ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411621 · 2017-01-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:621 Utvisning efter avtjänat straff av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) Personer utan svenskt medborgarskap som begår allvarliga brott kan i vissa fall dömas till utvisning efter avtjänat straff. Liberalerna har lagt fram förslag på att förändra lagstiftningen så att fler kan utvisas för exempelvis sexualbrott och hedersrelaterade brott. Nya uppgifter visar dock på att utvisningar av frigivna personer i många fall uteblir, exempelvis på grund av bristande säkerhet eller ovilja till mottagande i hemlandet. Mot denna bakgrund är det viktigt att regeringen regelbundet ser över det aktuella säkerhetsläget och gör uppdaterade bedömningar för att öka och fullfölja antalet utvisningar. Dock är det än mer allvarligt att det även finns problem med utvisningar till säkra länder, där det exempelvis inte råder risk för förföljelse. Det har även framkommit att polisen inte alltid har kontroll över de personer som berörs och att dessa därmed kan avvika och gömma sig inom eller utom landet utan att rättsväsendet har kunnat verkställa det fattade utvisningsbeslutet. För att förtroendet för rättsväsendet ska kunna säkerställas måste åtgärder vidtas både avseende polisens och kriminalvårdens kapacitet men inte minst för att undanröja hinder i lagstiftningen som försvårar rättsväsendets arbete med att kontrollera dömda under hela utvisningsprocessen. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att bättre säkerställa att utvisningar kan verkställas efter avtjänat straff?
fr · H411623 · 2017-01-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:623 Våld och trakasserier på allmän plats av Boriana (M) till Statsrådet (S) har det allt oftare rapporterats om fall där ungdomsgäng förstör, trakasserar och hotar personal och besökare på landets bibliotek, badhus, återvinningscentraler och andra platser. Vissa kommuner har valt att ändra öppettiderna, andra att anlita vakter. Ingen av dessa lösningar är optimal eftersom de påverkar vanliga medborgare och inskränker friheten för det stora flertalet individer som följer reglerna. Dagens lagstiftning ger inte rätt att utfärda tillträdesförbud, eftersom både bibliotek och badhus betraktas som platser där allmänheten enligt lag har rätt till tillträde, vilket allvarligt försvårar möjligheten för dem som ansvarar för dessa anläggningar att upprätthålla ordningen och på ett bra sätt bedriva avsedd verksamhet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta initiativ till översyn av lagstiftningen för att möjliggöra tillträdesförbud på allmänna platser för individer som stör den allmänna ordningen och grovt överträder reglerna?
fr · H411624 · 2017-01-09 00:00:00 — Fråga 2016/17:624 Neddragningar inom polisen i av (L) till Statsrådet (S) har beslutat regeringens budget för polisen 2017. Det framkommer alltmer att flera polisregioner och lokalpolisområden tvingas till besparingar, bland annat i . fick vi i information om att polisen lokalt tvingas prioritera ned kapacitet kvälls- och när det gäller resurser och radiobilar. Detta som en av flera åtgärder för att verksamheten inte har de polisiära respektive utredningsresurser som man egentligen behöver. när Liberalerna uppmärksammade behovet av ett närpoliskontor och ökad polisiär närvaro i Bäckby, ett av de 53 utsatta områdena i landet, svarade polisen att man delar uppfattningen om ett slags lokalt poliskontor eller liknande polisverksamhet, men att man inte har resurser för att göra den prioriteringen. tvingas polisen i och dess residensstad att spara även för att klara annan verksamhet . Inrikesminister har vid besök i kommunerna lovat både fler poliser och att de ska komma närmare medborgarna, men det har blivit precis tvärtom. Och väntar besparingar i flera lokalpolisområden. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet och regeringen på att polisen i tvingas att vidta åtgärder som innebär att polisens beredskap försämras, och vilka åtgärder föranleder detta från statsrådets sida?
fr · H411625 · 2017-01-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:625 Myndigheternas it-säkerhet av (M) till Statsrådet (S) är det lagstadgat att de svenska myndigheterna ska rapportera in it-incidenter till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB. MSB:s chef för enheten för samhällets informations- och cybersäkerhet och skydd av samhällsviktig information, , uppger nu att bara 70 av 240 myndigheter som omfattas av rapporteringsskyldighet har rapporterat in incidenter . Av de inrapporterade incidenterna har en tredjedel varit av den karaktären att de fått allvarliga konsekvenser för den egna myndigheten eller den samhällsverksamhet den bedriver. Att 170 myndigheter skulle vara helt utan incidenter verkar ytterst osannolikt. Därmed finns starka indikationer på att många av de 170 myndigheter som inte rapporterat incidenter inte följer den nya lagen. Frågan är hur vi ska kunna lita på de svenska myndigheternas it-säkerhet om regeringen inte kan se till att myndigheterna följer de lagar man stiftar. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att myndigheterna fullgör sin rapporteringsskyldighet när det gäller it-incidenter?
