ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H4121869 · 2017-09-11 00:00:00 — Dnr N2017/05440/TIF Svar på fråga 2016/17:1869 av (L) Hinder för tågförbindelsen – har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att tågtrafiken mellan och ska kunna fortsätta att utvecklas positivt både i närtid och på lång sikt. Det är glädjande att kunna konstatera att har lyckats etablera en mycket framgångsrik tågförbindelse mellan –. Det skapar möjligheter för regionförstoring och växande arbetsmarknader vilket bidrar positivt till näringslivet. Som nämner i sin fråga så planerar den för underhållsarbeten på järnvägen. Underhållsåtgärder är nödvändiga att genomföra för att både på kort och på lång sikt säkerställa att trafiken kan fortlöpa. Tyvärr så orsakar dessa underhållsåtgärder störningar i trafiken, det är inte möjligt att utföra underhåll av banan som den trafikeras. Det är viktigt att planera underhållsåtgärderna så att de orsakar så lite störningar som möjligt för både person- och godstrafiken. Min företrädare har tidigare haft dialog med den norska infrastrukturministern angående de planerade banarbetena. Det framfördes då från svensk sida vikten av bra tågförbindelser mellan våra huvudstäder och att det finns en oro för att den viktiga trafiken mellan och kommer att påverkas negativt av de planerade banarbetena samt att det är viktigt att finna lösningar som drabbar resandet så lite som möjligt. Jag avser att fortsatt följa frågan och vid behov åter framföra samma synpunkter till igen.
frs · H4121870 · 2017-09-13 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1870 av (S) En polishögskola i har frågat mig när jag och regeringen väntas besluta om ska startas i . Det är som är uppdragsgivare åt de tre lärosäten som bedriver polisutbildning. har således ett stort inflytande över vilka lärosäten som efter beslut av regeringen ska få bedriva grundutbildning till polisman. Regeringen beslutade att ge i uppdrag att stärka kompetensförsörjningen. ska i uppdraget bland annat undersöka förutsättningarna för att etablera polisutbildning vid ytterligare två lärosäten i landet, ett i västra och ett i . Den delen i uppdraget ska redovisas . Det är därför för tidigt att svara på frågan om en eventuell ny polisutbildning i .
frs · H4121871 · 2017-09-12 00:00:00 — Dnr Fi2017/03349/SFÖ Svar på fråga 2016/17:1871 av (M) Flytten av myndigheter har frågat mig varför ingen stad i var aktuell när det fattades beslut om att flytta myndigheter från till andra delar av landet. Det framgår av budgetpropositionen att regeringen avser fortsätta verka för att öka spridningen av statliga myndigheter över landet (prop. 2016/17:1 utg.omr. 2 avsnitt 4.4). Jag vill dock inte uttala mig om vilka myndigheter eller verksamheter som kan bli aktuella. I grunden handlar frågan om spridningen av statliga myndigheter i landet om statens legitimitet. Regeringen har i arbetet med att omlokalisera myndigheter som utgångspunkt att myndigheten ska ha bra förutsättningar att bedriva verksamhet på den nya orten. Valet av ort vid omlokalisering måste göras utifrån den omlokaliserade myndighetens verksamhet och det går därför inte att uttala sig om särskilda regioner.
