ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411817 · 2017-02-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:817 Statsministerbesöket i av (SD) till Statsminister (S) Statsministern åker till för ett officiellt besök efter en inbjudan från den iranske presidenten. Detta besök väcker, med rätta, en hel del frågor såväl från undertecknad som från ett stort antal iranier som flytt eller tvingas leva i landet. är nämligen inte vilket land som helst. Det är en islamistisk diktatur som frekvent bryter mot grundläggande mänskliga fri- och rättigheter, varför man kan undra över vad regeringen vet som inte har kanaliserats ut till allmänheten. Regeringen har tydligt deklarerat att resan har stor betydelse för , då bland annat är en av viktigaste handelspartner i sin region. Det är naturligtvis viktigt att föra en god diplomati och främja svenska intressen gällande exempelvis handel, men besöket blir också en symbolisk fråga. är, som tidigare nämnts, ett land som på många sätt bryter mot mänskliga fri- och rättigheter, och miljontals människor tvingas lida på grund av den iranska regimens förtryck. Av den anledningen kan jag enbart dra slutsatsen att detta besök sänder helt fel signaler, inte minst då säger sig vilja vara en human röst i världspolitiken. Med anledning av ovanstående önskar jag svar från statsminister : Hur kan besöket kan motiveras mot bakgrund av ovanstående, och hur avser statsministern och regeringen framöver att tydliggöra syn på systematiska förtryck?
fr · H411818 · 2017-02-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:818 Norrbotniabanan av (M) till Statsrådet (S) stod ordföranden i Norrbotniabanegruppen och kommunalrådet i , , i SVT och meddelade att regeringen och statsminister har lovat att Norrbotniabanan ska byggas. är alla järnvägsutredningar klara. arbetar nu med att ta fram järnvägsplaner för sträckan –och planerar för byggstart –Dåva 2018. har alltså påbörjat arbetet med järnvägsplaner för sträckan –, och detta fortsätter 2017. De tre delprojekten , och kommer att arbeta parallellt med sina planer. När byggstart av Norrbotniabanan kan komma att påbörjas är dock inte klart, utan besked kommer , enligt . Utifrån löftet om att Norrbotniabanan kommer att byggas blir min fråga till statsrådet : När har statsrådet för avsikt att föreslå att bygget mellan och påbörjas?
fr · H411819 · 2017-02-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:819 Lotsplikt på de inre vattenvägarna av (C) till Statsrådet (S) Regeringen har alltsedan sitt tillträde uttalat en tydlig ambition att flytta över gods från väg till sjöfart och järnväg. En utredning på detta tema togs också emot av regeringen . Vi väntar nu på att få se vilka åtgärder regeringen tänker vidta för att uppnå denna ambitiösa målsättning. har höjt farledsavgifterna med 100 miljoner, vilket kan tyckas gå emot målsättningen med mer gods till sjöss. Det nya farledsavgiftssystem som ska träda i kraft ser inte bättre ut, då det bland annat tar bort alla de rabatter som finns, till exempel för Vänersjöfarten. egen utredning, som gjorts på uppdrag av regeringen, ger vid handen att ”det nya avgiftsmodellen sannolikt kan ha en negativ inverkan på befintlig inlands-, kust- och närsjöfart, inte minst när det gäller sjöfarten till och från . Förändringarna ska ses mot bakgrund av att nuvarande rabatter inte gett de positiva effekter som förväntades när de infördes. Sjöfarten på till exempel, har varit rabatterad av lotsningsavgifterna, men de sjöburna godsvolymerna har trots det inte ökat .” Vidare identifierades att även andra hinder ligger sjöfarten till last i jämförelse med främst vägtrafiken. Ett av dessa hinder är lotsplikten, som inte medger smarta tekniska lösningar utan är stelbent och omodern. Arbetet med att utveckla ett modernare regelverk har enligt uppgift påbörjats vid Transportstyrelsen, vilket vi välkomnar. Alliansen slog i sin handlingsplan Svensk sjöfartsnäring – Handlingsplan för förbättrad konkurrenskraft fast att lotsplikten skulle göras mer riskbaserad, som ett led i arbetet för mer transparenta regler på sjöfartsområdet. En sådan förändring uppmuntrar till teknisk utveckling och att moderna fartyg väljs för transporterna. är det 2017, och arbetet dras nu igång på allvar. Jag vill därför fråga statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att göra för att underlätta för trafik på våra inre vattenvägar?