fr · H411626 · 2017-01-10 00:00:00 — Fråga 2016/17:626 Åtgärder med anledning av ökad efterfrågan på svartarbete av (M) till Finansminister (S) RUT- och ROT-avdragen har varit framgångsrika reformer som lett till en sund skattekultur i flera hantverks- och serviceyrken. Regeringen har valt att minska möjligheten för den enskilde att använda RUT- och ROT-avdrag vid reparationer och tjänster i de svenska hemmen. signalerar hantverkarna att människor åter börjar fråga om det inte går att göra arbeten svart. En generande och olaglig fråga som de svenska hantverkarna med RUT- och ROT-reformen sluppit. Regeringen måste agera, så att inte svartarbetet och den därmed olagliga och osunda konkurrensen åter blir ett vanligt fenomen i , på det sätt som det varit under tidigare socialdemokratiska regeringstider. Därför vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att motverka svartarbetet och dess olagliga och osunda konkurrens?
fr · H411627 · 2017-01-09 00:00:00 — Fråga 2016/17:627 Privat näringsverksamhet och jäv av Boriana (M) till Justitie- och migrationsminister (S) uppmärksammade att en anställd hos i är delägare i ett bolag som förmedlar boende till ensamkommande flyktingbarn. som den anställda har ett chefsjobb på den myndighet som har ansvar för att anvisa ensamkommande till olika kommuner, driver hon ett företag inom samma område. Detta innebär i praktiken att den anställda i sin myndighetsroll kan anvisa ensamkommande till boenden som drivs av ett företag som hon är delägare i. Oavsett om det har skett eller inte riskerar det att undergräva förtroendet för verksamhet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att se till att anställda hos inte bedriver näringsverksamhet som gynnas av beslut som de anställda har varit med om att fatta?
fr · H411628 · 2017-01-11 00:00:00 — Fråga 2016/17:628 Utvisningar av dömda brottslingar av Boriana (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Av de brottslingar som döms till utvisning efter avtjänat straff är det få som faktiskt lämnar landet. Tre av fyra som döms till utvisning släpps på fri fot efter avtjänat straff. Enligt SVT finns 190 utvisningsdömda personer i varav 51 har försvunnit, vilket innebär att polisen inte vet var de befinner sig. På grund av olika orsaker kan personer som dömts till utvisning från uppehålla sig i landet efter avtjänat straff. Om den dömdes hemland bedöms som osäkert på grund av exempelvis krig kan utvisningar inte verkställas, vilket enligt svensk lag innebär att personen inte kan hållas i förvar eftersom det förutsätter att en avvisning kan verkställas. Men det är heller inte säkert att en utvisningsdömd hålls i förvar även om han eller hon kommer från ett säkert land och det går att verkställa utvisningen. Det krävs särskilda skäl för att hålla en person i förvar, det måste föreligga en bedömd risk för exempelvis fortsatt brottslighet eller en risk att personen håller sig undan för att slippa utvisning. Sammantaget skapar det här stora möjligheter för den som vill försvåra en utvisning att stanna i landet utan att svenska myndigheter kan agera. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att dömda brottslingar som ska utvisas lämnar landet efter avtjänat straff?
fr · H411629 · 2017-01-11 00:00:00 — Fråga 2016/17:629 Behandlings- och rehabiliteringsmetoder för PTSD av (L) till Statsrådet (S) tog beslut om socialutskottets betänkande Hälso- och sjukvårdsfrågor (2015/16:SoU7). I det fanns tre tillkännagivanden, varav ett om att regeringen bör ge för hälsa, arbetsliv och välfärd i uppdrag att se över forskningen om behandlings- och rehabiliteringsmetoder för posttraumatiskt stressyndrom (PTSD). Av regleringsbrevet för avseende för hälsa, arbetsliv och välfärd går det inte att utläsa om forskningsrådet fått detta uppdrag eller inte. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur svarar statsrådet och regeringen på tillkännagivande om forskning om behandlings- och rehabiliteringsmetoder för PTSD?