frs · H4121873 · 2017-09-14 00:00:00 — Dnr N2017/05464/FJR Svar på fråga 2016/17:1873 av (M) Förbud mot ålfiske i har frågat mig hur jag och regeringen avser att agera för att stoppa kommissionens förslag om ett totalt ålfiskeförbud i . Rådets förordning (EG) nr 1100/2007 av om åtgärder för återhämtning av beståndet av europeisk ål anger ramarna och målen för medlemsstaternas ålförvaltning. Det övergripande målet för förordningen är att på lång sikt uppnå en utvandring av lekvandrande blankål till havet som motsvarar av vad ett av människan helt opåverkat bestånd skulle ha producerat. Det är upp till medlemsstaterna att på olika sätt uppnå målet genom att upprätta och genomföra nationella förvaltningsplaner. Dessa nationella förvaltningsplaner godkänns av kommissionen. ICES () rådgivning har legat till grund för detta mål. ICES bedömer att statusen för den europeiska ålen fortsatt är kritisk. Kommissionens förslag innebär ett fiskeförbud i . Kommissionens förslag omfattar endast . Ålen vandrar långt och berör fler än . Eftersom nuvarande åtgärder visat sig otillräckliga finns det skäl för ytterligare åtgärder, både i sötvatten och inom fisket till havs. Det är viktigt att vi får till stånd en helhetslösning med långsiktiga åtgärder där ansvaret för ålen hanteras av hela EU och inte bara . pågår förhandlingar, där deltar, om kommissionens förslag. Det huvudsakliga målet för den svenska nationella förvaltningsplanen för ål syftar till att dimensionera åtgärder så att vi vänder beståndsutvecklingen från minskande till ökande rekrytering. Det förutsätter att åtgärderna är långsiktiga och genomförs i samma utsträckning över hela .
frs · H4121874 · 2017-09-12 00:00:00 — N2017/05465/BSÄ Svar på fråga 2016/17:1874 av (M) Postnord har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att alla, oavsett var man bor i , ska ha tillgång till postleveranser från Postnord och att företaget uppfyller sina krav samt säkerställer möjligheter till företagande. En fungerande postverksamhet i hela landet är viktig för den här regeringen, svenska folket ska kunna lita på posten och att breven kommer fram . Jag är därför bekymrad över de problem som svenska folket upplever och som det har rapporterats om i media . Jag kommer inte att nöja mig förrän allmänhetens förtroende för bolaget är återupprättat. Enligt första stycket 1 § 3 kap. postlagen (2010:1045) ska den samhällsomfattande posttjänsten uppfylla kraven att det varje arbetsdag och minst , utom under omständigheter eller geografiska förhållanden som tillståndsmyndigheten bedömer utgör skäl för undantag, ska göras minst en insamling och minst en utdelning av postförsändelser. Denna lag ska självklart följas. () är den myndighet som är utsedd av regeringen att utöva tillsyn inom postområdet och myndigheten för en tät dialog med alla postoperatörer om kvalitetsproblem, av vilka är den största. PTS ser allvarligt på situationen och har ökat sina tillsynsinsatser med bland annat fler fysiska tillsynsbesök, tätare dialog och krav på och uppföljning av lokala åtgärdsplaner. PTS meddelar också de förelägganden som behövs för att postlagen, föreskrifter eller tillståndsvillkor, som meddelats med stöd av lagen, ska följas. Som ansvarig minister för ägandet av de statliga bolagen för jag en tät dialog med om bl a kvalitetsproblem och jag följer noggrant PostNord AB:s verksamhet och PTS tillsynsrapporter. Regeringen arbetar med frågan om ny postlagstiftning.
