ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H4111132 · 2017-03-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:1132 Kvotering vid lärosäten av (M) till Statsrådet (S) stämde ett svenskt lärosäte för olaglig kvotering. I sin strävan att uppfylla regeringens mål om ökad jämställdhet hade lärosätet i fråga undanhållit viktig information om meriteringsstöd för en manlig sökande och endast delgett kvinnliga sökande informationen. Något som inte har stöd i lagstiftningen. Vid en uppföljning av situationen ute på landets övriga universitet och högskolor uppdagades att hade en tredjedel av lärosätena ett särskilt ekonomiskt stöd riktat till kvinnor (Universitetsläraren 3/15). Alltså i strid mot lagen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet och regeringen vidtagit för att tillförsäkra sig att svenska lärosäten inte ägnar sig åt olaglig kvotering?
fr · H4111133 · 2017-03-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:1133 SINK-skatten av (M) till Finansminister (S) Finansminister meddelade att regeringen har kommit överens med att höja den särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta (SINK) från . Enligt regeringen ska skattehöjningen träda i kraft , och förslaget är nu ute på remiss. Enligt regeringens uträkningar kommer skatteintäkterna att öka med . Personer som bor utomlands, till exempel gränspendlare, kan välja förenklad beskattning och omfattas då av de så kallade SINK-reglerna. För att uppfylla kriterierna ska personerna alltså inte vistas stadigvarande i eller ha en väsentlig anknytning till . Syftet med SINK är att underlätta för den skattskyldige och förenkla hanteringen för . Den tidigare alliansregeringen sänkte SINK-skatten från . Denna förändring bedöms inte minst ha bidragit till att locka fler danskar att arbeta på den svenska sidan av Sundet. Antalet danskar som arbetspendlar till är en förhållandevis liten grupp men ökar stadigt med drygt 100 personer . För denna grupp kommer det alltså att löna sig mindre att ta ett arbete i . Om allt fler danskar väljer bort att arbeta i påverkas både arbetsmarknaden och integrationen i negativt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga finansminister : Delar finansministern bedömningen att den höjda SINK-skatten riskerar att få negativa följder på arbetsmarknaden och integrationen i och om så är fallet, vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förhindra det?
fr · H4111134 · 2017-03-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:1134 Skattesystemets drivkrafter för arbete av (M) till Finansminister (S) som land hamnar högt i exempelvis () rankning över konkurrenskraft. Detta framhåller gärna finansminister i olika debatter. Hög innovationsförmåga, liten korruption och välutbildad arbetskraft är några av de faktorer som lyfts fram av WEF. En faktor där presterar direkt svagt är skattesystemets incitament för arbete. Där faller nästan fritt till plats 120, en försämring med hela 26 placeringar på ett enda år. Sedan regeringen tillträdde har den höjt skatterna med , om man räknar in inkomstskatteökningar, höjda sociala avgifter och försämringar av och . Utöver detta har regeringen aviserat att ännu fler kommer att drabbas av statlig inkomstskatt . Finansministern pekar gärna på andra framgångsfaktorer för som inte är drivkrafter i skattesystemet. Men skattesystemet påverkar inte bara statens finanser, det påverkar också människors drivkrafter och beteenden. Att rankas på plats 120 när det gäller skattesystemets drivkrafter för arbete är inget att vara stolt över. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för öka skattesystemets drivkrafter för arbete?
