ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H4111499 · 2017-05-30 00:00:00 — Fråga 2016/17:1499 Bristen på psykologer av (M) till Socialförsäkringsminister (S) råder stor brist på psykologer i landet, och det verkar tyvärr vara svårt för personer som studerat utomlands att få psykologlegitimation i . har intervjuat en psykolog från som inte har möjlighet att komplettera sin utbildning så att den överensstämmer med den svenska motsvarigheten. Detta trots att det bara rör sig om en enda kurs som saknas. Samma person fick stor hjälp i där de ordnade ett praktikår och handledning för att komplettera utbildningen. behöver fler jobb för en starkare välfärd. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att fler ska kunna tillgodoräkna sig sin psykologutbildning från utlandet?
fr · H4111500 · 2017-05-30 00:00:00 — Fråga 2016/17:1500 Performance av (L) till Statsrådet (S) deltagande i internationella kunskapsmätningar som och Timss har gett ökad förståelse för situationen i svensk skola samt bidragit till idéer om vad som kan göras för att lyfta kunskapsresultaten. genomför nu en bred analys av kvaliteten i medlemsländernas högskoleutbildningar. Ett svenskt deltagande i den skulle bidra till kunskap om hur svensk högre utbildning står sig jämfört med andra länder. Regeringen har emellertid beslutat att inte delta i Performance. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka överväganden ligger bakom statsrådets och regeringens beslut att inte delta i granskning av kvaliteten i högskoleutbildning?
fr · H4111502 · 2017-05-30 00:00:00 — Fråga 2016/17:1502 Kompetensen hos yrkesgrupper som kommer i kontakt med hedersförtryck av (M) till Statsrådet (S) Många yrkesgrupper kommer i kontakt med barn och unga som är drabbade av hedersrelaterat våld och förtryck, till exempel poliser, socialsekreterare, lärare och personal som ingår i elevhälsan på skolor, såsom skolsköterskor och kuratorer. Det är viktigt att de är utbildade i frågor om hedersrelaterat våld och förtryck. Annars kommer de inte att känna igen dess tecken och uttryck och kunna erbjuda stöd och hjälp åt de som drabbas av det. aviserade regeringen att utbildning om mäns våld mot kvinnor ska bli ett obligatoriskt moment inom vissa grundutbildningar för yrken som kommer i kontakt med denna problematik. Det är välkommet, men även utbildning om hedersrelaterat våld och förtryck bör utgöra ett grundmoment inom grundutbildningar för yrkesgrupper som kommer i kontakt med den typen av frågor. Med anledning av det som anförs ovan vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att vidta åtgärder för att utbildning om hedersrelaterat våld och förtryck ska utgöra ett obligatoriskt moment inom vissa grundutbildningar för yrkesgrupper som kommer i kontakt med denna problematik?
fr · H4111503 · 2017-05-31 00:00:00 — Fråga 2016/17:1503 Ökat stöd till statlig upphandling av flygtrafik av (C) till Statsrådet (S) riksdag har beslutat om ett transportpolitiskt mål som betyder att det ska finnas grundläggande tillgänglighet till goda transporter i hela landet. Det innebär att staten via upphandlar icke kommersiellt bärkraftig flygtrafik från vissa orter i exempelvis norra inland till . Med tanke på de långa avstånden och den låga kvaliteten på tåg- och väginfrastrukturen i dessa delar av landet är flyget en förutsättning för att utveckla näringsliv samt attraktiva samhällen och livsmiljöer. Dessvärre har det visat sig fungera väldigt dåligt med de upphandlade transporterna i norr. har det statliga stödet för denna typ av trafik minskat . Den låga ersättningen har sammantaget medfört att bolagen som trafikerar dessa flygplatser har fått pressa sina kostnader till nivåer som riskerar passagerarnas säkerhet. Det har även kommit till min kännedom att många företag och privatpersoner väljer bort de berörda flygplatserna på grund av inställda turer och kraftiga förseningar. Detta beror förstås på att flygbolagen har äldre flygplan, inga reservplan att ta till och minimalt med personal. För att minimera olägenheten för turisterna har turistföretag i flera fall uppmanat sina gäster att i stället flyga till för att sedan bussas . Det säger sig självt – hur många turister kan man locka på dessa premisser? Min fråga till statsrådet är därför: Vad kommer statsrådet att göra för att garantera säkerhet, flygstandard och turtrafik utan större förseningar i den av staten upphandlade flygtrafiken i norra ?
