det internationella flygorganet () . De mål som sattes upp av är svaga och väldigt långt från vad som krävs för att minska flygets klimatpåverkan i linje med . Men i brist på andra internationella regleringar av flyget så spelar det naturligtvis roll hur Corsia utformas. Klimatpåverkan från svenskarnas flygresande växer snabbt och den föreslagna flygskatten är inte tillräcklig för att vända den trenden. Därför behövs fler styrmedel, i och internationellt, för att flyget ska ta klimatansvar. Förhandlingarna om Corsia saknar dock helt transparens. , där har en plats, ska besluta om regelverket för Corsia. De reglerna kommer sedan att behöva implementeras i . Men bristen på transparens gör att vi inte vet vad det är som förhandlas, vilket enligt min uppfattning är i strid med Århuskonventionen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder för att säkerställa att förslag till regelverk inom Corsia ges insyn i enlighet med vad Århuskonventionen kräver?