fr · H4111135 · 2017-03-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:1135 SINK av (M) till Finansminister (S) Finansminister meddelade att regeringen har kommit överens med att höja den särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta (SINK) från . Enligt regeringen ska skattehöjningen träda i kraft , och förslaget är nu ute på remiss. Enligt regeringens uträkningar kommer skatteintäkterna att öka med . Personer som bor utomlands, till exempel pensionärer och gränspendlare, kan välja förenklad beskattning och omfattas då av de så kallade SINK-reglerna. För att uppfylla kriterierna ska personerna alltså inte vistas stadigvarande i eller ha en väsentlig anknytning till . Syftet med SINK är att underlätta för den skattskyldige och förenkla hanteringen för . En stor del av de som uppfyller kraven och som har inkomst från är pensionärer boendes utomlands med låga eller högst normala pensioner som alltså riskerar att åka på en ordentlig skattehöjning . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga finansminister : Delar finansministern bedömningen att svenska pensionärer som bor utomlands riskerar att drabbas extra hårt av höjningen av SINK-skatten och vilka åtgärder avser ministern i så fall att vidta för att mildra effekterna för den gruppen?
fr · H4111136 · 2017-03-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:1136 700-megahertzbandet av Per Åsling (C) till Statsrådet (MP) 700-megahertzbandet har använts för tv-signaler och har en överlägsen geografisk räckvidd. Att frigöra 700-megahertzbandet för mobiltelefoni skulle förändra förutsättningarna för bättre täckning på landsbygden. fick i uppdrag att förbereda en auktion som lösgjorde bandet för teleoperatörerna – en lång och komplicerad process som skulle gå i mål . före auktionen stoppades den av , och frågan begravdes i en utredning. Den konkreta effekten av det enskilda beslutet är att möjligheterna till bättre mobiltäckning i vårt län skjutits på en obestämd framtid. lät då lova att detta inte skulle dröja särskilt . Till sa följande: ”Det riskerar att senareläggas eller kanske.” Några månader har gått men ännu har ingenting hänt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : När kommer arbetet med 700-megahertzbandet att återupptas?
fr · H4111137 · 2017-03-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:1137 Åtgärder för fler företag av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Ytterligare ett tungt varsel har drabbat och den här gången handlar det om företaget , världsledande inom internetbaserad kommunikation. Skype grundades ursprungligen av den svenska entreprenören och samtliga anställda varslas om uppsägning meddelar Microsoft, som äger företaget. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att företag ska utveckla, inte avveckla, sin verksamhet i ?
fr · H4111138 · 2017-03-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:1138 En nationell plan mot mobbning av (M) till Utbildningsminister (MP) rapporterades om den fruktansvärda mobbning som en ung tjej blivit utsatt för på Fröslunda-Skjulstaskolan i . Troligtvis har vi alla i livet sett eller upplevt mobbning. Enligt Friends är hela 60 000 barn utsatta i landet. Någon kanske drabbas på fotbollsträningen, andra i skolan. Att mobbning över huvud taget fortfarande förekommer är illa nog. Personer som jag har talat med beskriver arbetet mot mobbning som en evig kamp, och vi har alla en skyldighet att motverka det oavsett omständigheter. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Avser ministern och regeringen att ta fram en ny nationell plan för att motverka mobbning?
fr · H4111139 · 2017-03-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:1139 Samarbetet med om havre av (V) till Statsrådet (S) I det memorandum of understanding (MoU) om jordbruksprodukter som den tecknade med den kinesiska föreslogs ett strategiskt samarbete om hela värdekedjan kring havre; allt från odling till produktutveckling, marknadsföring och handel. Ministern har presenterat ett antal förslag kring livsmedel, men jag har ännu inte sett något som uppfyller förslaget om havre i MoU:et från . Särskilt med tanke på att samarbete kring miljövänligt jordbruk var en annan viktigt punkt i MoU:et torde klimatsmarta och miljövänliga livsmedel som havre vara viktiga att samarbeta kring. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur går det med samarbetet med om havre och havreprodukter?