fr · H411820 · 2017-02-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:820 Avskaffande av tillståndsplikt för dans av (M) till Statsrådet (S) tillkännagav att regeringen borde avskaffa danstillståndet. Trots detta har ingen utredning initierats eller andra åtgärder vidtagits från regeringens sida som har fått vetskap om. Kravet på tillstånd för offentlig dans är ålderdomligt och överspelat, särskilt eftersom det också omfattar platser som inte är offentliga. Danstillståndet innebär en stor administrativ börda både för polisen och för arrangören. Genom att inte avskaffa danstillståndet försvårar alltså regeringen både för polisen och för företagare. Som svar på fråga Avskaffande av reglerna om danstillstånd (skriftlig fråga 2016/17:673) skriver statsrådet att frågan bereds inom . Med bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Hur länge kommer frågan att beredas i , och när kommer statsrådet och regeringen att följa tillkännagivande och släppa dansen fri?
fr · H411821 · 2017-02-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:821 Skärpta straff för barnpornografibrott av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) utförde och en granskning av mängder av män som laddat ned och delat barnpornografi på nätet. Detta är hemska brott, då det är grova våldtäkter på små barn som utförs och filmas. Sedan sprids dessa filmer och bilder över hela välden. I en artikel i uppgav åklagare att man skulle kunna gripa 20–30 nätpedofiler bara i om det fanns tillräckligt många utredare till dessa brott. Men dessa utredare saknas, och Rinsell anser också att straffen är extremt låga och visar inte allvaret i dessa brott. Rinsell tar upp ett fall där en nätpedofil hade filmade grova övergrepp på barn. Mannen dömdes till två månaders fängelse och skyddstillsyn. Min fråga till justitie- och migrationsminister är därför: Tänker ministern vidta några åtgärder för att straffen för barnpornografibrott ska skärpas?
fr · H411822 · 2017-02-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:822 Höjda sociala avgifters effekter för av (M) till Statsrådet (S) Regeringen fattade i vårändringsbudgeten (prop. 2014/15:99) beslut om slopad nedsättning av socialavgifterna för unga, det vill säga en skattehöjning för att anställa unga som tar sina första steg på arbetsmarknaden. I klartext höjda arbetsgivaravgifter och därmed ökade kostnader för alla utförare i välfärden. Ett sådant exempel är utförare i annan regi av till exempel hemtjänst. Regeringen fattade därtill i vårdändringsbudgeten beslut om att kompensera kommuner och landsting för dessa ökade kostnader. Regeringens budget innehöll förslag om att tillföra kommuner och landsting , och och framåt. Den slopade nedsättningen av socialavgifterna för unga i två steg beräknades öka skatteintäkterna netto med 2015, 2016, 2017 och 2018. Över åtta av tio svenskar anser att det är viktigt med valfrihet och en mångfald av utförare inom . En fjärdedel av alla utförda hemtjänsttimmar genomförs av annan utförare än den kommunala, enligt . Det finns nu mängder av exempel på kommuner som inte erbjuder lika villkor för alla utförare i kommunen. Det blir tydligt när icke-offentliga och andra utförare inte får ta del av samma kompensation som offentliga utförare för de höjda arbetsgivaravgifterna. Det drabbar många brukare av dessa hemtjänster och engagerade småföretagare och andra utförare av hemtjänst. Regeringen säger i sina högtidstal att den också är för valfrihet i välfärden. Men i konkreta åtgärder leder politiken i motsatt riktning. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt kommer regeringen och statsrådet att följa upp effekterna för de utförare av hemtjänst i annan regi som inte får ta del av den redan beslutade kompensationen på samma sätt som offentliga utförare, och vilka nya konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att se till att det ska råda likvärdiga villkor för alla utförare av hemtjänst oavsett driftsform?