frs · H4121875 · 2017-09-13 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1875 av (SD) Humanitärt stöd till civila i bland annat ar-Raqqa har frågat mig om vad jag och regeringen gjort för flyktingar som befinner sig i krigszonen samt vad vi avser att vidta för åtgärder för att skydda flyktingar i områden som exempelvis ar-Raqqa. Situationen i Raqqa är mycket allvarlig. Enligt den senaste informationen från FN:s humanitära samordningsorgan OCHA befinner sig 10 000-25 000 människor kvar i staden med mycket begränsade möjligheter att lämna. Uppskattningsvis 183 000 människor är internt fördrivna i . En utmaning för humanitära aktörer är att pågående strider gör det svårt att nå fram med humanitära insatser. Dessutom innebär den utbredda mineringen av staden att det är svårt att utföra humanitära insatser i befriade områden. På grund av detta riktas det humanitära biståndet mestadels till de områden där utsatta människor som lyckats fly staden befinner sig. FN har, trots dessa utmaningar, lyckats nå över en kvarts miljon drabbade med humanitärt stöd i . För att öka det humanitära stödet har FN utarbetat en humanitär responsplan för Raqqa stad. Planen fokuserar på skyddsåtgärder och livräddande insatser och kommer att genomföras då säkerhetssituationen tillåter. ger omfattande humanitärt bistånd till de som drabbats av kriget i . Stöd ges genom icke-öronmärkta bidrag till FN-organisationer och till . Dessa flexibla resurser möjliggör för humanitära aktörer att snabbt anpassa den humanitära hjälpen till aktuella behov bland civila som drabbats. Sida bidrar med till humanitära insatser specifikt till Syrienkrisen. Riktat stöd till bland annat kanaliseras genom , Norska , Svenska Röda Korset (genom Syriska rödahalvmånen, SARC), () och Islamic Relief. beslöt Sida om ytterligare för Syrienkrisen. Sida har ständig beredskap att med kort varsel aktivera sin reserv för att möta nya behov. Centralt är att humanitära insatser kanaliseras till organisationer som har förmåga att fördela hjälpen behovsbaserat, opartiskt och neutralt. I driver särskilt frågan om landsomfattande humanitärt tillträde, ökad respekt för internationell humanitär rätt, inklusive skydd av civila, skydd av sjukvård och skydd av humanitär personal. De humanitära behoven kommer dock att kvarstå så länge konflikten fortgår. I syfte att komma åt de bakomliggande orsakerna till krisen stödjer även den FN-ledda politiska processen som syftar till en politisk lösning i linje med säkerhetsrådsresolution .
frs · H4121876 · 2017-09-15 00:00:00 — Dnr N2017/05476/SK Svar på fråga 2016/17:1876 av (M) Tvångsinlösen av skog har frågat mig hur jag ser på tvångsinlösen av skogsbestånd samt äganderätten för skogsägare. Jag vill inleda med att säga att skogsbruket är en av basnäringar som tillsammans med annan näringsverksamhet bidrar till landets samlade välstånd. Skogspolitiken bygger på två jämställda mål; miljömålet och produktionsmålet. Det finns behov av att utveckla bägge dessa delar. Likaväl som skydd och miljöhänsyn ska öka, är en ökad produktion av skoglig råvara viktigt i omställningen till ett biobaserat samhälle och för att fasa ut fossil energi. Äganderätten är grundlagsskyddad och inte ifrågasatt av regeringen. Hälften av landets skogar ägs och brukas av enskilda privata skogsägare och skogsägarna är således mycket viktiga för förvaltningen av skogar. Frihet under ansvar innebär att den enskildes äganderätt till sin skog ska värnas som skogsägaren har en betydelsefull del i det gemensamma ansvaret att förvalta skogsresursens alla värden. Detta ska ske på ett långsiktigt hållbart sätt i enlighet med ekosystemansatsen och de krav som följer av den miniminivå som lagstiftningen utgör. Skogspolitikens två jämställda mål och det delade ansvaret mellan samhället och skogsägarna, kräver en tydlighet och långsiktighet beträffande äganderätten. Regeringen har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas. I budgetpropositionen föreslår regeringen att medel avsätts för en landsomfattande nyckelbiotopsinventering. Vidare föreslår regeringen en förstärkning med för att i större utsträckning kunna erbjuda skogsägare med nyckelbiotopsrika brukningsenheter möjligheter till ersättning för områdesskydd. Ersättningen som lämnas vid intrång ska motsvara ett bedömt marknadsvärde plus , enligt expropriationslagen. Jag konstaterar alltså att en berörd markägare får en ersättning som överstiger det bedömda marknadsvärdet . För mig är det viktigt att inte skogsägarna kommer i kläm. Satsningen bedöms ge stor naturvårdsnytta och ökar förtroendet för naturvårdsarbetet i skogen. Regeringen bedömer att processen med att utveckla ett nationellt skogsprogram i dialog med alla skogens intressenter får betydelse för utvecklingen av och villkoren för skogsbruket. Visionen för skogsprogrammet ”Skogen – det gröna guldet – ska bidra med jobb och hållbar tillväxt i hela landet samt till utvecklingen av en växande bioekonomi” ska vägleda oss i detta. Min förhoppning är att regeringens samlade insatser på det skogliga området, inte minst genom det nationella skogsprogrammet och satsningarna på skydd av skog, gör att arbetet mot de jämställda målen utvecklas på ett positivt sätt.