fr · H4111140 · 2017-03-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:1140 föräldralösa barn av (L) till Utrikesminister (S) är ett land präglat av stora inkomstskillnader, utbredd fattigdom och korruption. Samhällsinstitutionerna som ska beskydda de svagaste individerna har i stället blivit deras fiende. Institutionalisering av barn och psykiskt sjuka har varit ett enormt problem. De barn som farit illa hemma och behöver hjälp riskerar att hamna på ett av de ökända fosterhem där många riskerar att utsättas för sexuella övergrepp. På hemmen bor uppemot hundratals barn, och bristande insyn har gjort vanvård till ett vanligt inslag. För inte så länge sedan dog runt 40 barn i en brand på ett av de största fosterhemmen eftersom de blivit inlåsta. En del av de barn som överlevde branden riskerar nu att förflyttas till vad som kallats världens värsta mentalsjukhus, trots att de inte är i behov av psykisk vård utan av omvårdnad. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur avser utrikesministern att agera för att förbättra villkoren för föräldralösa barn?
fr · H4111141 · 2017-03-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:1141 Totalförbudet mot abort i av (L) till Utrikesminister (S) är ett av få länder med ett totalförbud mot abort. Inte ens om kvinnans liv är i fara är det tillåtet att genomföra en abort. Den kvinna som trotsar förbudet och får hjälp med en abort riskerar fängelse i två till . Det har gått så långt att till och med kvinnor som får missfall blir misstänkliggjorda. Enligt Amnesty finns det minst 25 kvinnor i landet som orättfärdigt hamnat i fängelse efter ett missfall. Unga och utsatta kvinnor har inte möjlighet att åka utomlands för att utföra en abort. I stället blir de tvungna att genomgå olagliga aborter där deras liv riskeras. Globalt sett dör 47 000 kvinnor på grund av osäkra aborter. Alla dessa dödsfall hade kunnat undvikas. Ett första steg måste vara att länder som släpper på totalförbudet. De kvinnor som inte har något alternativ måste få tillgång till abort. Den feministiska utrikespolitiken måste vara tuff mot hårda patriarkat. Med bakgrund av detta vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt avser utrikesministern att agera för att bistå kvinnorna i som kämpar för lagliga aborter?
fr · H4111142 · 2017-03-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:1142 demokrati av (L) till Utrikesminister (S) Ett välfungerade rättssystem är grunden i varje demokrati. När bröt sig loss från var det till en början ett ledande exempel för andra nya demokratier. De visade att det gick att bryta sig loss från den tidigare antidemokratiska och rättsvidriga samhällsstrukturen för att bygga ett mer demokratiskt samhälle. moderniserades och liberaliserades i rask takt, det dröjde inte länge förrän landet blev en del av Europeiska unionen. Sedan hände något. I stället för liberalism har populism blivit den ledande ideologin. För rättsstaten har det har varit ett enormt bakslag. inledde en granskning av rättstatligheten i ett medlemsland. Resultatet var nedslående. Den ansvarige kommissionären menar att det styrande partiet har riskerat domstolarnas oberoende och att de genomförda förändringarna utgör ett hot mot rättsväsendet. Timmermans har förgäves försökt föra samtal med men utan framgång. I stället fortsätter att gå åt ett alltmer antidemokratiskt håll. Timmermans har därför gått ut och bett EU:s medlemsländer att agera. Fler länder måste visa att de står upp för demokratin och att utveckling inte kan accepteras. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt avser utrikesministern att agera för att stötta kommissionär i denna fråga?
