ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H4111522 · 2017-06-02 00:00:00 — Fråga 2016/17:1522 Djurpolisens arbetsuppgifter av (M) till Statsrådet (S) Enligt uppgifter i medier har djurpolisen i och sedan starten omhändertagit omkring 2 800 djur. I genomsnitt omhändertar djurpolisen drygt 400 djur . I vårpropositionen meddelade regeringen att den flyttar delar av polisens uppgifter på djurområdet till en annan myndighet. beslutade regeringen om en lagrådsremiss med förslag som innebär att vissa av arbetsuppgifter med djur flyttas över till länsstyrelserna. På regeringens hemsida går det att läsa att ”förslagen innebär bland annat att inte längre ska ha det huvudsakliga ansvaret enligt djurskyddslagen för att transportera, förvara, sälja, skänka bort och låta avliva omhändertagna djur. Förslagen innebär vidare att de flesta av uppgifter enligt lagen om tillsyn över hundar och katter flyttas till länsstyrelserna. I vissa fall krävs det särskilda befogenheter och den särskilda kompetens som finns inom och i dessa fall bör enligt förslaget arbetsuppgifterna ligga kvar på ”. Enligt statsrådet renodlas verksamhet för att ”ge dem bättre förutsättningar att ägna sig åt kärnverksamheten – att bekämpa brott och upprätthålla allmän ordning och säkerhet”. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Regeringens förslag väcker frågor om att djurskyddet fortsatt nedprioriteras av den nuvarande regeringen. Den nya djurskyddslagen dröjer. förändrar hastigt sina föreskrifter innan det tillträtt. Det är viktigt att säkerställa att länsstyrelserna har medel och möjlighet att överta polisens uppgifter. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kommer de arbetsuppgifterna som ska ligga kvar hos att ligga kvar hos djurpolisen eller ute i lokalpolisområdena som i resten av landet?
fr · H4111523 · 2017-06-02 00:00:00 — Fråga 2016/17:1523 Insatserna hos externa aktörer av (C) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Vi har glädjande en väldigt stark högkonjunktur just . Utmaningen för företagen och de offentliga arbetsgivarna är att rekrytera rätt kompetens. Flertalet ser därför över sin inre organisation, strukturerar om och söker nu personer till jobb som kräver lägre kvalifikationer. Detta som många som fått besked om tillfälligt uppehållstillstånd skrivs in hos Arbetsförmedlingen och står till arbetsmarknadens förfogande. Det borde vara ett tillfälle då alla insatser sätts in för att lyckas med utmaningen. Det blir märkligt när man i Arbetsförmedlingens statistik ser att samtliga insatser som riktar sig till personer med etableringsplan som utförs av externa aktörer minskade . Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Är det en medveten eller omedveten strategi att dra ned på insatserna hos externa aktörer?
fr · H4111524 · 2017-06-02 00:00:00 — Fråga 2016/17:1524 Tidsplanen för tilläggsdirektiven till av (C) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) tillkännagav att regeringen bör lämna förslag på hur de delar av Arbetsförmedlingens uppdrag som inte innebär myndighetsutövning kan läggas ut på andra aktörer. På en presskonferens presenterade arbetsmarknadsminister ett antal åtgärder för förbättrade resultat hos Arbetsförmedlingen. En av punkterna var att tillmötesgå tillkännagivande. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Hur ser tidsplanen för tilläggsdirektiven till ut?
fr · H4111525 · 2017-06-02 00:00:00 — Fråga 2016/17:1525 En ny elkabel mellan och fastlandet av Per Åsling (C) till Statsrådet (S) En utbyggnad av förnybar energi är mycket angelägen och förutsätter en bra förbindelse via en ny elkabel. tog 2009 ett inriktningsbeslut att ska anslutas till stamnätet. All planering såsom teknisk, ekonomisk, miljömässig, tillståndsmässigt, försörjningstrygghet och vindkraftsexploatering har utgått från att det blir en ny kabel till . tog plötsligt ett motsatt beslut att avsluta projektet med en ny elkabel med omedelbar verkan. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att agera för att trygga elförsörjning framöver, då de befintliga kablarna inte klarar en utbyggnad av förnybar energi?