fr · H411823 · 2017-02-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:823 Nolltolerans mot barnäktenskap av (M) till Statsrådet (S) I säger vi att barn ska få vara barn, alldeles oavsett var man kommer ifrån. Barnäktenskap är redan förbjudet i svensk lag , men lagen kan ge undantag åt äktenskap som ingåtts utomlands utan svensk anknytning, även för omyndiga. Inte sällan har barnen placerats i samma bostad som den person de påstås vara gift med. Framför allt är det unga tjejer som far illa. larmade () om att barnäktenskap är vanligare än man trott. Då, , hade identifierat 132 gifta barn i 80 kommuner, barn som i de flesta fall har placerats med sina vuxna ”makar”. Mörkertalet bedöms dock vara stort. Trots ett akut läge har med regeringen har inte vidtagit några åtgärder för att skydda de här flickorna. Det är en kränkning mot barns rättigheter. Det finns ett uppenbart behov av tydliga riktlinjer för att kommunerna ska ta tag i problematiken på ett likvärdigt sätt, och luckorna i lagstiftningen måste täppas till. Vi kan inte legitimera barnäktenskap i genom att godkänna vissa av dem. I accepterar vi inte att barn gifter sig. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att vidta för konkreta åtgärder för att uppnå nolltolerans mot barnäktenskap?
fr · H411824 · 2017-02-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:824 Bättre information och skydd vid val av läkemedel av (M) till Statsrådet (S) var först med att inrätta en försäkring för personer som skadas vid läkemedelsanvändning. Läkemedelsförsäkringen utgör ett frivilligt åtagande från läkemedelsbolagens sida. Den patient som i samband med sjuk- och hälsovård har drabbats av en läkemedelsbiverkan till följd av ett i utlämnat läkemedel som omfattas av försäkringen kan få ersättning för personskada. Även om nästan all läkemedelsomsättning i omfattas av Läkemedelsförsäkringen såldes det ca 349 000 oförsäkrade förpackningar på apotek inom läkemedelsförmånen. Det rör sig sannolikt om fler förpackningar . Det kan bli en dyster överraskning för patienten som går in på med ett recept på ett läkemedel som omfattas av Läkemedelsförsäkringen och ut med ett läkemedel utan försäkring, utan att veta om detta och utan att ha informerats om risker och möjliga konsekvenser. Rimligtvis borde patienten ha möjlighet att kunna välja ett annat utbytbart, försäkrat läkemedel inom förmånen. Skyddet vid läkemedelsskada är en viktig patientsäkerhetsfråga. finns ingen informationsskyldighet som skyddar och stärker patientens konsumentmakt. ska måna om patienternas säkerhet. För att kunna göra kloka val måste vi vara informerade om deras konsekvenser. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser regeringen och statsrådet att göra för att komma till rätta med att patienter får oförsäkrade läkemedel utan information om detta?
