ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H4111249 · 2017-04-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:1249 Undernärda äldre av (M) till Statsrådet (S) En ny rapport, byggd på statistik från det Senior alert och , visar att närmare 40 000 äldre inom äldreomsorgen lider av undernäring. Därtill riskerar fler än 117 000 att drabbas av undernäring. I vissa kommuner är mer än var fjärde äldre undernärd. Detta är helt oacceptabelt. Det är skamligt att äldre inte får den mat som de behöver för att leva ett meningsfullt och gott liv. nya rapport jämförelser 2016 – vård och omsorg om äldre visar på omfattande kvalitetsskillnader mellan olika kommuner. Det är 6 av 10 äldre som är nöjda med måltiderna. Men variationen mellan kommunerna är omfattande. Från knappt 4 av 10 nöjda i vissa kommuner till drygt 8 av 10 nöjda i kommunerna med bäst utfall. Därtill är det till exempel endast knappt 4 av 10 äldre som har hemtjänst som känner trygghet med . Det duger inte. Regeringen och ansvarigt statsråd uttalar att hon hoppas att regeringens satsning på ökad bemanning inom äldreomsorgen ska bidra till ökad kvalitet kring äldres mat och måltider. Det räcker emellertid inte att hoppas. Detta är en kraftig larmsignal och ett underkännande av den förda politiken gällande äldre och äldreomsorgen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilken analys gör statsrådet av att så många äldre är undernärda inom äldreomsorgen, och vilka nya konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta nu för att vända denna utveckling, som går åt helt fel håll?
fr · H4111250 · 2017-04-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:1250 Tandläkarbrist och snabbspår av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) har inte i tillräckligt stor utsträckning fått in utrikes födda och nyanlända på arbetsmarknaden, som det är tandläkarbrist på många platser i . Det gäller i synnerhet kommunerna i glesbygd. För nyanlända tandläkare från länder utanför EU eller ESS-området finns två huvudsakliga vägar att gå. Antingen kan de skriva kunskapstest med efterföljande provtjänstgöring eller så kan de gå en ettårig kompletterande utbildning som också innefattar praktik. Men bristen på praktik- och utbildningsplatser gör att invandrade tandläkare måste vänta än nödvändigt för att komma tillbaka till yrket. Om vi ska klara framtidens tandvård även utanför storstadsområden måste vi underlätta en mer effektiv rekrytering av utbildad och kompetent personal både från EU-länder och från resten av världen. Snabbspåren är en åtgärd som regeringen ofta återkommer till som viktig för att underlätta för nyanlända att komma i arbete. Regeringens satsning på ett snabbspår för tandläkare från länder utanför EU/EES är dock illa ute. För att vara ett snabbspår är det påfallande långsamt. Om snabbspår ska vara just snabbspår är det tydligt att det krävs åtgärder för att förbättra och öka takten så att nyanlända kommer in på arbetsmarknaden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka antalet tandläkare i snabbspåren?
fr · H4111251 · 2017-04-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:1251 beredskapslagstiftning av (M) till Statsrådet (S) skakades av en terrorattack. Samhällets svar visade på en robusthet, både i myndigheternas åtgärder och i befolkningens agerande. visade sig brister. Ett problem uppstod i gränsskyddet, som efter beslut av huvudskyddsombudet i ansåg att det var för farligt för tullpersonal att arbeta obeväpnade och införde ett skyddsstopp. Detta innebar att kvalificerad personal som skulle kunna ha bistått polisen i att gripa en eller flera terrormisstänkta personer inte fick tjänstgöra. I många andra länder skulle en händelse av liknande karaktär inneburit en förhöjd samhällsberedskap, som hade möjliggjort ett annat bruk av samhällets resurser. beredskapslagstiftning är dock så pass föråldrad att den är svår att bruka annat än i händelse av krig eller krigsliknande situationer. måste stå väl rustat även inför en allvarlig icke krigsliknande händelse, och i en sådan situation är det inte lämpligt att personal inom samhällskritiska verksamheter får gå hem exempelvis på grund av att skyddsombud konstaterar att fara för liv och hälsa kan föreligga. I en sådan situation måste hela samhället kunna lösa sin uppgift, även om situationen är svår. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att modernisera beredskapslagstiftningen i syfte att stärka samhällets beredskap vid en allvarlig men inte krigsliknande händelse?
