ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H4121309 · 2017-05-10 00:00:00 — Dnr Ju2017/03928/ Svar på fråga 2016/17:1309 av (S) Asylprocessen har frågat mig hur jag tar vara på allt det positiva engagemang som väldigt många människor visar, och hur det säkerställs en rättssäker asylprocess där ingen utvisas till länder där tryggheten inte kan garanteras genom ett ordnat mottagande. När det gäller det positiva engagemang som många visat kan jag bara instämma i frågeställarens uppfattning. Utan många människors engagemang i vardagen så skulle aldrig ha klarat av de senaste årens situation. Det kommer också att vara avgörande för integrationen . Jag träffar regelbundet representanter för civila samhället, inom ramen för . De representerar organisationer som har tagit ett stort ansvar för att stödja asylsökande. Vid dessa möten får de tillfälle att dela med sig av sina erfarenheter och både organisationerna och jag får tillfälle att lyfta viktiga frågor. Mötena utgör en bra kunskapskälla för regeringen och jag uppfattar dem som uppskattade även av de deltagande organisationerna. fick civilsamhällets organisationer i engångsmedel för sitt arbete med asylsökande och etablering av nyanlända. har regeringen, efter beslut, beslutat om ytterligare 120 miljoner till civilsamhället. Medlen syftar till att möjliggöra en snabb förstärkning av organisationernas pågående verksamheter riktade till asylsökande och för nyanländas etablering. När det gäller den andra frågan om en rättssäker asylprocess och ordnat mottagande så bygger asyllagstiftningen på att ingen ska utvisas till ett land där han eller hon riskerar exempelvis förföljelse. Det prövas individuellt i varje ärende av . En sökande som får avslag på sin asylansökan har rätt att överklaga beslutet till en domstol. Jag vill påstå att har ett av världens mest rättssäkra system för asylprövning. beviljades av de asylansökningar som sakprövades. För ensamkommande minderåriga var beviljandegraden . Någon generell koppling mellan för svenska medborgare och skyddsbehov för medborgare i det aktuella landet har aldrig funnits. När det gäller ensamkommande barn finns det också bestämmelser i utlänningslagen om att ett beslut om av- eller utvisning inte får verkställas om den verkställande myndigheten inte försäkrat sig om att barnet kommer tas emot av en familjemedlem, en utsedd förmyndare eller en mottagningsenhet väl lämpad för att ta hand om barn. Detta måste alltså alltid säkerställas av myndigheterna innan avresan. Finns det hinder mot att verkställa ett av- eller utvisningsbeslut kan ett beslut om inhibition eller uppehållstillstånd fattas. Jag vill också peka på att den lagstiftning om uppehållstillstånd för gymnasiestudier som antagit ger möjlighet för längre uppehållstillstånd för den gruppen. Den nya lagen omfattar också i vissa fall den som har fått avslag på sin asylansökan, men där det finns verkställighetshinder.
frs · H4121310 · 2017-05-10 00:00:00 — Dnr N2017/03149/SUBT Svar på fråga 2016/17:1310 av (M) lantmäterimyndighet har frågat mig om jag är beredd att medverka till att får inrätta en lantmäterimyndighet, eftersom Lantmäteriet har lagt ned sin verksamhet i ? Kommunerna har enligt 3 § lagen (1995:1393) om lantmäterimyndighet rätt att ansöka om tillstånd att inrätta lantmäterimyndighet. Ansökningarna ska skickas till Lantmäteriet. Lantmäteriet yttrar sig genom att tillstyrka eller avstyrka ansökan i en skrivelse till . Kommunerna ges tillfälle att yttra sig och komma med synpunkter under ärendets beredning. Ärendet bereds på sedvanligt vis i och därefter fattar regeringen beslut baserat på gällande lag och den relevanta information som tillförts ärendet. Min ambition är att beredning och beslut ska ske skyndsamt även om vissa ärenden tyvärr har dragit ut .