fr · H411825 · 2017-02-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:825 Eliminering av hepatit C av (M) till Statsrådet (S) Jag har i tidigare skriftliga frågor till folkhälso- och sjukvårdsministern lyft vikten av eliminering av hepatit C och att behandling sätts in i ett tidigare skede än vad som sker . är ungefär 40 000 personer smittade med hepatit C i . diagnostiseras ytterligare 2 000 personer. avled uppemot 180 svenskar i sviterna av sjukdomen. De flesta som har smittats med hepatit C har fått det genom en blodtransfusion eller genom sprutmissbruk. Det förekommer också att personal inom polisen, kriminalvården, sjukvården och smittas genom kontakt med hepatit C. går hepatit C att bota. På kan en person bli frisk. Hepatit C klassas som en allmänfarlig sjukdom. Enligt smittskyddslagen ska en patient med en allmänfarlig sjukdom erbjudas den vård och behandling som behövs för att förebygga eller minska risken för smittspridning. ändrade även och Referensgruppen för antiviral terapi sina rekommendationer till att samtliga smittade bör behandlas. Trots detta erbjuds inte alla smittade behandling. Endast de allra sjukaste får ta del av behandlingen med statlig finansiering. Hepatit C är oerhört smittsamt. Eftersom sjukdomsförloppet kan vara mycket utdraget kan det ibland ta innan patienten är tillräckligt sjuk för att få rätt till vård. Denna väntan är orimlig när hepatit C går att bota; det är orimligt och kostsamt för individen och samhället. Dessutom är det orimligt att en sjuksköterska som försöker rädda människoliv och som smittas med hepatit C ska behöva vänta – ibland årtionden – för att få behandling. Det borde vara självklart att en person som smittats i sitt offentliga tjänsteutövande får behandling omgående efter att det uppdagats att personen i fråga har smittats med hepatit C. har en global eliminering av hepatit C som mål. beslöt WHO:s World Health Assembly om en ny strategi som uppmanar regeringar världen över att arbeta fram nationella elimineringsstrategier för att bekämpa hepatit C. Strategin utgör ett praktiskt stöd till länder som vill eliminera viruset. Många länder har antagit en elimineringsstrategi, men har fortfarande inte gjort det. har möjlighet att bli det första landet i världen att eliminera hepatit C. Ett första steg är att staten garanterar samtliga inom offentlig sektor behandling om de skulle bli smittade i tjänsten. Det är dags för regeringen och ansvarig minister att agera. Det är inte rimligt att patienter ska behöva vänta för att få behandling av hepatit C och att under denna väntan utveckla följdsjukdomar av hepatit C. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att arbeta fram en nationell elimineringstrategi för , och i så fall när?
fr · H411826 · 2017-02-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:826 Straff för människosmuggling av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) En SVT-journalist och två medarbetare dömdes av för människosmuggling, efter att de helt öppet, genom det offentligt finansierade public service, smugglat en ung pojke från till . Domen blev villkorlig med samhällstjänst i , och man har pekat på att förövarna inte ansågs vara kapabla till att begå brott , trots att SVT-journalisten vid ett flertal tillfällen sagt sig stå för vad han har gjort och inte på något sätt ångrar brottet. Försvaret har vid ett flertal tillfällen yrkat på att de ska undantas från straff av humanitära skäl. Att sådana skäl inte finns är dock tydligt, då det genom denna resa finns väldigt många ställen där en eventuell asylsökande kan få samma skydd som i . Då humanitära skäl saknas i den svenska utlänningslagen kan just denna dom, som förväntas bli överklagad, bli betydelsefull för den juridiska utvecklingen . Vad som också framkommit är att om fängelse hade utdömts hade tingsrätten dömt förövarna i stället för tre i enlighet med åklagarens yrkande. Skälet till detta är delvis att man hänvisat till just humanitära skäl, varför ett tydliggörande säkerligen skulle vara välkommet både för det svenska rättsväsendet och för svenska folket. Med hänvisning till ovanstående önskar jag att justitie- och migrationsminister svarar på följande: Ämnar ministern att ta något lagstiftningsinitiativ för att dels höja straffskalan för människosmuggling, dels tydliggöra vad som gäller i fråga om humanitära skäl i fall som det jag har nämnt?