fr · H4111252 · 2017-04-19 00:00:00 — Fråga 2016/17:1252 Konsekvenser av digitaliseringen av (M) till Statsrådet (S) Företagare står inför många utmaningar. En av dem rör handfasta konsekvenser av digitaliseringen. besökte jag ett drivande och framgångsrikt företag i , TechPack. Vd berättar stolt om sina investeringar i en modern produktion i men lyfter även problem som uppstår i samband med hur den offentliga upphandlingen sker. I och med att kommunerna har infört elektronisk handel, , har läget förändrats. har möjliggjort för kommunen att göra fler och mindre beställningar, som enligt avtal levereras fraktfritt. gjordes planerade inköp, som levererades på en pall eller halvpall. Det nya förfarandet har fått konsekvensen att ordervärdena mer än halverats, fler transporter sker – trots att miljökraven höjts, vilket väl knappast kan sägas gå ihop – och företaget förlorar därför pengar. Det är naturligtvis inte hållbart i längden, även om det självklart är positivt att offentlig sektor ökar sin produktivitet. TechPack har gjort stora investeringar i en modern maskinpark så att de har bra arbetsförhållanden för personalen och producerar varor miljövänligt och med bra kvalitet. De har vidareutvecklat en produkt som medför en bättre tjänst till en lägre kostnad, men ställer kommunerna allt högre krav utan att vara beredda att betala mer. Om inte offentlig sektor hittar sätt att samarbeta med leverantörerna så att de vinster som uppstår tack vare digitaliseringen även kommer företagen till del kommer de inte att kunna fortsätta. Detta innebär inte bara ett bortfall av leveranser utan även av jobb – och därmed skatteintäkter – i . Sammanfattningsvis måste statsrådet och regeringen tackla de förändrade arbetssätten som även offentlig sektor måste anpassa sig till med anledning av den snabba tekniska utvecklingen, så att även företagen kan överleva. Med anledning av det som anförts ovan vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder och initiativ är statsrådet beredd att ta för att digitaliseringen och den snabba tekniska utvecklingen inte ska få negativa konsekvenser för företag som levererar till offentlig sektor?
fr · H4111253 · 2017-04-18 00:00:00 — Fråga 2016/17:1253 Den EU-rättsliga dataskyddsregleringen och åtelkameror av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Den EU-rättsliga dataskyddsregelring som börjar tillämpas innebär en större harmonisering av reglerna för personuppgiftsbehandling inom EU, särskilt för den privata sektorn. Detta leder sannolikt till att det generella tillståndskrav som finns inom den privata sektorn för kameraövervakning av platser dit allmänheten har tillträde behöver slopas. Detta kan få stora konsekvenser för hur man i får sätta upp så kallade åtelkameror för att övervaka vilt. Åtelkameran är ett bra hjälpmedel för den som vill bedriva en medveten, etisk och ekologiskt hållbar viltvård på sin mark. Då jakträttsinnehavaren/markägaren kan ha bättre underlag för att bedöma viltstammarnas population och sammansättning kan jakten anpassas på ett sätt som minskar risken för viltskador och ökar viltförvaltningens kvalitet. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Gör ministern och regeringen bedömningen att det kommer bli tillåtet att sätta upp åtelkameror för privat bruk på platser där allmänheten har tillträde efter ?