frs · H4121312 · 2017-05-10 00:00:00 — Dnr M2017/01123/Nm Svar på fråga 2016/17:1312 av (M) Artskyddsförordningens konsekvenser för enskilda företagare har frågat mig om jag avser att se över artskyddsförord-ningen med anledning av dess konsekvenser för enskilda företagare. Jag vill inleda med att den svenska skogspolitiken bygger på de två jämställda målen om produktion och miljö. Det är viktigt att skogsbruksåtgärder utförs på ett långsiktigt ekonomiskt, miljömässigt och socialt hållbart sätt. gäller parallellt med skogsvårdslagstiftningen, liksom de förordningar som är meddelade med stöd av , exempelvis artskyddsförordningen (2007:845). Bestämmelserna gäller även skogsbruksåtgärder. Det är verksamhetsutövarens ansvar att följa lagstiftningen och tillsynsmyndigheternas ansvar att följa upp att så sker. och har beslutat om gemensamma riktlinjer för handläggning av artskyddsärenden i skogsbruket. Riktlinjerna ska vara ett stöd till både och länsstyrelserna i handläggningen av ärenden där skogsbruksåtgärder berör fridlysta arter. I en skrivelse till regeringen har och bedömt att det finns behov av att utreda artskyddsförordningen för att säkerställa att den är tillämpbar, effektiv och rättssäker (dnr M2016/01731/Nm). Myndigheterna konstaterar i skrivelsen att tillämpningen av artskyddsförordningen såvitt avser skogsbruket har dröjt. Regeringen anser att riktlinjerna är ett viktigt steg i arbetet för att skydda fridlysta arter i skogen. Frågan om huruvida en översyn av artskyddsförordningen ska genomföras bereds i . Med anledning av ovanstående avser jag inte att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · H4121314 · 2017-05-10 00:00:00 — Dnr N2017/03169/TIF Svar på fråga 2016/17:1314 av (M) Utbyggnaden av på sträckan –Västjädra har frågat mig när utbyggnaden av på sträckan –Västjädra kommer att påbörjas. beslutade regeringen om direktiv till åtgärdsplanering. Det innebär att och länsplaneupprättarna fått i uppdrag att ta fram ett förslag till en nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet respektive länsplaner för perioden –2029. ska presentera ett förslag till ny nationell plan till regeringen och länsplaneupprättarna sina förslag till länsplaner . I åtgärdsplaneringen identifieras de åtgärder som bör prioriteras. I detta arbete kommer nya projekt och åtgärder att utredas och analyseras på både nationell och regional nivå. Eventuella åtgärder på och sträckan –Västjädra bör beaktas inom ramen för detta arbete. Jag vill därför inte föregripa denna process och uttala mig om enskilda åtgärder.
frs · H4121315 · 2017-05-10 00:00:00 — Dnr M2017/01124/Nm Svar på fråga 2016/17:1315 av (M) Strandskyddets påverkan på bostadsbyggandet i har frågat mig vad jag avser att göra för att reformera strandskyddet och därmed underlätta nybyggnation i . Det svenska strandskyddet är tillsammans med allemansrätten unikt i ett internationellt perspektiv. Strandskyddsreglerna syftar till att skapa förutsättningar för allmänhetens tillgång till naturupplevelser och för bevarandet av biologisk mångfald i strandnära områden. Strandzonen är också särskilt viktig för biologisk mångfald. finns flexibilitet i reglerna för att främja landsbygdsutveckling och lokalt beslutsfattande. Jag vill framhålla att flera förändringar i strandskyddslagstiftningen har gjorts . Framför allt har ändringarna förändrat förutsättningarna genom att beslutsrätten i högre utsträckning har flyttats till kommunerna och att dispensmöjligheten för landsbygdsutveckling i strandnära lägen () har tillkommit. Vidare trädde en regel om nya möjligheter för att upphäva strandskyddet vid små sjöar och vattendrag i kraft så sent som . Jag konstaterar att ändringarna av strandskyddsreglerna har varit i kraft . Regeringen anser dock att det redan nu är lämpligt att se över reglerna om områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen (de s.k. LIS-reglerna) och har därför uppdragit åt att se över reglerna i syfte att ytterligare främja landsbygdsutveckling i områden med god tillgång till stränder. I uppdraget betonas både att boende och arbetstillfällen är viktiga för landsbygdens utveckling och att de värden som strandskyddet långsiktigt syftar till att skydda, bl.a. allemansrättslig tillgång till strandområden, inte ska äventyras. Särskilt fokus ska läggas på att utöka möjligheterna att bygga permanentbostäder. Regeringen arbetar mycket aktivt för ett ökat bostadsbyggande genom det bostadspolitiska paketet. I arbetet för att öka bostadsbyggandet är det dock viktigt med ett långsiktigt perspektiv där olika väsentliga samhällsintressen vägs mot varandra. Vi får inte glömma att strandskyddet i sig innebär ett värde genom möjligheter till attraktiva boendemiljöer nära natur och tillgång till naturupplevelser för besöksnäringen på landsbygden.