fr · H411828 · 2017-02-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:828 Föräldraskap av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) fick en kvinna som är gift, registrerad partner eller sambo med en annan kvinna möjlighet till assisterad befruktning vid allmänt sjukhus. Men fortfarande finns det ingen moderskapspresumtion för gifta samkönade par, vilket gör att medmamman måste göra en närståendeadoption av det barn som föds i relationen. Problemet med medmammans moderskapspresumtion drabbar också lesbiska föräldrar som flyttar till . I sitt hemland är de juridiska föräldrar till sitt barn, men när de väl flyttat till blir bara den ena kvinnan juridisk moder till barnet. Det kan godtyckligt bli den moder som anländer först med barnet som registreras som barnets mor, vilket givetvis innebär en stor rättsosäkerhet för såväl barnet som föräldrarna. Närståendeadoption är det som står till buds för att båda mödrarna återigen ska bli juridiska föräldrar till sitt gemensamma barn. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad tänker ministern göra för att utländska, lesbiska mödrar som flyttar till inte ska förlora sitt juridiska föräldraskap till sitt/sina barn som de gör ?
fr · H411829 · 2017-02-14 00:00:00 — Fråga 2016/17:829 Ensamkommande från av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) har det varit två tragiska självmord bland asylsökande unga killar i min valkrets . En av dem som tog sitt liv var . Han var ensamkommande från och bodde i . Han hängde sig i sitt hem, ett boende för ensamkommande. På FB skriver en av hans vänner: ”Vad ska jag säga till hans boendekamrat? får stanna i evighet i och ingen kan utvisa honom längre? i frid bror, du behöver ej tänka längre på utredningssamtalen.” Situationen för de ensamkommande barnen är svår och de signaler jag får från skolpersonal och boendepersonal är mycket oroande. Jag hör om svår psykisk stress, skytteltrafik till BUP, svårigheter att klara skolan, ökande missbruk. Och jag hör om en asylprocess som uppfattas som godtycklig, om utredningar som drar ut lagom till barnen närmar sig 18-årdagen och om att åldersuppskrivningar uppfattas som styrda av en egen logik. Jag har hört om fall där åldern skrevs upp . Det enda den uppskrivningen hade betydelse för var om 18-årsdagen inträffade före eller efter att beslutet fattades. egen granskning av 400 beslut fattade visar på stora brister i kvalitet. av besluten var diskutabla och rent felaktiga. Detta är såklart allvarligt för rättssäkerheten. Biståndspersonal med insyn i situationen på marken i menar att de ungdomar som återvänder hamnar i en mycket utsatt situation. I stoppar fem delstater utvisningar till eftersom säkerhetsläget är svårbedömt och dessutom har försämrats kraftigt . I regeringens egen bedömning i samband med den svenska militära insatsen i landet beskrivs den svåra situation som befinner sig i; 2016 rapporterades det högsta antalet civila dödade och skadade sedan FN började rapportera civila offer 2009. Även den humanitära situationen har fortsatt försämrats, respekten för mänskliga rättigheter är svag, rättssäkerheten är svag och tortyr och våldsbrott förekommer i stor skala. Alla ensamkommande unga asylsökande ska behandlas på ett rättssäkert och människovärdigt sätt, något mindre kan inte vara acceptabelt. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad har ministern och regeringen för arbete på gång för att säkerställa att asylprocessen är rättssäker och human, och att de bedömningar som görs baseras på adekvata uppgifter om säkerhetsläget i ?
fr · H411830 · 2017-02-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:830 Säkerheten i och utbildningsinsatsen EUTM av (M) till Utrikesminister (S) deltar med militär personal i två internationella insatser i . Det gäller dels EU:s utbildningsinsats EUTM, dels den FN-ledda säkerhetsskapande insatsen Minusma. De båda insatserna inrättades som ett svar på oroligheterna i landet som började , då flera rebellgrupper tog till vapen mot . Insatserna utgår från ett antal FN-resolutioner som fastställde att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet och uppmanade det internationella samfundet att stödja försvars- och säkerhetsstyrkor med utbildning och rådgivning samt om upprättandet av en FN-närvaro i landet. Säkerhetsläget i landet har förbättrats sedan de internationella insatserna kom till stånd, men fortfarande kvarstår en osäkerhet om hur kommer att kunna hantera situationen. Rebellgrupperna som bland annat är anknutna till utgör ett fortsatt stort hot mot säkerheten i landet. När jag blev briefad om situationen i av en hög fransk officer på European Union Military Staff (EUMS) i kom det till min kännedom att det finns betydande problem med att få militärer från väpnade styrkor att delta i den utbildning som tillhandahålls av EUTM-insatsen. Detta utgör ett stort hinder för att och dess försvarsmakt ska kunna ta ett större ansvar för säkerheten i landet. Dessutom är det ett hinder för att den internationella närvaron, däribland den svenska, ska kunna minskas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Hur avser ministern och regeringen att agera, inte minst i , för att ska ta ett större ansvar för sin egen säkerhet och därmed avlasta de pågående FN-insatserna?