fr · H4111254 · 2017-04-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:1254 En tullstation på av (M) till Finansminister (S) E16 är den enda som saknar en klareringsstation för . Genom tullstationer kan säkerställa att skatter och avgifter tas ut i samband med in- och utförsel av varor samt bekämpa olika former av smuggling. Genom närheten till har problem med internationella stöldligor som agerar på båda sidor gränsen. I flera fall bedriver dessa ligor även omfattande smugglingsverksamhet. Utifrån detta perspektiv är det anmärkningsvärt att det inte finns en tullstation på längs den svensk-norska gränsen för att bekämpa den internationella brottsligheten. Vidare har även åkerinäringen efterfrågat en svensk tullstation utmed . Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att en tullstation ska inrättas på längs den svensk-norska gränsen?
fr · H4111255 · 2017-04-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:1255 En ny regional infrastrukturplan av (L) till Statsrådet (S) processas runt om i landet förslag till en ny regional infrastrukturplan. Fördelningen till länen/regionerna grundar sig enbart på antalet kilometer allmän väg inom respektive län/region. Detta innebär att det vid fördelningen inte tas någon hänsyn till länets/regionens ambitionsnivå vad gäller järnväg. Underlaget för beräkning känns minst sagt omodernt och inte i samklang med våra miljöambitioner. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att det som beskrivs ovan är en bra fördelningsnyckel av statliga infrastrukturmedel och om inte, avser statsrådet och regeringen att vidta några åtgärder för att förändra detta?
fr · H4111256 · 2017-04-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:1256 Stöd till demokratiaktivister i av (L) till Utrikesminister (S) har gått åt helt fel håll. hade många goda reformer antagits och många hoppades att landet skulle kunna bli medlem i den europeiska unionen. ser det mörkt ut. Erdoğan har länge bit för bit monterat ned den turkiska demokratin, med attackerna mot yttrandefriheten, oppositionen och minoriteter. Han hotar också att införa dödsstraff. Den folkomröstning som genomfördes om ökad makt till presidenten, där ja-sidan vann, sätter det som är kvar av den turkiska demokratin på spel. Det är inte längre aktuellt att diskutera EU-medlemskap. I denna mörka stund är det viktigt att minnas de väldigt många turkiska medborgare som valde att säga nej till Erdoğans maktkoncentration. Det finns goda krafter kvar och de måste såklart stöttas – oppositionen, civilsamhället och människorättsaktivister. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur avser ministern att stötta demokratiaktivister i civilsamhället, organisationer och politiska partier i ?
fr · H4111257 · 2017-04-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:1257 Akademisk frihet i av (L) till Statsrådet (S) Den ungerska demokratin urlakas och viktiga rättsstatsprinciper har satts ur spel under ledarskap. Senast är attacken mot det internationellt ansedda , , i , en av de kvarvarande fristående institutionerna i landet. En ny lag hotar verksamhet. protesterade tiotusentals mot förslaget, ropandes: "Vi har fått nog." Detta följdes upp med ännu en demonstration där demonstranter skrek ””. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt avser statsrådet att markera mot den ungerska regeringen och stå upp för CEU och därmed akademisk frihet?
fr · H4111258 · 2017-04-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:1258 Sena utbetalningar av jordbruksstöd av (C) till Statsrådet (S) har vid ett flertal tillfällen uppmärksammat de försenade utbetalningarna av olika ersättningar inom ramen för Landsbygdsprogrammet. En del lantbrukare har i väntan på sina ersättningar tvingats ta banklån för att täcka sina kostnader och får betala en hög ränta på dessa topplån. De får heller inte tillbaka utgifterna för räntan när de väl får sina jordbruksstöd. Trots att har gått sedan det nya it-systemet implementerades finns det fortfarande stora förseningar i utbetalningarna. beräknar att stöd ska vara färdigutbetalt först , vilket är oacceptabelt. Regeringen har i sin livsmedelsstrategi sagt att den vill förbättra konkurrenskraften för lantbrukare men har inte agerat för att påskynda handläggningen av jordbruksstöd. Snarare har regeringen försämrat läget genom att ta bort budgetposten med medel för sanktionsavgifter. Det är pengar som skulle kunna fungera som en buffert så att utbetalningar kan ske innan utbetalningssystem och andra it-system är fullt fungerande. Om lantbrukarna inte får ut pengar tvingas de att lägga ned sina verksamheter. Regeringen riskerar jordbrukssektorns framtid men också att livsmedelsstrategins måluppfyllelse går förlorad om den inte vidtar åtgärder så att utbetalningen av stöd fungerar på ett effektivt sätt. Med anledning av detta är min fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att påskynda utbetalningen av jordbruksstöden?