fr · H4111526 · 2017-06-02 00:00:00 — Fråga 2016/17:1526 De rikas skatteflykt av (S) till Finansminister (S) I en rapport med forskare från flera universitet inblandade har man kombinerat uppgifter om bankkonton i med uppgifterna om brevlådeföretag i , självrättelser och annan information från skattemyndigheterna. Den visar att de 1 000 rikaste hushållen i har undanhållit av den skatt de skulle ha betalat. Detta jämfört med befolkningen som helhet som undanhållit av den skatt de skulle ha betalat. Det handlar om som försvinner ; det skulle räcka till inte mindre än 19 000 undersköterskor i äldreomsorgen eller till skolgång för 76 000 mellanstadieelever, med allt inräknat: lärare, lokaler, skolböcker och lunch. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder, utöver de många som redan vidtagits, avser finansministern att vidta för att komma till rätta med de rikas skatteflykt?
fr · H4111527 · 2017-06-02 00:00:00 — Fråga 2016/17:1527 Trygghet i socialt utsatta områden av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) rapporterar om en ny rapport från (Brå). I denna framkommer att mer än varannan kvinna som bor i ett socialt utsatt område känner sig otrygg i sitt eget bostadsområde. Enligt Brå uppger av kvinnorna att de är mycket/ganska otrygga eller att de avstår från att gå ut på grund av otrygghet i socialt utsatta områden. Enligt Brå är siffran för kvinnor i övriga områden lägre. Detta är särskilt oroande. ska vara ett tryggt land för alla, oberoende av var man bor. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder eller initiativ avser ministern att vidta för att öka tryggheten, särskilt för kvinnor, i socialt utsatta områden i ?
fr · H4111528 · 2017-06-02 00:00:00 — Fråga 2016/17:1528 Förföljelsen av kristna i av (KD) till Utrikesminister (S) ursprungsbefolkning, kopterna, utgör ca 10 miljoner av befolkning på drygt 80 miljoner. Kopterna utsätts för eskalerande attacker på grund av sin kristna tro. Islamismen i skyr inga medel i sin strävan att fördriva de kristna folkgrupperna från regionen. Situationen är densamma i och . Islamistiska organisationer såsom Muslimska , , Islamiska staten, salafister med flera har som mål att skapa ett islamistiskt samhälle byggt på en extrem tolkning av islam. har flera hundra kopter dödats och skadats av systematiskt planerade terrordåd mot kyrkor, kloster och andra mål. Senast stoppades en buss med över 25 kopter som var på väg till ett kloster. Passagerarna, varav flertalet var barn, massakrerades brutalt. Vad gör ledning för att motverka denna religiösa sekterism och dessa systematiska övergrepp på kopter? Presidenten har öppet visat sympati med de kristna i landet genom att fördöma attackerna och besöka kyrkor vid högtider. Det krävs emellertid mer handling än omtanke, och regimen måste ta sitt ansvar för att skydda alla medborgare och lagföra förövarna. Presidenten har ett stort ansvar i det som händer och bör beskydda samtliga kyrkor och kloster med beväpnade militärer och förstärka säkerheten i de kristna områden som är under ständigt attack. För att komma till rätta med förföljelse och diskriminering bör de religiösa ledarna för sunnimuslimerna offentligt i tv-program och i moskéer ständigt upplysa om mänskliga rättigheter, religions- och trosfrihet, jämställdhet och inkludering. Det egyptiska samhället har – liksom andra samhällen i – byggt strukturer och en kultur som är diskriminerande mot kristna invånare. För att få till en förändring är det viktigt att utbildningsväsendet, medier, civila samhällsorganisationer (moskéer) och politiken aktivt verkar för etnisk och religiös mångfald, inkludering och jämställdhet. Detta kräver ytterst en genomgripande demokratisering av samhället. Det räcker inte att attackera terrorfästen i och tro att man har löst problemet. Den djupt rotade religiösa intoleransen behöver vädras ut. Folkmassorna, som satt i system att förfölja och diskriminera kopter, måste straffas för sina brott. Passiviteten och ointresset hos egyptiska myndigheter och säkerhetsstyrkor måste brytas. Det är oroväckande att kopterna ständigt attackeras utan att skyldiga straffas. Kopterna behöver omvärldens stöd och hjälp för att ha en framtid i landet. EU och bör fördöma attackerna och bistå regeringen med stöd och hjälp för att beskydda de utsatta kristna egyptierna. Annars kan detta vara början till slutet på den tvåtusenåriga kristna närvaron i . Antalet kopter som massakreras av islamister riskerar att öka kraftigt om ingenting görs. har vi hamnat i en situation där kopter förföljs och behöver omvärldens stöd för att kunna leva i fred och frihet i sitt eget hemland. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur kommer ministern och regeringen att verka via EU och FN för att förhindra fortsatt terror mot kopterna i ?