fr · H4111504 · 2017-05-31 00:00:00 — Fråga 2016/17:1504 Diskrimineringslagstiftningen av Boriana (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Under statsministerns frågestund i sa statsminister att "i hälsar man på varandra; man tar både kvinnor och män i hand". Det är ett besked som inte går att misstolka. Trots detta fällde för sedan ett HVB-hem för diskriminering när det valde att inte gå vidare i anställningsprocessen med en man som enligt egen utsago inte skakade hand med kvinnor. HVB-hemmet bedömde att mannen sannolikt inte skulle passa in i arbetslaget eftersom han på grund av sin religion och tradition inte ville hälsa på kvinnor genom att skaka hand. I arbetet som behandlingsassistent som mannen sökt ingick att vara kontaktperson för ungdomar. Utöver det ska behandlingsassistenten ha kontakt med närstående och samt representera bolaget utåt vid till exempel mässor, vilket innebär möten med både män och kvinnor. menar att bolaget gjort sig skyldigt till indirekt diskriminering. Men i bör en arbetsgivare kunna kräva att en arbetstagare inte gör skillnad på män och kvinnor när arbetstagaren hälsar. Eftersom tolkar diskrimineringslagarna annorlunda än regeringen kan det finnas ett behov av att förtydliga diskrimineringslagarna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Avser ministern att ta något lagstiftningsinitiativ för att förtydliga diskrimineringslagarna?
fr · H4111505 · 2017-05-30 00:00:00 — Fråga 2016/17:1505 Statsbidrag och byråkrati i skolan av (S) till Utbildningsminister (MP) För någon vecka sedan var det deadline för ansökan och rekvirering för flera statsbidrag som administrerar. Många kommuner och skolhuvudmän brottas med siffror som löneuppgifter, personnummerredovisning, elevantal och personaltäthet. Andra delar att brottas med är den terminologi som byråkratin kräver och när skälen för olika beslut är svåra att spåra. Vad betyder det att ansöka inom respektive utom bidragsram, eller för att bibehålla eller förstärka i lågstadiesatsningen? Vad betyder det att vår bidragsram halverats sen föregående år? Ingår redan beviljade medel i den halverade ramen? Ska det som ska bibehållas då sökas inom, utom eller ens alls? Eller är det verkligen nödvändigt för att begära personnummer, tjänstgöringsgrad, löneuppgifter med mera för alla 65 000 lärare som fått del av Lärarlönelyftet? I statsbidrag efter statsbidrag ska olika eller liknande siffror redovisas för olika yrkesgrupper, skolformer, ämnen, timplaner etcetera. Denna administration är resurskrävande. Stora kommuner och skolkoncerner kan ha utrymme för att avsätta övergripande resurser som sköter detta. Men för mindre kommuner som min egen, eller riktigt små som våra grannar, landar administrationen i verksamhetsledningsledet, till exempel hos rektor eller skolchef. De riktigt små skolhuvudmännen berättar ibland att de avstår från att söka riktade statsbidrag eftersom det är så krångligt. Det tycker jag är allvarligt. Det kan nämligen betyda att elever som behöver resurserna bäst blir utan för att staten byggt upp en för krånglig byråkrati kring statsbidragen. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Avser ministern att inom sitt ansvarsområde vidta några åtgärder för att underlätta administrationen av statsbidragen och i så fall vilka?