fr · H4111259 · 2017-04-20 00:00:00 — Fråga 2016/17:1259 Tullens roll vid terrorattentat av (L) till Statsrådet (S) Liberalerna har tagit del av uppgifter i medier men också direkt från medarbetare att tullens tjänstemän inte fick beväpna sig under terrorattentatet i . I stället fattades det beslut om att sända hem personalen från exempelvis hamnar och flygplatsen , för att nämna några viktiga funktioner. Liberalerna har hemställt i att generaltulldirektören kallas till justitieutskottet för att vi direkt ska kunna få information från myndigheten om vad som inträffade men även kring rutiner och slutsatser. Med anledning av att utgör en central samhällsfunktion med uppgift att bevaka viktiga gränser, hamnar och flygplatser, inte minst i situationer där utsätts för terroristattentat, vill jag även följa upp frågan med regeringen. Med anledning av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Kommer statsrådet och regeringen att ta initiativ till lagändringar eller andra åtgärder för att undvika en situation där tullen inte kan beväpnas vid ett förhöjt terrorhot eller ett terrorattentat?
fr · H4111260 · 2017-04-21 00:00:00 — Fråga 2016/17:1260 Försörjningsstöd som utbetalas till mannens konto av (V) till Statsrådet (S) Försörjningsstöd är ett av få stöd som inte är individuella i vårt välfärdssystem. Detta beror på att försörjningsstödet är tänkt att vara det yttersta skyddsnätet, och hela familjens inkomster och utgifter räknas därför ihop. Såväl makar som sambor har försörjningsplikt gentemot varandra. Utbetalningen sker till en av de vuxna i hushållet, trots att biståndet ska gå till hela familjen. , som har forskat på våld i nära relationer och försörjningsstöd, tror att bidraget oftast går till mannens konto. Olika kommuner gör olika utifrån principen om kommunalt självstyre. Det finns ingen statistik att tillgå över hur de olika kommunerna gör. Enligt har en kommun, , uppmärksammat att biståndet mestadels betalas ut till män och börjat betala ut biståndet till båda parter i ett gemensamt hushåll. Orsaken är framför allt att man vill motverka det så kallade ekonomiska våld som sett mot en del kvinnor. De har sett att våld i en relation oftast startar med psykiskt och ekonomiskt våld, alltså att den som har tillgången till pengarna kan utöva våld eller tvång mot sin partner. Att ekonomi är ett kraftfullt verktyg för att kontrollera sin partner bekräftas av forskaren . Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att säkerställa att det ekonomiska biståndet når båda parterna i ett förhållande för att undvika ekonomiskt våld och ekonomisk kontroll?
fr · H4111261 · 2017-04-24 00:00:00 — Fråga 2016/17:1261 Uppföljning av exportstrategin av (M) till Statsrådet (S) Regeringen tog beslut om en exportstrategi . Där slås ett antal mål fast enligt nedan: Exportstrategin ska bidra till regeringens övergripande mål om att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet . Målen i strategin är att: öka exporten, både i absoluta tal och som andel av bnp öka attraktionskraft för investeringar, kompetens och turister öka andelen exporterande företag öka deltagandet av svenska företag i den globala ekonomin. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Kan statsrådet delge om delmålen i exportstrategin uppfyllts ?