fr · H4111143 · 2017-03-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:1143 YH-utbildningar av (S) till Statsrådet (S) välstånd är byggt på innovativa och framgångsrika exportföretag som gång på gång klarat av att förnya och ställa om produktion och produkter i takt med att marknaderna förändrats. Den svenska industrin – dess företag och anställda – är avgörande för . behandlades svensk industri som en historisk kvarleva på väg bort. Före detta statsminister (M) sa 2013 på toppmötet i ”We used to have people in the industry, but they are basically gone” (Vi brukade ha människor i industrin, men de har i princip försvunnit) – detta trots att långt mer än 500 000 svenskar då arbetade i tillverkningsindustrin. Denna inställning från regeringen slog hårt mot landet och vår industri. Den politiska kursändring som skedde efter valet och som genomfördes med statsminister (S) i spetsen var därför efterlängtad och välbehövlig. Regeringens nyindustrialiseringsstrategi som presenterades är viktig i vårt arbete för att fortsätta vara en världsledande industri- och välfärdsnation. I regeringens nyindustrialiseringsstrategi pekas kunskapslyft inom industrin ut som ett prioriterat område samt att kompetensförsörjningssystemet ska möta industrins behov och främja dess långsiktiga utveckling. Inom detta fokusområde anges att genomförandet av detta därför måste inriktas mot att förbättra matchningen mellan industrins arbetskraftsbehov och utbildningssystemet på alla utbildningsnivåer. I län finns flera för viktiga industrier, till exempel och , som satsar och behöver rekrytera ny personal. Flera företag är tillsammans med utbildningsanordnare involverade i YH-utbildningar, som står för en betydande del av företagens rekrytering. Det är viktigt för företagen, för de många personer som får jobb och för hela bygden. Därför var beslutet från Myndigheten för om årets utbildningar ett hårt slag: Endast 1 av 22 ansökta utbildningar beviljades. (Det motsvarar av de sökta utbildningarna, att jämföra med den totala andelen beviljade i riket som uppgår till .) Beskedet från myndigheten leder till försvårad rekrytering och ett försämrat kompetensförsörjningssystem, inte minst inom industrin, vilket försvårar matchningen på arbetsmarknaden. Beskedet kom dessutom i ett kritiskt läge när det sker stora neddragningar inom kärnkraftsindustrin i län som leder till att många arbetstillfällen försvinner från regionen. har Myndigheten för meddelat att de inte har något ”geografiskt uppdrag”. Myndigheten tittar alltså inte på hur deras beslut fördelas över landet och därmed riskerar att slå mot ett län, dess befolkning och företag. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att försäkra dels att kompetensförsörjningssystemet, där YH-utbildningar enligt företagen själva är av betydande vikt, möter industrins behov i enlighet med vad som prioriteras i regeringens nyindustrialiseringsstrategi, dels att YH-utbildningar finns i hela landet och att Myndigheten för också ska ha ett geografiskt/regionalt perspektiv när de fullföljer sitt uppdrag?
fr · H4111144 · 2017-03-28 00:00:00 — Fråga 2016/17:1144 Utfasning av faxen av (M) till Statsrådet (S) Regeringens arbete med att digitalisera den offentliga sektorn gör att myndigheter, kommuner och landsting kan skrota faxen för gott , enligt statsrådet , vilket han meddelade . Är detta ett löfte från regeringen? Hur ska det då realiseras? Är detta verkligen en bild av vårdens verklighet som delas av ansvarigt statsråd för hälso- och sjukvården ? Regeringen lovar att faxen ska fasas ut men beskriver inte i samma andetag hur det ska ske. För det är sant att har mycket goda möjligheter att ta till vara digitaliseringens alla möjligheter. är många utmaningar och problem olösta om syftet är att ska vara ett digitalt föregångsland. Därtill ligger vi efter och inte i framkant när det gäller användande av digitaliseringens möjligheter inom såväl hälso- och sjukvården som äldreomsorgen. En omfattande digitalisering av vård och omsorg ställer krav på en stor omvandling av nuvarande system. Därtill krävs ett långsiktigt förändringsarbete hos samtliga vårdgivare och huvudmän inom hälso- och sjukvården. Det är många aktörer som är inblandade i olika delar av digitaliseringens utveckling i . Behovet av mer nationell samordning och riktning är stort om exempelvis en patientjournal ska kunna vara helt digital i stället för att, som fortfarande krävs , man använder faxen i kommunikationen mellan vården för två separata landsting/regioner. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ är statsrådet beredd att ta för att skynda på digitaliseringen i vården och förbättra den nationella samordningen, och vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta nu för att säkra att faxen inte behövs som kommunikationsmedel inom vården och omsorgen ?
