ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H412937 · 2017-03-08 00:00:00 — Dnr A2017/ 00461/A Svar på fråga 2016/17:937 av (M) A-kassa för egenanställda har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att skapa tydlighet kring rätten till a-kassa för egenanställda. Till att börja med vill jag framhålla att det är viktigt med välfungerande försäkringar som, även för egenanställda, ger skydd i händelse av exempelvis sjukdom eller arbetslöshet. Egenanställda betraktas som uppdragstagare i arbetslöshetsförsäkringen. En uppdragstagare anses, beroende på omständigheterna i det enskilda ärendet, antingen vara självständig eller osjälvständig i förhållande till sin uppdragsgivare. I praxis anses den självständiga uppdragstagaren vanligtvis vara företagare och den osjälvständiga uppdragstagaren anses vara anställd. Variationen i det sätt som uppdrag planeras, utförs och ersätts på är stor. Så ska det vara på en dynamisk arbetsmarknad. Svårigheten ligger i att utforma regler i arbetslöshetsförsäkringen som är rättvisa och rättssäkra, men som inte sätter upp hinder för förvärvsarbete. Regleringar kan, vilket Parlamentariska socialförsäkringsutredningen framhöll i sitt slutbetänkande, leda till oberättigade skillnader mellan försäkrade om arbetslöshetskassorna inte längre ska beakta alla relevanta omständigheter i varje enskilt fall. Detta stöds av en rapport om uppdragstagare som Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) publicerade . I rapporten dras slutsatsen att det i dagläget inte är möjligt att genom lagstiftning undvika de bedömningar om rätt till ersättning för uppdragstagare som arbetslöshetskassorna måste göra i varje enskilt fall. Eftersom varje ärende är unikt krävs en noggrann bedömning av omständigheterna i just det ärendet. Slutligen vill jag framhålla att det pågår en översyn inom av arbetslöshetsförsäkringen i syfte att underlätta för fler att kvalificera sig för och ansluta sig till den. Det är angeläget att fler har en ekonomisk trygghet vid arbetslöshet.
frs · H412938 · 2017-03-08 00:00:00 — Dnr N2017/01522/FJR Svar på fråga 2016/17:938 av (M) Danskt beslut att bryta torskfiskestoppet har frågat mig hur jag och regeringen kommer att agera för att värna torskfiskestoppet. Det är rådets förordning (EU) nr 2017/135 av om ändring av förordning (EU) 2016/1903 om fastställande av fiskemöjligheter i som anger ramarna för torskfisket i västra . Förordningen innebär att en stängningsperiod i västra gäller från till för att skydda lekbeståndet av västlig torsk under dess huvudsakliga lekperiod. Fartyg med en längd (med undantag av fartyg som partrålar) utrustade med i enlighet med artikel 9.2 i kontrollförordningen (rådets förordning [EG] nr 1224/2009 av om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs) omfattas inte av stängningsperioden när fisket sker i områden med ett djup mindre än . Den i förordningen fastställda lekstängningen har granskats av kommissionens vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommitté för fiskerinäringen (STECF). För mig och regeringen är det viktigt att det västra torskbeståndet åter-hämtas så att vi får en långsiktigt hållbar förvaltning av torsken i . Det är därför viktigt att EU:s lagstiftning, inklusive förord-ning (EU) nr 2017/135, tillämpas på ett korrekt sätt. Enligt fördraget om Europeiska unionen är det kommissionen som ska övervaka tillämpningen av unionsrätten under kontroll av Europeiska Jag och regeringen förutsätter att kommissionen i tillämpliga fall nyttjar den befogenhet som tilldelats dem genom för-draget. Upplysningsvis har det danska Miljö og födevareministeriet meddelat att det inte längre kommer att vara tillåtet för tyska eller danska fiskare att fiska efter plattfisk i västra under den innevarande stängningsperioden som syftar till att skydda torsk. Enligt Miljö- og födevareministeriet sker detta efter att kommissionen meddelat att det inte är möjligt att tillåta plattfiskfiske inom ramen för regelverket.