frs · H4121877 · 2017-09-15 00:00:00 — Dnr N2017/05484/JM Svar på fråga 2016/17:1877 av (M) Kemikalieinspektionens förbud mot växtskyddsmedlet Stomp har frågat mig om vilka åtgärder som jag avser att vidta för att det ska finnas fungerande växtskyddsmedel för växtodlingen i . Regeringen har i En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet (prop. 2016/17:104) slagit fast att det bör finnas god tillgång till växtskyddsmedel som effektivt kan hantera de växtskadegörare som inverkar på odlingen och minimerar riskerna och konsekvenserna för människors hälsa och miljö. Ett hållbart växtskydd är en förutsättning för att svensk växtodling ska kunna utveckla sin produktion i enlighet med livsmedelsstrategins övergripande mål. Effektiva och hållbara förebyggande åtgärder och bekämpningsåtgärder krävs såväl för etablerade som nya växtskadegörare. I linje med detta har regeringen också beslutat om en rad åtgärder. Regeringen har för att säkra tillgången till växtskyddsmedel för mindre användningsområden avsatt medel till för att ge stöd till arbetet med att utveckla växtskyddsmedel och för ett hållbart växtskydd för grödor som odlas i mindre omfattning eller som har mindre användningsområden. Regeringen har vidare gett i uppdrag att förstärka och utveckla växtskyddsrådet och avsatt ytterligare medel för detta arbete.
frs · H4121878 · 2017-09-13 00:00:00 — Dnr N2017/05504/SUBT Svar på fråga 2016/17:1878 av (M) Information om lastbilars last och färdvägar har frågat mig vilka åtgärder jag vidtar för att information om last och färdvägar från Transportstyrelsen inte ska hamna på avvägar. Det är av stor vikt att information som är säkerhetskänslig eller sekretessbelagd av andra skäl hanteras med erforderliga insatser för informationssäkerhet. När så inte sker ser regeringen mycket allvarligt på detta. Med anledning av den händelse rörande drift av Transportstyrelsens it-system som refererar till uppdrog regeringen åt Transportstyrelsen att kartlägga vilka säkerhetskänsliga eller av andra skäl sekretessbelagda uppgifter som har hanterats av icke säkerhetsprövade medarbetare hos leverantörer och underleverantörer samt att bedöma hur hanteringen överensstämmer med gällande regelverk. beslutade regeringen att en utredare ska granska den process som ledde fram till att skyddsvärd information har hanterats på ett sätt som strider mot svensk lag. Utredaren ska vidare redogöra för vilka lärdomar som kan dras av den aktuella upphandlingen. fattade dessutom regeringen beslut om ett uppdrag till samtliga bevakningsansvariga myndigheter att analysera och bedöma informationssäkerheten i den egna verksamheten.
frs · H4121879 · 2017-09-13 00:00:00 — Dnr N2017/05611/SUBT Svar på fråga 2016/17:1879 av (SD) Samordningen inom har frågat statsministern vilka brister i samordningen det var som ledde till att statsministern inte hade information om den allvarliga händelsen kring Transportstyrelsens bristande hantering av sekretessbelagd information som rör rikets säkerhet. Frågan har överlämnats till mig. Det pågår en granskning av ärendet i . Jag vill inte föregripa denna.