frs · H4121316 · 2017-05-10 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1316 av (M) Företagens regelbörda har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen har vidtagit med anledning av tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med förslag som i fråga om kategoriindelning av företag i årsredovisningslagen utgår från ambitionen att minska företagens regelbörda. Regeringen presenterade förenklingar i kraven på årsredovisningen för en stor mängd mindre företag i den proposition nämner. I pågår nu ett arbete med att ta hand om de förslag har lämnat i sitt slutbetänkande En översyn av årsredovisningslagarna (SOU 2015:8). Utredningen föreslår bland annat en ny årsredovisningslag och nya lagar för årsredovisning i finansiella företag. Regeringens målsättning är att företagens administrativa kostnader till följd av regler ska minska. En viktig del för att nå det målet är att hålla nere regelmängden och att noggrant analysera konsekvenserna av de regeländringar som görs. De förslag som läggs till måste därför vara väl genomarbetade. Det gäller inte minst i den fråga som tillkännagivande avser. Regeringen har i propositionen Företagens rapportering om hållbarhet och mångfald efterkommit tillkännagivande när det gäller bestämmande av de gränsvärden som ska gälla för att avgöra vilka företag som omfattas. Företag som enligt redovisningsdirektivet kategoriseras som små eller medelstora omfattas inte av rapporteringskraven. Regeringen kommer att beakta tillkännagivande även i det fortsatta arbetet med förslagen i slutbetänkande.
frs · H4121318 · 2017-05-09 00:00:00 — Dnr N2017/03164/FF Svar på fråga 2016/17:1318 av (M) Regelförenklingar för företag har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska svenska företags administrativa kostnader och därigenom stärka deras konkurrenskraft. Att företagens administrativa kostnader ska minska är ett av målen i regeringens omfattande arbete med att förenkla för företagen. har regeringens uppdrag att följa hur företagens administrativa kostnader utvecklar sig. I uppföljningen redo-visas en uppgång av de administrativa kostnaderna med . Till stor del beror ökningen på införlivande av EU-lagstiftning i svensk rätt, trots att när EU-lagstiftning förhandlas alltid strävar efter att företagens kostnader ska hållas på så låg nivå som möjligt. I vissa fall kan delar av företagens kostnad vara tagen redan före regelns ikraftträdande. konstaterar att man hanterade digitala tulldeklarationer vilket indikerar att så kan vara fallet i fråga om en ny unionstullkodex. En annan del av kostnads-ökningen kommer från krav på införandet av personalliggare i bygg-branschen, ett av branschen efterfrågat initiativ som genomförs med syfte att förhindra svartarbete och motverka illojal konkurrens. redovisar också företagens fullgörande- och investeringskostnader för att ge en mer heltäckande bild av företagens kostnader. Jag vill poängtera att det är första gången inkluderar dessa kostnader i sin uppföljning och därmed är det ännu inte möjligt att jämföra dem . Det är självfallet viktigt att den tid som företag lägger på att upprätta, lagra eller överföra information hålls nere. Det ger företagen tid och resurser att ägna sig åt sin kärnverksamhet. Därför har regeringen också fortsatt ett mål att företagens kostnader ska vara lägre än . Detta är ett ambitiöst mål som kommer kräva hårt och fokuserat arbete ända fram . Regeringen arbetar för att förenkla för företagare på bred front. Det förenklingsarbete som regeringen har bedrivit har placerat som ett av de ledande länderna i . Bland annat arbetar vi för att med digitaliseringens hjälp förenkla för företag och att förbättra konsekvens-utredningarnas kvalitet genom råd, stöd och utbildning. Genom att bättre ta tillvara digitaliseringens möjligheter, med allt fler och bättre digitala tjänster och processer, förenklar vi för företagare och med-borgare i alla delar av landet. Det är min och regeringens avsikt att företagen ska ha tydliga regler och verka i en miljö som gynnar fler och växande företag. En viktig del i detta är att följa hur företagens administrativa kostnader utvecklas och regeringen kommer fortsätta verka för att de ska minska och för att det ska vara enkelt att vara företagare.