fr · H4111529 · 2017-06-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:1529 agerande gentemot avseende svenskt snus av (M) till Statsrådet (S) Statsrådet har tidigare uttryckt att hon ser antagandet av tobaksproduktdirektivet som ett viktigt steg framåt i det tobaksförebyggande arbetet inom EU. Hon har dock undvikit att uttala sig specifikt om synen på svenskt snus, en av de tobaksvaror som har lägst koppling till allvarliga sjukdomar. har fått en förfrågan från om att inkomma med synpunkter på om det generella snusförbudet i EU bör lyftas eller finnas kvar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att agera gentemot när det gäller frågan om det generella försäljningsförbudet av svenskt snus inom EU?
fr · H4111530 · 2017-06-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:1530 Jobb och egen försörjning för föräldrar till utrikes födda elever av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) gav och ut rapporten och härkomst för (Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi), som visar att nyanlända barns och ungdomars skolresultat har försämrats . hade av alla utrikes födda elever som anlänt till efter sin 7-årsdag blivit godkända i . ligger den siffran på . Detta är en oroväckande utveckling, och mer måste göras för att fler utrikes födda elever ska klara sig bättre i den svenska skolan. En av rapportens slutsatser är att föräldrarnas socioekonomiska bakgrund samt bostadsområdet är faktorer som är starkt förknippade med skillnaden i skolresultat mellan inrikes och utrikes födda elever. I rapporten diskuteras därför flera förslag för att ge våra utrikes födda elever bättre förutsättningar i den svenska skolan. Bland annat nämns förslag om ett aktivt skolval och förslaget om att öka resurserna till de skolor som tar emot ett stort antal nyanlända. Som rapporten indikerar på ser vi tydligt att skolans resurser och lärartekniker inte ger utrikes födda elever det stöd som de behöver. Vi behöver fler reformer som gör att fler lyckas bättre i den svenska skolan. Inte minst måste våra lärarstudenter få bättre kunskaper i andraspråksinlärning så att fler elever får den hjälp de behöver för att kunna hänga med i undervisningen. Men vi behöver också använda tekniken bättre. Särskilt gäller detta möjligheterna till fjärrundervisning så att eleverna får möjlighet till undervisning och studiehandledning på sitt modersmål. Detta är flera viktiga reformer som svensk skola behöver för att ge alla elever förutsättningar att nå så långt som möjligt i den svenska skolan. slår också rapportförfattarna fast att den absolut viktigaste politiska åtgärden är att fortsätta underlätta för föräldrar till utrikes födda elever att få ett jobb. och skriver: ”En politik som försämrar möjligheterna för nyanlända på arbetsmarknaden skulle enligt våra resultat riskera leda till att öka skillnaderna i studieresultat mellan inrikes och utrikes födda elever.” (Ankomst och härkomst, s. Det är därför oroande att regeringens politik har fel inriktning. Att bygga ut bidragssystemen och att höja skatterna på arbete innebär att det blir mindre lönsamt att jobba. Det spär på jobbklyftan mellan inrikes och utrikes födda och gör vägen till jobb längre för den som står allra längst ifrån arbetsmarknaden. Detta minskar inte bara nyanlända människors möjlighet till egen försörjning utan försämrar också deras barns förutsättningar att klara skolan med framgång. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att stärka de nyanlända människornas möjligheter till jobb och egen försörjning så att fler nyanlända barn och elever också lyckas bättre i skolan?