fr · H4111145 · 2017-03-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:1145 Hot och våld mot blåljuspersonal av (M) till Statsrådet (S) Vi har sett flera exempel på våld mot poliser och mot personal inom räddningstjänsten och hälso- och sjukvården. Det är en oacceptabel utveckling som måste brytas. Det handlar både om att skydda personer som har samhällsviktiga uppgifter, och om att värna respekten för rättsstaten. Att ge sig på utryckningspersonal som är ute och räddar liv är extremt allvarligt och måste få konsekvenser . Men regeringen dröjer med förslag för att straffa den som attackerar brandkårs- och ambulanspersonal vid utryckningar. Det behövs en rad olika förändringar för att på allvar kunna återställa lag och ordning. kräver en översyn av lagstiftningen; dels hårdare straff, dels en ändring som gör att även ambulanspersonal omfattas av lagen om våld mot tjänsteman. Vi vill skärpa straffen för attacker mot blåljuspersonal. Den som hindrar polis och annan blåljuspersonal från att fullfölja sina uppgifter skadar hela samhället och bör straffas därefter. Det behöver hända någonting . Regeringen kan inte längre blunda när en växande otrygghet börjar påverka hur människor lever sina liv. Det finns ett brett och blocköverskridande stöd i för att höja straffen för dem som attackerar blåljuspersonal. Men tiden bara går och ingenting händer från regeringens håll. Enligt statsrådet kommer inte utredningen förrän . Det duger inte. Vad är det vi väntar på? Att allt fler människor ska falla offer för våldet? Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur kommer statsrådet och regeringen att agera konkret för att säkerställa att hot och våld mot blåljuspersonal inte sker, i avvaktan på den dröjande utredningen?
fr · H4111146 · 2017-03-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:1146 Äldres behov av bra mat av (M) till Statsrådet (S) Maten är för de flesta människor mer än bara energi och näring. Den är även en källa till glädje, gemenskap och välbefinnande. En äldre person har samma behov som tidigare av vitaminer och mineraler men ett mindre behov av energi. Matens näringstäthet, det vill säga näringsämne per energienhet, bör därför vara hög för äldre personer med liten aptit. Det är dock mycket vanligt med undernäring bland äldre. Att bli äldre handlar för många om att gå från att vara oberoende och självständig till att i ökande utsträckning behöva hjälp av sin omgivning. Detta ställer krav på omsorgsfulla bedömningar av hjälp- och stödbehov i varje enskilt fall. Självfallet ska människor kunna påverka maten även och få god och näringsriktig mat, vilket är viktigt för välmående och trivsel. Måltiden är av stor betydelse för att förebygga både fysisk och psykisk ohälsa, som blir allt vanligare bland äldre. Kvaliteten på maten i offentligfinansierade verksamheter runt om i landet och möjligheterna att kunna välja och vara delaktig i hur maten tillagas är av stor betydelse. Alliansen har tidigare lagt förslag om ett måltidslyft som möjliggör för kommuner och fristående aktörer som driver äldreomsorg att söka stimulansbidrag för att utveckla och förbättra kvaliteten på måltiderna och för ökad delaktighet. Många vetenskapliga studier, offentliga utredningar och rapporter har visat att det finns utbredda problem kring mat, måltider och ätande inom den svenska äldrevården. Det är angeläget att nutritionsrelaterade problem hos äldre utreds och sätts på agendan. Kvaliteten på maten inom äldreomsorgen måste förbättras, och äldres valmöjligheter av mat inom till exempel måste öka. Regeringen har mycket att göra. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur säkerställer statsrådet och regeringen att de offentligfinansierade verksamheter som möter våra äldre ger dem tillgång till näringsrik och lustfylld mat för att undvika riskerna för undernäring, försämrad hälsa och livskvalitet?