frs · H4121320 · 2017-05-10 00:00:00 — Dnr Fi2017/02017/S1 Svar på fråga 2016/17:1320 av (M) Entreprenörskap som integration har frågat mig om jag avser att genomföra jobbskapande skatteförändringar och när detta i så fall kan tänkas ske. Inför budgetpropositionen har ett antal olika skatteförslag remitterats. Jag har inte för avsikt att föregripa de överväganden som regeringen kan komma att göra under det fortsatta arbetet med budgetpropositionen.
frs · H4121321 · 2017-05-10 00:00:00 — Dnr Ju2017/03931/ Svar på fråga 2016/17:1321 av (M) Ökad möjlighet till kameraövervakning har frågat mig om jag delar bedömningen att det behövs fler trygghetskameror och vilka åtgärder jag i så fall avser att vidta för att öka polisens möjligheter till kameraövervakning. Jag delar uppfattning att kameraövervakning kan bidra till att öka tryggheten på gator och torg och förbättra möjligheten att klara upp brott. Bland annat mot den bakgrunden tillsatte regeringen en utredning för att se kameraövervakningslag. Det övergripande syftet med utredningen är att säkerställa att kameraövervakning kan användas där det behövs för att bekämpa brott och garantera ett starkt skydd för den personliga integriteten. Frågan om möjligheterna att kameraövervaka behöver förbättras på särskilt brottsutsatta platser och andra platser med ett förhöjt skyddsbehov eller en generell hotbild pekades särskilt ut i uppdraget till utredningen. Utredningen är inne i sitt slutskede och kommer att redovisa sitt uppdrag . Det är viktigt att lagstiftningen ger polisen tillräckliga möjligheter att kameraövervaka, inte minst mot bakgrund av den senaste tidens händelser. Regeringen kommer att återkomma till den frågan i samband med beredningen av utredningens förslag.
frs · H4121322 · 2017-05-16 00:00:00 — Dnr N2017/03171/SK Svar på fråga 2016/17:1322 av (M) Angrepp från svampen diplodia pinea (M) har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att genomföra för att bistå enskilda skogsägare vid angrepp som medför avverkning. Låt mig inleda med att konstatera att jag delar synen att skogsnäringen är en viktig näring för ekonomi. Klimatförändringen ställer inför nya utmaningar. Risken ökar att växtskadegörare som trivs i varmare klimat etableras även här. Det blir därför allt viktigare att arbeta förebyggande med att minska risken för att nya skadegörare etableras. Svampsjukdomen Diplodia pinea har påträffats på fler platser i och kring och har det konstaterats att den tyvärr redan är etablerad i både och i EU i stort. Regeringen har avsatt medel till för riskvärdering av växtskadegörare. Syftet är att få möjligheter att kunna identifiera när åtgärder behöver sättas in för att förhindra etablering av nya allvarliga växtskadegörare. Vidare har regeringen gett i uppdrag att analysera och lämna förslag på ersättningssystem för dem som drabbas av vissa växtskadegörare. har också varit med och förhandlat fram ny EU-lagstiftning för växtskydd och kontroll där fokus är mer på förebyggande åtgärder och kontroll jämfört med nuvarande lagstiftning. får meddela föreskrifter om vilka växtskadegörare som ska omfattas av växtskyddslagen. Det gäller skadegörare som allvarligt kan skada växter, växtprodukter, växtodling, skogar eller annan mark. Just nu arbetar regeringen med det nationella skogsprogrammet. I det arbetet har många av skogens intressenter deltagit i en dialogprocess och lämnat viktiga förslag till regeringen. Där ingår analys och förslag kring de utmaningar den svenska skogsnäringen står inför och det omfattar bl.a. problem med växtskadegörare. Det finns behov av fortsatta åtgärder som möter framtidens alla utmaningar, därbland utmaningar kopplade till växtskadegörare. Regeringen avser att återkomma till avseende det nationella skogsprogrammet. Sammanfattningsvis är min bedömning att regeringen har vidtagit flera viktiga åtgärder för att öka beredskapen och minimera risken för nya angrepp av skogsskadegörare genom riskvärderingsfunktionen på , genom uppdrag till och genom den nya lagstiftningen på EU-nivå som börjar gälla 2019.