fr · H411631 · 2017-01-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:631 Gemensam skolundervisning av (M) till Utbildningsminister (MP) I ska ingen kunna ta sig rätten att neka sin dotter att leva i ett jämställt samhälle. Flickor och pojkar ska delta i skolundervisning tillsammans och på lika villkor. Det är en brist att den svenska skolan saknar ett tydligt regelverk rörande könsuppdelning i skolundervisning. Att ett sådant regelverk saknas kan ha sin förklaring i en osäkerhet om religionsfrihetens räckvidd. har i ett uppmärksammat avgörande slagit fast att föräldrar inte med hänvisning till religiösa skäl får hindra sina barn att delta i simundervisning som skolan anordnar. Det är ett välkommet beslut som bör få följdverkningar för regelverket i . Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till utbildningsministern: Är ministern beredd att ta initiativ till ett regelverk med innebörden att skolundervisningen i ska vara gemensam för flickor och pojkar och att föräldrar inte av religiösa skäl ska kunna hindra sina barn att delta i sådan gemensam skolundervisning?
fr · H411632 · 2017-01-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:632 Avdragsrätt för a-kassa och fackföreningsavgift av (S) till Finansminister (S) Metallare och socialdemokrat tycker jag att det är viktigt att alla är medlemmar i en fackförening och dess a-kassa. Även företagare bör, inte minst för sin egen skull, vara med i en a-kassa. Arbetslöshetsförsäkringen är en viktig del av det svenska socialförsäkringssystemet och den svenska modellen. Regeringen var snabb med att ta bort både avdragsrätten för avgiften till a-kassa och avgiften för fackligt medlemskap. I dessa fall var de så kallade nya inget ”arbetarparti”. Många lämnade a-kassorna och fick sedan problem då de blev arbetslösa under finanskrisen. Borgerligheten fick då kalla fötter och sade, i alla fall i ord, att det var bra att folk var med i a-kassorna. Utan a-kassor hamnar nämligen försörjningsansvaret i slutändan på samhället och skattebetalarna. Om arbetslösheten växer, vilket den då gjorde, blir den ett sänke för både statsfinanserna och kommunernas budgetar. Arbetsgivarna har precis som löntagarna sammanslutit sig i gemensamma intresseorganisationer. har företag och företagare rätt att göra avdrag för avgiften för medlemskap i en arbetsgivarorganisation, medan motsvarande rätt inte gäller för arbetstagares avgift för medlemskap i en facklig organisation. Detta är en obalans och brist på neutralitet som måste korrigeras. Även avdragsrätten för avgiften för medlemskap i en facklig organisation ska återinföras. Avser finansministern att återinföra avdragsrätten för avgift till arbetslöshetskassa och avgift för medlemskap i fackliga organisationer?
fr · H411633 · 2017-01-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:633 Sjuksköterskeflykten från landstingen av (M) till Statsrådet (S) Enligt aktuella uppgifter i tidningen ökar nu kraftigt andelen sjuksköterskor som säger upp sina anställningar i landstingen. Det handlar i vissa landsting om en fördubbling. Denna sammanställning jämför åren 2010, 2014, 2015 och 2016. Den ger därmed en översiktlig bild av den nuvarande personalsituationen inom vården i hela . Situationen är i jämförelse med andra landsting/regioner allra mest bekymmersam i läns landsting. De landsting/regioner med störst aktuella ökningar av sjuksköterskor som frivilligt säger upp sina anställningar återfinns i , och . Tas hela tidsperioden –2015 med i analysen är det som står för den allra största ökningen, en tredubbling av antalet sjuksköterskor som säger upp sin anställning. har ungefär 3 500 fler läkare och 5 200 fler sjuksköterskor jämfört med . Antalet läkare som är sysselsatta inom den svenska vården har ökat från 25 425 läkare till 39 524 läkare . Detta ger en ökning motsvarande i reella tal, därtill en betydande ökning per capita. Antalet sjuksköterskor har ökat från 85 1995 till 107 253 sjuksköterskor . Det är en ökning . Däremot minskar antalet undersköterskor långsamt, men trendmässigt. Trots fler utbildade läkare och sjuksköterskor än är personalsituationen inom vården alarmerande. Regeringens propositionslista på nödvändiga viktiga vårdreformer är fortsatt tom. Några konkreta åtgärder för att möta utmaningar med till exempel nationella strategier eller handlingsplaner finns inte, trots halvtid i mandatperioden för regeringen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilken analys gör ansvarigt statsråd av att andelen sjuksköterskor som säger upp sig ökar kraftigt, och vilka nya konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att vända den oroande utvecklingen?