fr · H4111531 · 2017-06-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:1531 Försöksverksamhet med gårdsförsäljning av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Statsrådet har tidigare svarat på min fråga gällande gårdsförsäljning (2016/17:763) att ”Om ett ombud skulle tillåtas lagerhålla varor för direktförsäljning blir det i stället detaljhandel till konsument, vilket är i strid mot detaljhandelsmonopolet.” Jag är fullt medveten om att gårdsförsäljning innebär att vi måste våga hitta kreativa lösningar för att ändå kunna förena en gårdsförsäljning med det svenska Systembolagets monopol i . Och om näringslivet ska fungera i hela landet måste vi ta vara på de förutsättningar som finns för ny produktion och nya jobb. är nämligen det enda landet i Europeiska unionen som inte tillåter gårdsförsäljning av alkohol. Det är viktigt att komma ihåg att en flaska vin eller öl som producerats på en gård i är en exklusiv och relativt dyr produkt. Gårdsförsäljning skulle därför ha liten betydelse för hur mycket alkohol som säljs i . Det är också högst osannolikt att Systembolagets monopol skulle riskeras genom gårdsförsäljning av vin och öl. Det visar exemplet . Där är gårdsförsäljning tillåtet utan att det har hotat den finska motsvarigheten till Systembolaget. kommer krav från ett flertal kommuner och län att få inleda gårdsförsäljning av öl, cider och vin i begränsad skala. Bland annat kommun har ansökt till regeringen om att bli pilotkommun för försäljning av egenproducerat vin. Om dessa pilotprojekt tillåts kommer vi att ha stora möjligheter att utvärdera dess effekter på folkhälsan, alkoholkonsumtionen, besöksnäringen och arbetstillfällen på landsbygden. Denna utvärdering kan senare ligga till grund för ny lagstiftning. Men att inte ens tillåta försöksverksamheten ger inget beslutsunderlag för oss politiker. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : Är ministern och regeringen beredda att som ett första steg ompröva sin hållning och tillåta försöksverksamhet med gårdsförsäljning i begränsad skala?
fr · H4111532 · 2017-06-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:1532 Tillgänglighet på nattåg av (M) till Statsrådet (S) Regeringen planerar att införa en flygskatt, och syftet påstås vara att fler ska välja att åka tåg i stället för flyg. Om så är fallet är det viktigt att säkerställa att alla ska kunna åka just tåg, oavsett om man har en funktionsnedsättning eller ej. För den som försöker åka nattåg mellan och och använder rullstol så bygger den resan på att det finns personer som kan följa med och som hjälper till att lyfta upp rullstolen upp och ned från tåget. Detta trots att du har en biljett med handikappkupé och har bokat ledsagare till och från tåget. Du får ändå inte hjälp upp och ned från själva tåget. Om du i stället hade valt att flyga mellan och hade det fungerat utmärkt med passagerarassistans, och du hade blivit hjälpt till och från din stol på flyget. SJ är ett helstatligt bolag kontrollerat av regeringen, och det är anmärkningsvärt att personer med rullstol inte kan åka nattåg på grund av sin funktionsnedsättning. I andra sammanhang brukar regeringen peka på brister mot anpassning rörande privata företag, och självklart borde statliga bolag vara ett föredöme i den här frågan. Jag förutsätter att ansvarigt statsråd delar min uppfattning om att man i ska kunna resa med det statliga bolaget även om man använder rullstol. Därför vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt följer statsrådet upp att även personer med en funktionsnedsättning kan resa med nattåg till och från ?