frs · H4121323 · 2017-05-10 00:00:00 — Dnr N2017/03170/TIF Svar på fråga 2016/17:1323 av (S) Införande av ERTMS på Tjust- och Stångådalsbanorna har frågat mig hur jag avser hantera frågan om införande av ERTMS på Tjust- och Stångådalsbanorna. har helhetsansvaret för planering och införandet av () i det svenska järnvägssystemet. Planeringen av införandet ska, i enlighet med regeringsbeslut (dnr N2012/6352/TE), ske i nära samarbete med företrädare för utrustningsindustrin, järnvägsföretag och andra trafikorganisatörer. Enligt EU-lagstiftningen ska och andra medlemsländer till kommissionen anmäla sina nationella genomförandeplaner avseende införandet av de krav som ställs på trafikstyrning och signalering i järnvägssystemet. ansvarar för att ta fram en sådan genomförandeplan som kommer att utgöra ett underlag för regeringens beslut om fastställelse av nästa nationella plan trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2029. beslutade regeringen om direktiv till åtgärdsplanering. Det innebär att fått i uppdrag att ta fram ett förslag till en nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2029. Av direktivet framgår att bör verka för att införandet av ERTMS sker samordnat med grannländer och i nära samråd med branschaktörerna samt med beaktande av järnvägens totala funktionssätt. ska presentera ett förslag till ny nationell plan till regeringen . I åtgärdsplaneringen identifieras de åtgärder som bör prioriteras. I detta arbete kommer nya projekt och åtgärder att utredas och analyseras på både nationell och regional nivå. Införandet av ERTMS bör beaktas inom ramen för detta arbete. Jag vill därför inte föregripa denna process och uttala mig om enskilda åtgärder. Regeringen kommer att fatta beslut om ny nationell plan .
frs · H4121324 · 2017-05-10 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1324 av (M) Ökade befogenheter till polisen (M) har frågat mig om jag bedömer att polisen bör få tillgång till vägtullarnas liveflöden och i så fall, vilka åtgärder jag avser att vidta för att det ska bli möjligt. Utgångspunkten för arbetet mot terrorism är den nationella strategi mot terrorism som regeringen antog 2015. Som ett led i att genomföra strategin träffade regeringen och allianspartierna en bred överenskommelse om åtgärder för att bekämpa terrorism. Det pågår nu samtal för att uppdatera överenskommelsen och förhoppningen är att vi ska kunna enas om ett antal nya åtgärder på området. Bekämpning av terrorism är ett ansvar för hela samhället och alla som kan ha en roll i arbetet mot terrorism måste ta ett ansvar för att bidra med det de kan. Samverkan mellan relevanta aktörer är en förutsättning för att arbetet ska bli framgångsrikt. En välfungerande samverkan kräver att det finns ett regelverk som gör det möjligt att utbyta information på ett effektivt och rättssäkert sätt. Som ett led i arbetet mot terrorism avser regeringen att tillsätta en utredning för att se över regler om sekretess och informationsutbyte som gäller vid samverkan mot terrorism. En fråga som kan bli aktuell för utredaren att ta ställning till är om inom ramen för denna samverkan bör få tillgång till sekretessbelagda uppgifter i vägtrafikregistret genom elektronisk överföring. Vilka frågor som ska ingå i utredarens uppdrag bereds i . Regeringens intensiva arbete för att förebygga och motverka terrorism fortsätter. Jag kommer att följa denna fråga mycket noga.