frs · H4121880 · 2017-09-12 00:00:00 — Dnr N2017/05552/TIF Svar på fråga 2016/17:1880 av (M) Trafiksatsningar i har frågat mig om jag och regeringen avser att satsa på tågsträckan –med anledning av att i sina planer för transportsystemet 2018–2029 utelämnat satsningen på etappen –. överlämnade sitt förslag till ny nationell trafikslagsövergripande plan för perioden –2029 till regeringen. föreslår i sitt planförslag att sträckan ––ska vara en s.k. utpekad brist, ett begrepp som använder för att uppmärksamma regeringen på att den sannolikt kommer att behöva hanteras i samband med kommande revideringar av nationell plan. anger att det, om regeringen ställer sig bakom förslaget, kommer att prioritera framtagande av ett fördjupat underlag så att det kommer att finnas mer kunskap om bristerna och möjliga åtgärder vid nästa planeringsomgång. –har som bekant utgått på grund av ett stort omtag. förslag till nationell plan har gått ut på en bred remiss och kommer att beredas på sedvanligt sätt inom . Hur den slutliga planen kommer att se ut tar regeringen beslut om och jag kan därför inte uttala mig om enskilda objekt.
frs · H4121881 · 2017-09-13 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1881 av (M) Förändring av svensk säkerhetsdoktrin har frågat mig när och varför svensk säkerhetsdoktrin ändrats, bort från idén om att kärnvapenstaterna måste involveras i det viktiga nedrustningsarbetet till förmån för, vad betecknar som, ett ensidigt proklamatoriskt avtal. Någon sådan förändring som tycker sig se har aldrig ägt rum. Regeringens självklara utgångspunkt är att alltid verka för att kärnvapenstaterna engagerar sig i processer för kärnvapennedrustning – något dessa stater också åtagit sig att göra inom ramen för icke-spridningsfördraget NPT. Det är ett faktum att målet om en kärnvapenfri värld inte kommer att kunna uppnås om så inte sker. Vikten av kärnvapenstaters engagemang är också ett återkommande budskap från svensk sida i våra diplomatiska kontakter om nedrustning och icke-spridning med dessa länder. Vi deltar i viktiga samarbetsprojekt om bland annat verifikation av kärnvapennedrustning med och . Ett annat exempel är att är ett av 25 länder, varav flera kärnvapenstater, som deltar i en expertgrupp med syfte att bana väg för förhandlingar om ett avtal som förbjuder produktion av klyvbart material för vapenändamål. delar vi den frustration som många icke-kärnvapenstater känner med bristen på framsteg för nedrustningsarbetet inom ramen för NPT och provstoppsavtalet CTBT. Från svensk sida uppmanade vi sålunda starkt kärnvapenstaterna och deras allierade att delta i processen som föregick antagandet av konventionen om ett kärnvapenförbud och som omfattade en klar majoritet av FN:s medlemsländer. Med ett undantag – – valde tyvärr denna grupp att utebli från förhandlingarna. Jag kan bara beklaga det. Det hade varit till gagn för hela processen och dess slutresultat om deltagandet runt förhandlingsbordet varit bredare. skulle det varit oförenligt med ambitiösa politik för internationell nedrustning att avstå från engagemang i förbudsförhandlingen bara därför att kärnvapenstaterna valde att inte delta. I ett läge där kärnvapen är på god väg att återfå en allt mer central plats i den globala säkerhetspolitiken, med alla de risker detta för med sig, behöver det internationella samfundet tvärtom tydligt ta ställning mot denna utveckling. Ett starkt internationellt regelverk och global norm mot dessa destruktiva vapen behövs som steg på vägen mot målet om en kärnvapenfri värld.