fr · H4111506 · 2017-05-31 00:00:00 — Fråga 2016/17:1506 Gotländsk elförbindelse av (M) till Statsrådet (S) För lite mer än sedan meddelade att man avbryter arbetet med den planerade tredje elkabeln mellan och fastlandet. Ett förvånande besked. En ny kabel har det talats om – men plötsligt går planerna om intet. Ett sådant förhållningssätt leder tyvärr till stor osäkerhet. Något som gör att många som planerat att investera i förnybar energiproduktion nu får svårare att göra en rimlig kalkyl. På energiområdet görs ständigt nya framsteg. Smarta elnät är snart verklighet i hela landet, som vågkraft och nya solpaneler testas och når marknaden. Men en utmaning finns i att det inte alltid blåser eller är soligt överallt. Energin måste alltså transporteras från där den skapas – till där den behövs. är på många sätt lämpligt för förnybar elproduktion. Men under kalla och vindstilla vinterdagar krävs att ön är uppkopplad mot fastlandet för att dra nytta av den stabila vatten- och kärnkraften. Det ser ut på liknande sätt i hela . Ett mer integrerat elnät där den som just nu har bäst förutsättningar för produktion snabbt kan få ut energin i nätet är önskvärt. Lägg därtill unika läge, som bör beaktas inte minst med hänsyn till beredskap i händelse av kris. kan isoleras, och varje insats för att förhindra onödiga nödsituationer är välkommen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet och regeringen att verka för att en tredje elförbindelse mellan och fastlandet upprättas?
fr · H4111508 · 2017-05-31 00:00:00 — Fråga 2016/17:1508 Terrorfinansiering genom ekobrott av (M) till Statsrådet (S) framkom uppgifter i medierna om att svenska och danska staten kan ha lurats på stora belopp, uppskattningsvis , genom ekonomisk brottslighet. Bedömningen är att det handlar om bara i . Pengarna misstänks ha använts för att finansiera olika typer av terrorverksamheter. I första hand handlar det om momsbedrägerier där personer med terrorkopplingar lurat staten på momspengar. Det som är bestickande i historien är att det till synes är samma personer som återkommer i de olika utredningarna, det vill säga att bedrägerierna är återkommande och att samma personer återkommer. Det är naturligtvis oacceptabelt, i synnerhet om pengarna används för att finansiera terrorverksamheter. Min fråga till statsrådet blir därför: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att denna typ av ekonomisk brottslighet inte ska kunna fortgå?
fr · H4111509 · 2017-05-31 00:00:00 — Fråga 2016/17:1509 Subventionerat bostadsbyggande av (M) till Statsrådet (MP) Byggprocesser har långa ledtider. Det som byggs planerades och gick från idé till färdig bostad , och det tar alltför att bygga nya bostäder i . Därför är de investeringsbeslut som ligger till grund för dagens byggande fattade före den rödgröna budgetens ikraftträdande och därmed ett resultat av den tidigare alliansregeringens beslut. byggdes det ca 30 000, ca 34 500 respektive ca 38 500 nya bostäder. Sammanlagt producerades därmed över 100 000 nya bostäder. byggdes det på ett ungefär mellan 20 000 och 22 000 nya bostäder . Därmed har det skett en ökning av bostadsbyggandet , och vi kan konstatera att det har byggts betydligt mer . Fortsatt är det dock långt ifrån de nivåer som talar om för att nå nivån 71 000 nya bostäder fram . Det byggs mycket i högkonjunktur, vilket är en följd av att tillväxten ökar. Det i kombination med låga räntor, låg arbetslöshet, stigande reallöner och hushållens allt starkare ekonomi bidrar till bostadsbyggandet. Svensk byggpolitik innehåller dock en hel del inslag som gör det ineffektivt och dyrt att bygga. Detta påverkar samhällsplanering och människors möjligheter att få tillgång till och kunna införskaffa en bostad, inte minst när de är unga. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet verkligen att de skattemedel som använts för att subventionera en bostadssektor i högkonjunktur är rätt använda medel?