fr · H411634 · 2017-01-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:634 Kvinnors rättigheter i av (M) till Utrikesminister (S) Under besöket, i samtal med svenska medier, fällde statsministern ett yttrande som lät antyda att statsministern anser att de hinder kvinnor möter i är jämförbara med de hinder kvinnor möter i . Uttalandet väckte mycket uppmärksamhet och berättigad kritik. Kvinnors rätt till frihet och självbestämmande i är praktiskt taget obefintlig. I frågor om exempelvis äktenskap, skilsmässa, arv och familj är kvinnans vilja förbehållslöst underordnad mannens. Kvinnors klädsel dikteras av lagar, likaså deras interaktioner med andra kvinnor och män. Kvinnor är därtill förbjudna att vistas utomhus utan överinseende av en man och får heller inte köra bil. tog plats i , där utlovat att aktivt driva frågor om bland annat kvinnors rättigheter. Uppenbarligen gäller inte denna linje i kontakter med , där kvinnors rättigheter ständigt undermineras. Det är märkligt, men framför allt är det ett svek mot kvinnorna i landet. De lever med förtrycket som ständig följeslagare och kommer i de allra flesta fall aldrig att få uppleva den frihet kvinnor åtnjuter i . Det borde vara självklart att en regering som kallar sig för ”världens första feministiska regering” för deras talan och blir deras röst, eftersom de under hot om våld och straff har förvägrats en egen. Med anledning av det som ovan anförs vill jag fråga utrikesministern: Avser ministern och regeringen att tydligare lyfta frågan om kvinnors rättigheter i sina fortsatta kontakter med ?
fr · H411635 · 2017-01-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:635 Järnvägsunderhåll av (M) till Statsrådet (S) Regeringen beslutade att ska genomföra åtgärder för att i egen regi organisera och bedriva verksamhet för leveransuppföljning och underhållsbesiktning avseende järnvägsunderhåll. Att får ett samlat ansvar för besiktningen är positivt och kommer förhoppningsvis att leda till en bättre styrning och planering av järnvägsunderhållet. Men regeringen vill även förstatliga underhållet, trots att egna studier visar att kostnaderna för underhållet blir lägre som kvaliteten bibehålls när fler aktörer är med och bidrar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att tillse att kostnaderna inte skenar och kvaliteten inte försämras om järnvägsunderhållet förstatligas?
fr · H411636 · 2017-01-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:636 Förtroendet för svensk jakt och viltförvaltning av (M) till Statsrådet (S) Viltförvaltningsdelegationerna vid de svenska länsstyrelserna fungerar med blandad framgång. I till exempel har flera intresse- och brukarorganisationer lämnat viltförvaltningsdelegationen, eftersom arbetet inte fungerar så som det är tänkt med lokalt förankrade beslut. Situationen är akut. I sitt svar (Dnr N2016/08037/FJR) på min skriftliga fråga (2016/17:564) skriver statsrådet att ”regeringen långsiktigt agerar för att bygga upp förtroendefulla samarbeten med berörda aktörer i syfte att förbättra förutsättningarna för en effektiv och hållbar viltförvaltning”. Detta rimmar illa med regeringens brist på förslag för hur de lokala viltförvaltingsdelegationerna ska öka det lokala medinflytandet över viltförvaltningen och framför allt den mycket komplicerade rovdjursförvaltningen i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt har statsrådet agerat för att bygga upp förtroendet för svensk jakt och viltförvaltning?
fr · H411637 · 2017-01-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:637 Fortsatt utredning av en ny jakt- och viltmyndighet av (M) till Statsrådet (S) Jag ställde en skriftlig fråga (2016/17:564) till statsrådet om när han avser att inrätta den nya myndighet med ansvar för jakt och viltvård som har tillkännagett regeringen under /15. Statsrådet svarade (Dnr N2016/08037/FJR) att vissa frågor från delbetänkande – jakt och viltförvaltning i en ny tid (SOU 2013:71) kräver vidare utredning. Regeringen har sagt att den ska göra något för jakten, men åtgärderna lyser med sin frånvaro. Det framstår som att regeringen hyser en ovilja mot att göra vad har tillkännagivit och hellre begraver denna för jakten och viltvården viktiga fråga genom att hänvisa till behov av långa utredningstider på . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att utreda de utestående frågorna ur delbetänkande om en jakt- och viltmyndighet, och när förväntas arbetet vara klart?