frs · H4121882 · 2017-09-12 00:00:00 — Dnr N2017/05550/TIF Svar på fråga 2016/17:1882 av (S) Fungerande tågtrafik mellan våra huvudstäder har frågat mig om jag avser att fortsätta dialogen med den norska infrastrukturministern om vikten av en fungerande tågtrafik mellan och . Min företrädare har tidigare haft dialog med den norska infrastrukturministern angående de planerade banarbetena. Det framfördes då från svensk sida vikten av bra tågförbindelser mellan våra huvudstäder och att det finns en oro för att den viktiga trafiken mellan och kommer att påverkas negativt av de planerade banarbetena samt att det är viktigt att finna lösningar som drabbar resandet så lite som möjligt. Jag avser att fortsatt följa frågan och vid behov åter framföra samma synpunkter till igen.
frs · H4121883 · 2017-09-13 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1883 av (S) NordGen har frågat mig vilka initiativ jag avser ta, som utrikesminister och nordisk samarbetsminister, för att säkerställa att NordGen kan bedriva sin verksamhet fullt ut. Jag delar uppfattning att NordGen bedriver en viktig verksamhet som tillför stor och konkret nordisk nytta. Regeringen är väl medveten om NordGens utmaningar med eftersatt underhåll, eftersläpning av fröhantering samt bristande ekonomiska förutsättningar. är pådrivande i de diskussioner som förs i olika fora och ministerråd inom det nordiska systemet för att hitta extra medel att tillföra NordGen. I Nordiska ministerrådets budgetförslag ingår en ökad tilldelning till NordGen. Utöver detta har föreslagit att medel från samarbetsministrarnas budget ska överföras till NordGen möjligt för att komma tillrätta med de mest akuta behoven. Detta är också något jag nämnde då jag mötte mina nordiska kollegor i . Vid sidan av den rena finansieringsfrågan finns det även behov för strategiska diskussioner om vilka fröer som hanteras och lagras för att säkerställa att våra resurser faktiskt går till att bevara de för mest värdefulla arterna. Arbete pågår alltså på bred front för att se till att NordGen också fortsatt kan vara ett flaggskepp i det nordiska samarbetet.
frs · H4121884 · 2017-09-13 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1884 av (V) och 36:e session har frågat mig om jag avser agera för att ska framföra att måste följa FN:s resolutioner angående det västsahariska folkets rätt till frihet och självbestämmande och skyndsamt genomföra folkomröstningen om ett självständigt och fritt . Regeringen stödjer FN:s arbete som syftar till att nå en rättvis, ömsesidigt godtagbar förhandlingslösning där västsahariernas rätt till självbestämmande tillfredsställs. Detta inkluderar stöd för arbetet med att genomföra FN:s resolutioner. röstade , tillsammans med samtliga andra säkerhetsrådsmedlemmar, för resolution , som förlängde FN-insatsen mandat. Under förhandlingarna agerade för att resolutionen skulle fokusera på återupptagna politiska förhandlingar, samt för att humanitära frågor, mänskliga rättigheter och kvinnors deltagande tydligare skulle inkluderas i texten. Våra insatser bidrog till att resolutionen lyfte fram humanitärt stöd till västsahariska flyktingar, mänskliga rättigheter samt, , att kvinnor inkluderas i den politiska processen. Vi drev, och fick gehör för, stärkt samarbete med FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, OHCHR. uttryckte i sin röstförklaring vid antagandet av mandatförlängning att om inte framsteg görs i Västsaharafrågan måste alla lösningsförslag finnas på bordet, inklusive frågan om en folkomröstning. Vårt slutmål är en lösning på konflikten i där västsahariernas rätt till självbestämmande tillfredsställs. Vid 27:e sessionen av FN:s universella granskningsmekanism (, UPR) lyfte bland annat de svårigheter som civilsamhällesorganisationer möter i , i synnerhet de organisationer som arbetar för ett självständigt . rekommenderade att bland annat säkerställa att pressfriheten, åsiktsfriheten, mötesfriheten och föreningsfriheten respekterades, inklusive för personer som uttrycker åsikter om situationen i . Regeringen kommer att fortsätta stödja FN-processen och uppmärksamma situationen i och med målet om att nå en förhandlingslösning där västsahariernas rätt till självbestämmande tillfredsställs.