fr · H4111510 · 2017-05-31 00:00:00 — Fråga 2016/17:1510 Ersättning vid sjukdom av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Sjukvården i är ansträngd. Organisationen är byggd i en svunnen tid, och har samhället förändrats. Detta ställer förändrade krav på organisation och mindset inom vården. När personal försöker göra allt fler saker på samma sätt som tidigare slår det hårt såväl mot dem som arbetar i organisationens hierarkiska uppbyggnad som mot de patienter som är beroende av att kunna komma fram till vården. Det finns de som har hittat nya modeller och förändrade arbetssätt för att möta patienterna, och det är av godo för dem som vården är till för. Från den tungrodda sjukvården behöver andra verksamheter få underlag för sitt arbete med att betala ut pengar för sjukskrivningar. Vidare ställer skolor krav på underlag för att elever ska få stöd och hjälp när det finns behov av att ge dispenser och arbeta på andra sätt med eleverna. Sjukvården utgör en trång flaskhals för annan verksamhet som ska fungera för människor, och medan tiden tickar på för elever som mår dåligt eller för personer som behöver intyg för att kunna få ersättningar under sin sjukskrivning kan detta också innebära att såväl lönen som ersättningen för densamma uteblir. Detta blir en klassfråga, då de som har pengar också har möjlighet att klara sig på egna medel medan det för andra uppkommer ett läge av stress och oro över att inte kunna betala sina räkningar och därmed också riskera att få ökade kostnader för obetalda räkningar och i värsta fall hamna hos kronofogden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att människor som drabbats av sjukdom inte ska hamna i en ond spiral med ekonomiska bekymmer på grund av sitt sjukdomstillstånd?
frs · H4121234 · 2017-05-02 00:00:00 — Dnr N2017/02845/PBB Svar på fråga 2016/17:1234 av Nooshi Dadgostar (V) Bristfällig kvalitet i nybyggnation Nooshi Dadgostar har frågat mig vad jag och regeringen avser att göra för att säkerställa långsiktig hållbarhet vid nybyggnation. Nooshi Dadgostar hänvisar i sin fråga till en artikel i från där forskare varnar för ett systemfel som gör att bostadsrätter byggs med låg kvalitet. I artikeln exemplifieras detta med den bristande uppföljningen av energikraven. Jag delar oron kring signalerna som kommer om att hållbarhet inte prioriteras vid nyproduktionen av bostäder, i detta fall bostadsrätter. Det finns en risk för ett växande antal byggfel och slarv när produktionen av bostäder ökar kraftigt och bristen på arbetskraft blir allt större. Regeringen arbetar med ett antal frågor där förhoppningen är att byggnaders kvalitet kommer att påverkas positivt. Bland annat pågår ett arbete med att utveckla en ny gemensam politik för arkitektur, form och design, ett hållbart bostadsbyggande och en hållbar stadsutveckling. Regeringen har även i budgetpropositionen aviserat en ökning på forskningen om hållbart samhällsbyggande med och . Det pågår också en övergripande översyn av byggregler med syfte att modernisera och förenkla regelverket, vilket är viktigt för att förhindra bl.a. dålig kvalitet. Regeringen har därutöver avsatt till ett informationscentrum för hållbart byggande. Vad gäller det specifika exemplet om energikraven så vill jag framhålla att i årets regleringsbrev fått i uppdrag att utreda tillsynen och efterlevnaden av energihushållningskravet. I uppdraget ingår att, vid behov, föreslå lämpliga sanktionsmöjligheter när energikravet inte uppnås. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Vad gäller den specifika frågan kring bostadsrätter så vill jag dock avvakta en analys av förslagen i betänkandet Stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden (SOU 2017:31) som har överlämnats till regeringen. Utredningen lämnar flera förslag som har till syfte att stärka det rättsliga skyddet för förhandstecknare och andra blivande föreningsmedlemmar. Regeringen följer givetvis utvecklingen noga i syfte att se om ytterligare åtgärder behövs.