fr · H4111262 · 2017-04-24 00:00:00 — Fråga 2016/17:1262 Förbud mot bly i ammunition vid jakt av (V) till Miljöminister (MP) konstaterades i en studie att kungsörnar som äter inälvor som lämnats kvar från jakten blir förgiftade om djuren skjutits med blyhaltig ammunition eller om örnarna äter skadskjutna djur. Splitter från blykulor orsakar förgiftning, vilket försämrar örnarnas flygförmåga. Ett förbud mot blyammunition är troligen det enda sättet att rädda örnarna. Studien har letts av forskare vid () i samarbete med bland annat , , () samt örnforskare i . Man konstaterar att kungsörnar med högre blyhalter rörde sig mindre och flög lägre än kungsörnar med låga blyhalter. Men analyser indikerar att redan låga blyhalter kan öka dödsrisken hos kungsörn. Blyproblemet är förmodligen inte bara begränsat till älgjakten utan förekommer vid all jakt då blyammunition används och där även skadskjutna djur utgör giftig föda för kungsörn och andra asätare. Att bly i jaktammunition är både ett hälso- och ett miljöproblem har redan tidigare konstaterats, och många andra länder har förbud eller delvis förbud mot att använda bly i jaktammunition. Mot denna bakgrund ställer jag frågan till miljöminister : Avser miljöministern att verka för att ett totalförbud införs för bly i jaktammunition?
fr · H4111263 · 2017-04-24 00:00:00 — Fråga 2016/17:1263 förslag av (M) till Finansminister (S) Sommaren överlämnade sitt slutbetänkande, kallat Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet. Kommitténs uppdrag var att lämna förslag på ett nytt system för beskattning av bolag. Den rödgröna regeringen har snart haft en hel mandatperiod på sig att ta ställning till kommitténs förslag, men ändå händer ingenting. Det vore av intresse att se hur regeringen ställer sig i frågan om ett nytt system för bolagsbeskattning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister följande: Avser ministern och regeringen att ta ställning till utredningens förslag, och när kan detta i så fall tänkas ske?
fr · H4111264 · 2017-04-24 00:00:00 — Fråga 2016/17:1264 Trygghet för barn till samkönade par av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) När en familj flyttar till ifrågasätts mycket sällan om föräldrarna och barnen verkligen hör ihop. Föräldraskap som fastställts i andra länder erkänns vanligen av svenska myndigheter. Det gäller dock inte för samkönade föräldrar. Medier har lyft fram familjer från , och , där den ena föräldern inte erkänns av svenska myndigheter. Trots att deras föräldraskap fastställts av länder vars rättssystem vi vanligen visar stor tilltro till måste de närstående adoptera sina egna barn. Det skapar otrygghet för de berörda familjerna. Regeringen har tillsatt en utredning (dir. 2017:28) om modernare regler om faderskap och föräldraskap, som bland annat ska överväga om det är lämpligt att införa en föräldraskapspresumtion. Det förefaller lämpligt att den utredningen också skulle kunna överväga hur erkänner föräldraskap som fastställs i andra länder, när det handlar om samkönade föräldrar. Jag vill därför fråga justitie- och migrationsminister : Kan ministern tänka sig ett tilläggsdirektiv till utredningen med den inriktningen?
fr · H4111265 · 2017-04-24 00:00:00 — Fråga 2016/17:1265 Handel med svenska personuppgifter av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har rapporterat om att det pågår en omfattande handel med svenska personuppgifter och identitetshandlingar. Det handlar om både svenska och utländska id-kort, , pass och bankkonton som man kan köpa eller hyra. Dessa personuppgifter och identitetshandlingar kan sedan användas för att möjliggöra för en person som vistas olagligt i att både arbeta och fortsätta vistas utan tillstånd i . Enligt Ekots granskning bedrivs handeln i två fall helt öppet på två stycken nätforum. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att ta några initiativ med anledning av de uppgifter som framkommit om den omfattande handeln med svenska personuppgifter och identitetshandlingar?