frs · H4121325 · 2017-05-10 00:00:00 — Dnr N2017/ 03236/MRT Svar på fråga 2016/17:1325 av (M) Infrastruktur och terrorism har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att vår infrastruktur och vårt transportsystem används som medel och mål av terrorister. De åtgärder som regeringen vidtar ska vara proportionella och kostnadseffektiva samt vara förenliga med subsidiaritetsprincipen. När det gäller kravet på proportionalitet är det viktigt att detta avser såväl proportionalitet i förhållande till risk för och effekt av terrorhandlingar, som i förhållande till risk för att åtgärdernas effekter för allmänheten bedöms kunna väcka missnöje och bidra till en minskning av det publika stödet för det öppna demokratiska samhället. Jag träffar regelbundet företrädare för såväl transportmyndigheterna som järnvägsbranschen inom ramen för ett informations- och diskussionsforum kallat exekutiva järnvägsgruppen. Frågor om hantering av säkerhet, skydd och beredskap har varit föremål för diskussion i detta forum. Som ett utflöde av dessa diskussioner har branschen startat en särskild arbetsgrupp, i vilken även företrädare för Transportstyrelsen, och ingår. Terrordådet på i visar på den sårbarhet som vårt öppna samhälle innebär. Jag tog efter terrordådet initiativet till att bjuda in företrädare från myndigheter, fordonstillverkare, kommuner och fackliga företrädare i syfte att identifiera möjliga åtgärder från alla berörda aktörer för hur kapningar av lastbilar och andra fordon kan försvåras. Ett uppföljande möte kommer att genomföras där de olika aktörerna får presentera ytterligare förslag som vi från regeringens sida kan arbeta vidare med.
frs · H4121326 · 2017-05-10 00:00:00 — Dnr Ju2017/04019/ Svar på fråga 2016/17:1326 av (M) Reglerna om överförmyndare, gode män och förvaltare har frågat mig om jag och regeringen kommer att vidta några åtgärder – och i så fall när – med anledning av tillkännagivande och Kommuner och Landstings skrivelse. Frågan ställs mot bakgrund av bl.a. att uppmanat regeringen att ta initiativ till en uppföljning av lagstiftningen om överförmyndare, gode män och förvaltare, och överväga förbättringar av systemet med gode män och förvaltare. För en väl fungerande godmans- och förvaltarverksamhet är det avgörande att tillsynen är effektiv och av hög kvalitet. Med anledning av brister som har uppdagats i tillsynen gav regeringen sju länsstyrelser ett uppdrag som syftar till att förbättra kontrollen av och stödet till gode män, förvaltare och överförmyndare. I uppdraget ingår att länsstyrelserna får lämna förslag på ändringar av gällande regler. Uppdraget ska redovisas . Jag har tidigare uttalat att ytterligare åtgärder kan behöva vidtas för att säkerställa att personer som har behov av hjälp ska få sina rättigheter tillgodosedda. Jag ser därför positivt på att även anser att förbättringar av systemet bör övervägas. Ett arbete pågår på med att samla in kunskap och ta fram ett underlag om vilka åtgärder som skulle vara mest ändamålsenliga och effektiva. En viktig del i det arbetet är den kommande redovisningen av regeringens uppdrag till länsstyrelserna. Avsikten är att därefter ta ställning till vilka åtgärder som bör vidtas.
frs · H4121327 · 2017-05-16 00:00:00 — Dnr N2017/03235/SK Svar på fråga 2016/17:1327 av (M) inventering av nyckelbiotoper har frågat mig om regeringen eller jag på något sätt påverkat beslut att återuppta inventeringen av nyckelbiotoper. Som återgivit i sin fråga informerade själv om beslutet att pausa inventeringen av nyckelbiotoper i nordvästra . informerades om läget och planerna framöver . fick jag kännedom om att , på förslag av generaldirektör , enhälligt beslutat om ett åtgärdspaket för nyckelbiotoper i nordvästra . Beslutet om åtgärdspaket har självständigt fattats av myndigheten och en enhällig styrelse står bakom. Likaså är beslutet om en paus fattat av utan inblandning från regeringen eller från mig.