frs · H4121251 · 2017-05-03 00:00:00 — Dnr Fi2017/01922/S3 Svar på fråga 2016/17:1251 av (M) beredskapslagstiftning har frågat inrikesministern vilka åtgärder statsrådet avser att vidta för att modernisera beredskapslagstiftningen i syfte att stärka samhällets beredskap vid en allvarlig men inte krigsliknande händelse. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Frågan är ställd mot bakgrund av att skyddsombud i efter lastbilsattacken på införde ett skyddsstopp med anledning av att ledningen nekade tulltjänstemännen att beväpna sig. Som en konsekvens av detta fick tulltjänstemännen inre tjänst utan kontakt med allmänheten. Kort efter att arbetsgivaren kontaktat hävdes skyddsstoppet av . Jag vill börja med att förtydliga att inte har begärt bistånd av vid återinförandet av de tillfälliga gränskontrollerna vid inre gräns. har inte heller på annat sätt begärt stöd från med anledning av lastbilsattacken på . Ansvarsprincipen är en viktig utgångspunkt för samhällets krisberedskap och beredskapslagstiftningen. Ansvarsprincipen innebär att den uppgift som en myndighet normalt ansvarar för ansvarar myndigheten för även i händelse av en kris eller en annan extraordinär händelse. har i uppdrag att övervaka och kontrollera trafiken till och från så att bestämmelserna om in- och utförsel av varor följs. ska även förebygga och motverka brottslighet i samband med in- och utförsel av varor. har inte i uppdrag att bistå med att gripa terroristmisstänkta. Det är allvarligt att inte övervakade och kontrollerade in- och utförseln av varor vid gränsen i den omfattning som myndigheten förväntas göra utifrån sitt uppdrag. Att alla myndigheter utför sina uppgifter i enlighet med sina uppdrag även vid en sådan allvarlig händelse som den som ägde rum är naturligtvis särskilt viktigt. Enligt vad jag har erfarit från har myndigheten inlett en översyn av sina rutiner för hur skyddsstopp ska hanteras. har genomfört en riskanalys avseende hot och våld i yttre tjänst. Inom ramen för detta arbete togs en handlingsplan fram med åtgärder för att miniminera de risker som identifierades och dessa omfattade bl.a. användning av skyddsutrustning och utbildning. Genomförandet av handlingsplanen kommer att intensifieras.
frs · H4121253 · 2017-05-03 00:00:00 — Dnr Ju2017/03736/ Svar på fråga 2016/17:1253 av (M) Den EU-rättsliga dataskyddsregleringen och åtelkameror har frågat mig om jag och regeringen gör bedömningen att det kommer att bli tillåtet att sätta upp åtelkameror för privat bruk på platser där allmänheten har tillträde efter . Frågan ställs mot bakgrund av att den nya EU-rättsliga dataskyddsregleringen, som börjar tillämpas , innebär en ytterligare harmonisering av personuppgiftsbehandling inom EU. Det står klart att reformen av EU:s dataskyddsreglering kommer att minska utrymmet för nationell lagstiftning på området. Reformen innebär bl.a. att det sannolikt inte kommer vara möjligt att behålla det generella tillståndskravet för privat sektors kameraövervakning av platser dit allmänheten har tillträde. Som framhåller kan detta få konsekvenser för regelverket för åtelkameror. Den pågående utredningen om kameraövervakning har i uppdrag att analysera hur kameraövervakningslagen bör anpassas till den nya EU-rättsliga dataskyddsregleringen och hur en sådan anpassning av lagen påverkar kameraövervakning av vildsvinsåtlar. Utredningen är inne i sitt slutskede och ska redovisa sitt uppdrag senast . Jag vill inte föregripa utredningens slutsatser i frågan om hur EU:s nya dataskyddsreglering påverkar regelverket för åtelkameror. Regeringen kommer att återkomma till den frågan i samband med beredningen av utredningens förslag.
frs · H4121254 · 2017-05-03 00:00:00 — Dnr Fi2017/01901/S3 Svar på fråga 2016/17:1254 av (M) En tullstation på har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att en tullstation ska inrättas på längs den svensk-norska gränsen. Enligt vad jag har erfarit från har behovet av en ny tullstation vid E16 varit en återkommande punkt på svensk-norska gränstullsamarbetsnämndens möten . Frågan har bl.a. aktualiserats då E16 har en ny sträckning och förlängts från Londonderry – till Londonderry – . Det finns varken i eller i några krav på att en europaväg ska ha en tullstation. På senaste mötet, , fastslogs att inga mätningar eller undersökningar tyder på ett ökat trafikflöde. Tullmyndigheterna i och har samsyn om att trafiksituationen inte är sådan att den motiverar en tullstation. följer kontinuerligt trafikutvecklingen för att bedöma behovet av tullstationer längs svensk-norska gränsen.