fr · H411831 · 2017-02-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:831 Åtgärder för att minska jordbrukets läckage av (L) till Statsrådet (S) Allmänhetens intresse för havs- och vattenfrågor i är stort, och människor oroar sig för nuvarande och framtida tillstånd. Algblomningar, döda bottnar och igenslammade vikar har ökat , trots kraftigt minskade utsläpp från kommunala reningsverk och industrier. Näringsläckaget från jordbruket är den största landbaserade källan till övergödningen av inlandsvatten och . Detta trots att läckaget har blivit mindre tack vare ett riktat arbete. återstår en hel del att göra. För till exempel kväve har läckaget från jordbruket minskat under en lång rad år, men har urlakningen enligt ökat. Den anledning som anges av expertmyndigheten är bland annat ökad gödsling och ändrade växtföljder. har, liksom andra länder inom EU, infört nitratdirektivet. Inom ramen för detta direktiv finns bland annat regler om spridning av gödselmedel mot vattendrag där en två meters gödslingsfri zon ska hållas. I ett arbete från där efterlevnaden av regeln undersökts i fyra län i konstaterades att på en stor andel av de åkrar som gränsade mot vattendragen så följs inte regeln. Några orsaker som anges är att regelverket ständigt förändras och utformningen av EU-stöden. Det framgår också att den största andelen jordbrukare är angelägna om att göra rätt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att bidra till att minska jordbrukets läckage av näringsämnen generellt och att öka efterlevnaden av nitratdirektivets regler specifikt?
fr · H411832 · 2017-02-13 00:00:00 — Fråga 2016/17:832 Utlokalisering av SAS av (V) till Närings- och innovationsminister (S) Inom flygbranschen finns en rad utvecklingstendenser som pressar branschen i olycklig riktning mot sämre arbetsvillkor. Flera flygbolag använder sig av bemanningsföretag för att driva sin grundläggande verksamhet, och i vissa fall pressas anställda att ha egna bolag i länder med svagt skydd för arbetstagarna. De fackliga organisationerna försöker upprätthålla säkra anställningsformer för sina medlemmar, men åtgärder från statligt håll kommer att krävas för att förhindra att den svenska flygbranschen bidrar till social dumpning eller ställer löntagare från olika länder mot varandra. Därutöver riskerar utvecklingen att i förlängningen hota flygsäkerheten. Flygbolaget SAS, där har det största innehavet av de skandinaviska ägarna, har offentliggjort att man har planer på baser i och , med flygtillstånd utfärdat i . Genom att etablera sig på kan SAS spara bland annat på pensionskostnader och sociala avgifter. Att flytta verksamhet till länder där lönekostnader och sociala avgifter är låga är en alltmer utbredd strategi bland flygbolag som aktivt måste motverkas för att hävda en marknad med sjysta arbetsvillkor och sund konkurrens. anser att staten genom sitt ägande i SAS bör verka för att verksamheten ska bedrivas endast genom sjysta arbetsvillkor med kollektivavtal och genom sund konkurrens. Jag vill därför fråga närings- och innovationsminister : Avser ministern att ta initiativ, utöver dem som tas på EU-nivå, för att försäkra sig om att SAS verksamhet bedrivs med krav på sjysta villkor och sund konkurrens och därmed i linje med regeringens egen antagna flygstrategi?