fr · H4111147 · 2017-03-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:1147 Fornfyndshanteringen i av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Lunds universitets historiska museum (LUHM) har huvudansvaret för omhändertagande av fornfynd från hela . Detta är ett mycket viktigt arbete, men också en utmaning då fornfynden i är synnerligen många. Museet har den näst största samlingen av fornfynd i efter i . En korrekt fornfyndshantering är av största vikt för hela i syfte att bättre kunna förstå vårt lands historia. Statens intresse och engagemang torde därmed vara stort i frågan, men finansieringen av fornfyndshanteringen visar på motsatsen. Finansieringen av LUHM sker nämligen helt ur Lunds universitets budget. Av historiska skäl lyder LUHM under . Detta medför att LUHM:s finansiering sker genom anslag till . Pengar som, i enlighet med , främst ska gå till utbildning finansierar därmed även fornfyndshanteringen i hela . Ett klokare grepp i frågan vore att avsatte pengar i sin budget till LUHM och dess fornfyndshantering i syfte att bevara såväl vårt kulturarv som vårt historiska arv. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Kommer statsrådet att ta några initiativ till en bättre fördelning i de statliga anslagen för fornfyndshantering, så att LUHM kan få ett direkt anslag från och därmed inte nödgas ta pengar från Lunds universitets utbildningsanslag?
fr · H4111148 · 2017-03-29 00:00:00 — Fråga 2016/17:1148 En utvärdering av RSO-verksamheten av (C) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Inom ramen för arbetsmiljöstrategin tillsatte regeringen en utredning – Arbetsmiljöregler för ett modernt arbetsliv (dir. 2016:1) – med (före detta chefsjurist på ) som särskild utredare. Enligt kommittédirektivet ska utredningen bland annat ta ställning till om regionala skyddsombud () ska få utses även för arbetsställen där medlemskravet inte uppfylls. Betänkandet ska överlämnas till . RSO är en sorts utomstående skyddsombud som utses av facken för främst mindre arbetsställen. Att vara RSO är att inneha ett fackligt uppdrag. Uppdraget styrs av arbetsmiljölagens och respektive arbetstagarorganisations förbunds arbetsordning. RSO har samma befogenheter som de lokala skyddsombuden. Förutom att bedriva skyddsombudsarbete ska de fungera som stöd för lokala skyddsombud inom sitt kollektivavtalsområde. En förutsättning för att få utse ett regionalt skyddsombud för ett visst arbetsställe är att en lokal avdelning av ett förbund har minst en medlem på arbetsstället. Förekomsten av kollektivavtal saknar betydelse. Ett RSO har inte tillträde till arbetsställen där en skyddskommitté har tillsatts (företag med minst 50 anställda). Utöver detta bör nämnas att de regionala skyddsombuden finansieras med hjälp av statliga pengar. De fackliga organisationerna får ett årligt bidrag på från staten för att finansiera de regionala skyddsombudens verksamhet. Under alliansregeringen fick () i uppdrag att se över rutinerna för administration och redovisning av hur det statliga stödet till RSO-verksamheten används och vid behov utarbeta nya rutiner för stödet; se mer i ESV:s rapport 2009:27. I rapporten konstaterar ESV att redovisningen av det statliga stödet till RSO-verksamheten inte ger någon samlad bild av hur den bedrivits eller med vilket resultat. ESV föreslår nya rutiner för hur det statliga stödet ska redovisas och administreras. Verket konstaterar också bland annat att RSO-verksamheten inte har utvärderats och föreslår därför att regeringen initierar en utvärdering av verksamheten. Mot bakgrund av att RSO-verksamheten, som delvis finansieras genom ett generöst statsbidrag, aldrig har utvärderats ifrågasätter jag lämpligheten i att lägga fram förslag på nya regler inom området innan den nuvarande verksamheten har utvärderas. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Kommer ministern att initiera en utvärdering av RSO-verksamheten?