fr · H4111533 · 2017-06-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:1533 Fortbildning för digital kompetens av (M) till Utbildningsminister (MP) Regeringen har beslutat att tydliggöra skolans uppdrag för att stärka grundskole- och gymnasieskoleelevernas digitala kompetens. Bland annat ska programmering in på schemat . Det är bra. Många lärare saknar dock tillräcklig pedagogisk kompetens för att undervisa med hjälp av digitala verktyg. Lärarna är nyckeln till att alla elever ska klara skolan med framgång. Det är därför av största vikt att dagens verksamma lärare fortbildas i hur de kan använda digitala hjälpmedel i sin undervisning. Med tanke på att styrdokumenten redan har förändrats är det dessutom viktigt att det sker snabbt men också med kvalitet. Med hänvisning till ovan vill jag fråga utbildningsminister : Vad kommer ministern att vidta för åtgärder för att befintliga lärare ska fortbildas i användandet av digitala hjälpmedel i undervisningen, och hur ser tidplanen för detta ut?
fr · H4111534 · 2017-06-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:1534 Pedagogik och digitala hjälpmedel av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har beslutat att tydliggöra skolans uppdrag för att stärka grundskole- och gymnasieskoleelevernas digitala kompetens. Bland annat ska programmering in på schemat . Det är bra. Dock presenterade stiftelsen en oroväckande rapport om hur framtida lärare ser på digitaliseringen som ett verktyg i skolan. Resultatet visade nämligen att nästan hälften av studenterna upplevde att de var dåligt eller mycket dåligt förberedda på att kunna bedriva digitaliserad undervisning. av studenterna efterlyste dessutom en ökad digitalisering på den egna utbildningen. Lärarna är nyckeln till att alla elever ska klara skolan med framgång. Det är därför av största vikt att lärarutbildningens innehåll går hand i hand med de utmaningar skolan står inför. Med hänvisning till ovan vill jag fråga statsrådet : Vad kommer statsrådet att vidta för åtgärder för att samtliga nyutexaminerade lärare ska känna sig kompetenta nog att använda digitala hjälpmedel i undervisningen?
fr · H4111535 · 2017-06-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:1535 Utsatthet för enskild medborgare vid publicering av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) I en tidigare skriftlig fråga till kultur- och demokratiministern, om möjligheten att skydda sig emot publicistiska angrepp från de statliga medieföretagen, fick jag svaret att om man blir utsatt för ett övertramp av SVT rörande webbpubliceringar så ansåg ministern att man ska använda de pressetiska system som finns. ställde jag samma fråga till kultur- och demokratiministern och fick då samma svar i kammaren. Ministern sa: ”Jag är helt övertygad om att journalistiken i allmänhet har en hög pressetik. Detta är något som också finns bekräftat och är ett faktum i jämförelse med många andra länder. Självklart har vi alltid den vanliga vägen att gå när vi vill driva frågor i den rättsstat som vi är.” Det svaret måste tolkas som att ministern anser att en anmälan antingen ska göras till och tv alternativt till Allmänhetens , och jag önskar nu ett förtydligande om hur ministern anser att en enskild medborgare ska agera när statliga medier gör övertramp rörande webbpubliceringar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Anser ministern att de åtgärder som enskilda kan vidta när de råkat ut för övertramp i samband med webbpublicering är tillräckliga eller avser ministern att inom sitt område ta några initiativ för att förbättra enskildas möjligheter till upprättelse i denna situation?