fr · H4111266 · 2017-04-24 00:00:00 — Fråga 2016/17:1266 Utbetalning av kontanter vid utvisning av dömda brottslingar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har rapporterat om en utbetalning av en större summa kontanter till en dömd brottsling i samband med dennes utvisning. I samband med personens utvisning ska vederbörande vid ett flertal tillfällen ha begärt mer pengar för att gå med på utvisningen. Enligt ska Kriminalvården ha gått med på detta och betalat ut ca totalt vid olika tillfällen i samband med utvisningen. Den sista utbetalningen skedde enligt vid när den utvisade personen återigen krävde mer pengar. Enligt uppgifter till tidningen ska tre personer från transportpersonalen vid utvisningen ha skickats för att ta ut i kontakter från en bankomat på . I artikeln framgår det att Kriminalvården i sin egen interna utredning varit kritisk till hanteringen av ärendet. Det framgår dock vidare i artikeln att det är praxis hos att betala ut mindre bidrag i samband med utvisning. Det framstår som ytterst märkligt att en dömd brottsling som av domstol dömts till utvisning kan kräva pengar och därtill bli beviljad dessa. Det framstår även som ytterst märkligt att Kriminalvården har som praxis att betala ut mindre bidrag i samband med utvisning. Jag har full förståelse för att ministern inte kan uttala sig i enskilda ärenden, varför jag ställer frågan på ett mer generellt plan. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Är det ministerns avsikt att ta några initiativ till en översyn av Kriminalvårdens rutiner för bidragsutbetalning till brottslingar som dömts till utvisning av en svensk domstol?
fr · H4111267 · 2017-04-24 00:00:00 — Fråga 2016/17:1267 Skatteregler för fåmansföretag av (M) till Finansminister (S) Regeringen har, efter mycket kritik, backat från delar av sitt ursprungliga förslag till skatteregler för fåmansföretag, men det räcker inte. Det justerade förslaget om nya regler är fortfarande alldeles för krångligt, och det minskar i sin tur viljan att driva företag. Med anledning av regeringens mål om lägst arbetslöshet i EU bör regeringen starkt överväga vad dess förslag kommer att leda till för tillväxt och företagande. Vi behöver fler företagare, inte färre. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister följande: Kommer ministern och regeringen att stå fast vid sitt justerade förslag till nya skatteregler för fåmansföretag, och i så fall varför?
fr · H4111268 · 2017-04-24 00:00:00 — Fråga 2016/17:1268 Målsättningen gällande förnybar energi av (M) till Statsrådet (S) pågår en reform av EU:s så kallade förnybartdirektiv. Det är en fråga som har mycket stor betydelse för förmåga att uppnå våra egna högt ställda mål, särskilt eftersom förslaget som har presenterat kraftigt begränsar grödebaserade biobränslen. Dessutom föreslås även hållbarhetskriterier för biomassa. På EU-nämndens sammanträde , då vinterpaketet diskuterades, framförde statsrådet följande om den svenska ståndpunkten gällande ren energi: ”Det som oroar oss, vilket jag också har tagit upp tidigare såväl i utskott som i , är naturligtvis hela förhållningssättet till bioenergi. Det gäller både biodrivmedel och biomassa i olika former. Detta är nämligen inte bara största energikälla , utan det är naturligtvis också där – med biodrivmedel – som vi ser väldigt stor potential när det gäller att åtgärda utsläppen inom transportsektorn. Vår hållning är fortfarande att det bör finnas utrymme för ambitiösare medlemsländer, som , att utan alltför mycket byråkrati och administrativa hinder kunna utveckla den här sektorn.” Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka alternativa förslag har statsrådet och regeringen aktivt utformat för att säkerställa att det nya förnybartdirektivet inte begränsar tillgång till biobränslen, och vilka länder samarbetar med i denna fråga?