fr · H411640 · 2017-01-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:640 Framtiden för nödvändig datalagring av (M) till Statsrådet (S) underkände i ett förhandsavgörande de svenska reglerna för datalagring. I förhandsavgörandet dömer ut den svenska lagstiftningen som alltför omfattande och generell. Genom datalagringen är det möjligt att dra långtgående slutsatser om användares privatliv och i princip kartlägga personens liv, vilket ser mycket allvarligt på. framför att det är tillåtet med datalagring men att detta endast får ske i syfte att bekämpa grov brottslighet. För att det ska vara tillåtet och i enlighet med mänskliga rättigheter krävs också att datalagringen är mer avgränsad och inte omfattar all trafik för alla användare. I och med avgörandet saknas alltså lagstöd för operatörer att lagra trafik- och lokaliseringsuppgifter. Det finns många exempel på kriminella som blivit dömda tack vare datalagring och den information som var sparad. Personer som begått våldtäkter, barnpornografibrott, mord och rån har kunnat dömas med stöd av uppgifter om deras trafik och lokalisering. Om detta vittnar flertalet åklagare och brottsutredare. Enligt uppgifter i medierna har statrådet Ygeman meddelat att han vill föra en dialog med teleoperatörerna och förmå dem att, trots dom, ändå ge ut mobildata. Ett vällovligt agerande, men den hårdragna slutsatsen blir att han uppmanar teleoperatörerna att bryta mot EU-domen. Risken är då att de kan bli föremål från stämningar av privatpersoner. Ett betydligt bättre agerande vore att skyndsamt ta initiativ och agera för att ny lagstiftning snabbt ska komma på plats. Mina fråga till statsrådet blir med anledning av det ovan sagda: Vilka initiativ kommer statsrådet att ta för att säkerställa att brottsbekämpande myndigheter erhåller den information och de mobildata som de behöver i sitt mycket viktiga arbete?
fr · H411642 · 2017-01-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:642 Trähusbyggande av (S) till Statsrådet (MP) I ett av de samverkansprogram som regeringen lanserat för att stärka konkurrenskraft finns ett särskilt fokus på den svenska träindustrin. Det handlar om smart industri med hänsyn till en hållbar klimatpolitik som också gynnar hela utveckling. av alla som byggs är trähus. Nog finns det all anledning att öka på detta område. Det ger möjligheter att lyfta den industri som är involverad, men också utbildning och forskning på området. I stora delar av landet är träindustrin av stor betydelse för jobb och utveckling och tillväxt. Trä är bra på många sätt. Men också miljövänligt att bygga med. Ett sätt att få ytterligare fart på bostadsbyggandet, som jag vet att regeringen prioriterar. Jag har noterat att regeringen tagit initiativ till rundabordssamtal med näringen för att öka kunskapen och engagemanget i frågan. Det är ett bra initiativ, och jag är säker på att mycket har kommit fram av detta och utgår ifrån att fortsättning följer. Det handlar om att rent tekniskt utveckla trähusbyggandet men också om forskning och innovation. Det är ju med kunskap och kvalitet som konkurrenskraft ska byggas, inte lägre löner. Jag tror att det till stor del handlar om kunskap och attityd. gröna guld, skogen, ska användas och vårdas. Så sent som lanserade nya byggsystem för ökat träbyggande. Det tar fasta på att man kan bygga upp till tolv våningsplan i trä. Jag är väl medveten om att olika material utvecklas bäst i konkurrens. Trä är förstås inte allena saliggörande. Men utvecklingen av smarta städer och klimatmedvetenhet gör att jag tror att det är bra att vi driver på i denna fråga. När det byggs trähus i städer och tätorter skapas det arbetstillfällen i hela landet. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ avser statsrådet att ta för att öka trähusbyggnationen i ?
fr · H411643 · 2017-01-12 00:00:00 — Fråga 2016/17:643 Nedläggningen av Distansapoteket i av (M) till Statsrådet (S) Statliga har meddelat att man kommer att lägga ned Distansapoteket i . Distansapoteket etablerades i som kompensation för förlorade jobb i samband med regementsnedläggningen. Nedläggningen av Distansapoteket drabbar nu 57 anställda i . Beslutet rimmar illa med regeringens påstådda ambition att flytta jobb från storstadsområdena till andra arbetsmarknader. beslutade att stänga sitt kontor i och flytta verksamheten till . drabbas alltså arbetsmarknaden i nordöstra av statliga beslut. Min fråga till statsrådet är: På vilket sätt avser statsrådet och regeringen att kompensera och nordöstra för nedläggningen av statlig verksamhet för att därigenom kunna leva upp till ambitionen att flytta statliga jobb från storstadsområdena?