frs · H412939 · 2017-03-08 00:00:00 — Dnr Fi2017/00983/S3 Svar på fråga 2016/17:939 av (M) kontroll av felaktig folkbokföring har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att felaktig folkbokföring i möjligaste mån undviks och att sådan felaktig registrering som faktiskt sker åtgärdas utan dröjsmål. Jag instämmer med frågeställaren att det är allvarligt när personer drabbas av att främmande personer folkbokfört sig hos dem. Konsekvenserna kan bli långtgående för den enskilde. Att uppgifterna i folkbokföringen speglar befolkningens bosättning, identitet och familjerättsliga förhållanden är inte bara en förutsättning för fastställande av skatter utan även för att andra samhällsfunktioner har ett korrekt underlag för beslut och åtgärder. arbetar kontinuerligt med att upprätthålla en god kvalitet i folkbokföringsregistret. Felaktigheter i folkbokföringen kan uppkomma exempelvis när en person inte anmäler utflyttning från , men det förekommer även att felaktiga uppgifter avsiktligt lämnas till folkbokföringen i syfte att t.ex. möjliggöra bedrägeri och identitetsstöld. genomför knappt 70 000 bosättningskontroller i syfte att kontrollera och korrigera uppgifter i folkbokföringsregistret utifrån interna och externa impulser om felaktigheter. I årsredovisning beskrivs att genomströmningstiden inom bosättningskontrollen kortats och en större andel impulser har gått till utredning jämfört med . I sammanhanget kan nämnas att har infört en e-tjänst som ökar möjligheterna för den enskilde att skydda sig mot bedrägerier som görs med falska adressändringar. Genom att aktivera ”Spärra obehörig adressändring” godkänns bara adressändringar som görs med e-legitimation. Detta minskar risken för att personuppgifter olovligen används. Tjänsten syftar dock till att hindra att någon flyttar en enskild person till annan adress utan dennes vetskap och motverkar inte ett sådant fall som frågeställaren tar upp. När det gäller en tänkbar konsekvens av falska adressändringar beslutade regeringen lagrådsremissen Ett starkare skydd mot orättvisa betalningsanmärkningar som innehåller förslag för att minska risken för att en privatperson drabbas av en betalningsanmärkning på grund av ett offentligrättsligt krav som han eller hon inte känner till.
frs · H412940 · 2017-03-08 00:00:00 — Dnr Ju2017/01960/ Svar på fråga 2016/17:940 av (M) Privatkopieringsavgiften har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att se över privatkopieringsavgiften, och när det i så fall kan ske. Upphovsrättslagen ger oss alla möjlighet att under vissa förutsättningar fritt kopiera musik, film och de flesta andra skyddade verk, om det sker för privat bruk och från en lovlig förlaga. Det är en bra ordning och en rimlig avvägning mellan upphovsmännens och den breda allmänhetens intressen. Privatkopieringsersättningen är till för att kompensera upphovsmännen för den inskränkning i upphovsrätten som kopieringen innebär. Att det måste finnas en kompensationsordning följer dessutom av . Enligt gällande svensk ordning ska ersättning betalas till upphovsmännen för produkter som är särskilt ägnade för privatkopiering. Om produkterna används även till annat än kopiering för privat bruk, kan dock ersättningen sättas ned. Det nuvarande systemet är alltså teknikneutralt och det finns en viss inbyggd flexibilitet. Nya affärsmodeller och förändrade konsumtionsmönster kan dock ändå ge anledning att se över utformningen av systemet. Regeringen följer frågan och kan konstatera att det pågår en översyn av det upphovsrättsliga regelverket på EU-nivå och att kommissionen har sagt sig ha för avsikt att analysera behovet av åtgärder på området. Det arbetet bör inte föregripas.
frs · H412941 · 2017-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:941 av (L) Interreligiösa äktenskap har frågat mig på vilket sätt jag arbetar för att påverka länder att stifta lagar som möjliggör rätten att gifta sig med personer av annan religiös tillhörighet än den egna. För är det en viktig princip att religion eller andra tillhörigheter inte står i vägen för individens fulla åtnjutande av sina mänskliga rättigheter och att individen alltid är rättighetsbäraren. Inskränkningar av friheten att själv bestämma vem man vill gifta sig med är en kränkning av de mänskliga rättigheterna. Flertalet av FN:s medlemsstater har anslutit sig till konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och därmed förbundit sig att säkerställa rätten för giftasvuxna män och kvinnor att ingå äktenskap och bilda familj. Denna konvention förbinder även de anslutna staterna att säkerställa religionsfrihet. Regeringen arbetar bland annat tillsammans med EU för att de individuella rättigheterna om religions- och övertygelsefrihet ska respekteras. Inte minst genom den resolution om religions- och övertygelsefrihet som EU lägger fram i FN:s generalförsamlings tredje utskott och råd för mänskliga rättigheter.