fr · H4111536 · 2017-06-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:1536 Dåliga resultat för införandet av krav på personalliggare av (M) till Närings- och innovationsminister (S) infördes kravet på personalliggare i restaurang- och frisörbranschen. Företagen blev då skyldiga att upprätthålla personalliggare på varje arbetsplats, i vilken samtliga verksamma arbetstagare och deras arbetstider skulle skrivas in. fick också befogenheter att göra oanmälda besök på arbetsplatsen för att kontrollera personalliggarna och ålägga företagen att betala en straffavgift i de fall brister upptäcktes. gjorde en egen utvärdering , som sedan har använts för att motivera införandet av personalliggare i både tvätteribranschen (2013) och byggbranschen (2016). är ytterligare ett utvidgningsförslag ute på remiss, där även bilverkstäder, kropps- och skönhetsvård och partihandlare med livsmedel ska omfattas av kravet på personalliggare. utredning drog slutsatsen att de inrapporterade lönerna hade ökat med krav på personalliggare, vilket ansågs som framgångsrikt. utredning har dock ett flertal metodologiska brister, menar experter på och har beställt egna, oberoende utredningar ifrån och . Deras rapporter visar på motsatsen till utredning . Merparten av de nya resultaten visar inga statistiskt säkerställda effekter av införandet av personalliggare på företagens lönerapportering. Kalkylerna indikerar att införandet av personalliggare i frisör- och restaurangbranschen i bästa fall ledde till att skatteintäkterna ökade med . Detta motsvarar inte ens de ökade administrativa kostnaderna för företagen, som enligt en tidigare utvärdering av uppgår till . Till detta ska de okända merkostnaderna som uppstår hos för att systemet med personalliggare ska upprätthållas och kontrolleras adderas. Ökat regelkrångel för företagen är också förknippat med indirekta kostnader som är svåra att mäta. Flera fåmansbolag, som är undantagna från kravet på personalliggare, kan exempelvis avstå från att anställa sin första arbetstagare, vilket förhindrar uppkomsten av nya arbetstillfällen. Min fråga till närings- och innovationsminister är: Anser ministern att det är rimligt att införa fler krav på småföretagare, som dessutom kostar staten mer än vad det ger inkomst?
fr · H4111537 · 2017-06-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:1537 Byggstart av infrastrukturprojekt av (M) till Statsrådet (S) Det är många angelägna och viktiga infrastrukturprojekt som är utredda och klara av och bara väntar på att få ett igångsättningstillstånd av regeringen. Olyckligtvis har regeringen sänkt anslagskredit, vilket betyder att projekt nu riskerar att bli förskjutna . En rimlig anslagskredit är självklart nödvändig eftersom projekt rullar in i varandra fortlöpande. En effekt av minskningen av anslagskrediten är att regeringen på papperet anslår medel till infrastrukturprojekt, men i verkligheten kommer dessa inte att tas i anspråk på grund av den kraftigt sänkta anslagskrediten. Glädjande nog fick det viktiga projektet igångsättningstillstånd, men andra projekt väntar fortfarande på regeringens igångsättningstillstånd. Min fråga till statsrådet är: Hur många projekt bedömer statsrådet får igångsättningstillstånd av de projekt som är utredda och klara och som enbart väntar på regeringens beslut?
fr · H4111538 · 2017-06-01 00:00:00 — Fråga 2016/17:1538 Straffbeskattning på landsbygden av (M) till Finansminister (S) Många kommuner i har infört högre avgift för boende på landsbygden avseende slamtömning av brunnar. Avgiftshöjningarna gäller dem som inte har bytt ut sitt säkra tunga lock till andra lösningar. Det är som ligger bakom förändringen. För den som exempelvis bor i innebär det en ökad kostnad på ca för slamtömning på grund av agerande, men avgiften har liknande konstruktioner i många andra kommuner. har avgifter och skatter höjts för boende på landsbygden i . Regeringen har infört den högsta drivmedelsskatten i historia, och man planerar också att införa såväl en flygskatt som en kilometerskatt. Regeringen avser också att höja fordonsskatten, vilket med kirurgisk precision prickar många av de fordon som används av såväl privatpersoner som företag på landsbygden. Om staten hade infört pålagor som lett till ökade kostnader för lägenheter på med hade det varit en riksnyhet, men när det drabbar boende utanför tätorterna skrivs det inget om det. Min fråga till finansminister är: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att sänka andra kostnader för de boende på landsbygden, så att man inte blir straffbeskattad för att man bor på landsbygden?