frs · H4121255 · 2017-05-03 00:00:00 — Dnr N2017/02979/TIF Svar på fråga 2016/17:1255 av (FP) En ny regional infrastrukturplan har frågat mig om jag anser att fördelningen till länen/regionerna enbart grundat på antalet kilometer allmän väg inom respektive län/region är en bra fördelningsnyckel av statliga infrastrukturmedel och om inte, om jag och regeringen avser vidta några åtgärder för att förändra detta. beslutade regeringen om direktiv till åtgärdsplanering. Det innebär att och länsplaneupprättarna fått i uppdrag att ta fram ett förslag till en nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet respektive länsplaner för perioden –2029. Länsplaneupprättarna ska redovisa sina förslag till länsplaner . Regeringen har i direktivet till åtgärdsplanering angett de preliminära ekonomiska ramar som länsplaneupprättarna har att förhålla sig till i framtagande av sina planer. De preliminära länsplaneramarna innebär en ökning jämfört med tidigare planomgång. Respektive läns genomsnittliga årliga nivå för planperioden kommer att justeras i förhållande till verkligt utfall av upparbetade medel för planperioden –2025 vid utgången av 2017. Fördelningen av länsplaneramarna baseras på flera parametrar och överväganden, antalet kilometer allmän väg inom respektive län/region är inte ett av dem. Det är som ansvarar för det statliga järnvägsnätet. Länsplaneupprättarna har dock möjlighet att inom ramen för sina respektive länsplaner medfinansiera investeringsåtgärder på järnvägsnätet. Regeringen kommer att fatta beslut om definitiva ramar till respektive länsplan .
frs · H4121256 · 2017-05-03 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1256 av (L) Stöd till demokrati-aktivister i har frågat mig hur jag avser att stötta demokrati-aktivister i civilsamhället, organisationer och politiska partier i . Regeringen ser med djup oro på utvecklingen gällande respekten för grundläggande fri- och rättigheter i . Civilsamhällesföreträdare, journalister, akademiker och oppositionspolitiker får ett allt mindre utrymme att verka och många har frihetsberövats, avskedats eller suspenderats. På detta följer folkomröstningen om att ändra konstitution, inför vilken varnat för att makten riskerar att koncentreras till presidenten, med allvarliga konsekvenser för kontrollfunktioner och rättsväsendets oberoende. Fri media och opposition är förutsättningar för ett pluralistiskt demokratiskt samhälle. Detta har vi framfört till turkiska företrädare i och i . Vi fortsätter att inom ramen för bilaterala reformstöd stötta insatser för att öka kapaciteten hos det civila samhället, media och andra förändringsaktörer. Det sker exempelvis genom stöd till organisationer som utbildar journalister. Vi ger även rättsligt stöd till åtalade journalister och främjar grävande journalistik. Ytterligare en viktig uppgift för det svenska reformstödet är att jämställdhetsfrågor får ökad politisk prioritet samt att kvinnliga människorättsförsvarares dubbla utsatthet lyfts. För svenska utlandsmyndigheter i är även bevakandet av rättegångar en del av det diplomatiska uppdraget. Den senaste tidens negativa utveckling beträffande respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer i stärker vår övertygelse om att det är inom dessa områden vi fortsatt bör fokusera vårt stöd. Regeringen verkar även för att lyfta dessa frågor i mulitlaterala fora, särskilt inom EU. Vi uppmärksammar situationen för oppositions-politiker, journalister, akademiker och civilsamhällesaktörer och driver att EU:s medlemsstater fortsätter att agera samlat för att respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer i återupprättas. Detta arbete kommer att bli allt viktigare framöver.