frs · H412942 · 2017-03-08 00:00:00 — Dnr U2017/00915/GV Svar på fråga 2016/17:942 av (V) Gymnasieelever boende på landsbygden har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att alla gymnasieelever ska kunna ta sig till skolan. Jag delar uppfattning om betydelsen av goda offentliga transportmöjligheter för att elever ska kunna tillgodogöra sig gymnasieutbildning på ett bra sätt. ska den kommun som är elevens hemkommun ansvara för elevens kostnader för dagliga resor mellan bostaden och skolan. Ansvaret gäller för resor där färdvägen är . En förutsättning är att eleven har rätt till studiehjälp enligt studiestödslagen (1999:1395). Det förtjänar emellertid att påpekas att kollektivtrafiken inom ett län är ett regionalt ansvar. De regionala kollektivtrafikmyndigheterna ansvarar för att det upprättas trafikförsörjningsprogram som bl.a. ska innehålla en redovisning av behovet av regional kollektivtrafik i länet. Ett sådant program ska upprättas efter samråd med berörda myndigheter, organisationer, kollektivtrafikföretag samt företrädare för näringsliv och resenärer. Organiseringen av busslinjer eller turtäthet regleras inte i skolförfattningarna. Regeringen ger förutsättningar för kollektivtrafiken genom lagstiftning och medel för infrastruktur. Regeringen beslutade att tillsätta en utredning för att analysera reglerna för särskilda persontransporter (dir. 2016:85), bl.a. skolskjutsar. Syftet med uppdraget är att identifiera hinder för kommunala och regionala myndigheter att åstadkomma en effektiv samordning av organiserandet och utförandet av särskilda persontransporter. Utredaren ska även föreslå ändrade eller nya regler för att undanröja sådana hinder. Uppdraget ska redovisas .
frs · H412943 · 2017-03-07 00:00:00 — N2017/01557/SB Svar på fråga 2016/17:943 av (V) Styrningen av har frågat mig om jag är beredd att verka för att förändra ägardirektiven i syfte att avkastningskravet för bolaget ska följa . Vi ser allvarligt på att fick en större avvikelse rapporterad i den årliga externa granskningen av sitt FSC certifikat. FSC certifieringen syftar till att skapa miljöanpassat, samhällsnyttigt och ekonomiskt livskraftigt bruk av världens skogar. ska säkerställa att bolaget har rätt metoder på plats, vilket kontrolleras av oberoende certifieringsorgan. har genomfört en omfattande orsaksanalys och presenterade en åtgärdsplan för att komma till rätta med identifierade orsaker. Åtgärdsplanen ansågs av FSC revisorn uppfylla de krav som ställs vilket medförde att revisorn stängde avvikelsen. Enligt bolagsordning ska verksamheten baseras på affärsmässig grund och generera marknadsmässig avkastning. De ekonomiska målen för , inklusive avkastningsmålet, reviderades 2014 och bedöms spegla bolagets samlade uppdrag väl. Regeringen bedömer att det inte finns någon koppling mellan avkastningsmålet och de avvikelser som rapporterats. De ekonomiska målen är därtill uttryckligen långsiktiga och ska utvärderas över en konjunkturcykel, cirka fem till . Med detta menar jag att enskilda årsbokslut eller kvartalsbokslut inte ska ha någon inverkan på bolagets långsiktiga planering och naturvårdsarbete. Regeringen har en hög ambition vad gäller hållbart företagande och har högt ställda förväntningar på att bolag med statligt ägande ska agera föredömligt och bedriva sin verksamhet på ett sätt som gynnar hållbar utveckling. Det innebär bl. a att agera ansvarsfullt och transparent och arbeta för att efterleva internationella riktlinjer som finns om bl.a. miljöhänsyn. arbete med hållbart företagande är återkommande i dialogen med ägaren. Mot bakgrund av ovanstående ämnar jag inte vidta några ytterligare åtgärder.
frs · H412944 · 2017-03-08 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:944 av Boriana (M) Datalagring Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att svensk lagstiftning, när det gäller datalagring i syfte att utreda brott, ska kunna användas på det sätt som det är tänkt. och ställde respektive liknande frågor till mig. Som jag svarade då är de brottsbekämpande myndigheternas tillgång till lagrade uppgifter om elektronisk kommunikation av mycket stort värde för att kunna förebygga, förhindra och utreda brott. Enligt står emellertid den svenska regleringen när det gäller datalagring inte i överensstämmelse med . Regeringen har tillsatt en utredning som ska se över hur vårt regelverk förhåller sig till domen och föreslå de ändringar som behövs. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Jag kommer att följa frågan noga och är beredd att vid behov överväga ytterligare åtgärder.
frs · H412945 · 2017-03-08 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:945 av (SD) Nya åtgärder mot återvändande IS-krigare har frågat om jag och regeringen avser att vidta fler åtgärder för att fälla återvändande IS-terrorister för brott och om exempel (att kriminalisera samröre med terroristorganisationer) skulle kunna vara en av dessa åtgärder. De som begår brott ska lagföras. På regeringens initiativ har regleringen skärpts och ett särskilt straffansvar för terrorismresor och mottagande av terrorismutbildning införts. Det är nu även straffbart att finansiera en terrorist eller en terroristorganisation. Vidare har en utredning som regeringen tillsatt bl.a. föreslagit en ny straffbestämmelse om deltagande i väpnad konflikt till stöd för en terroristorganisation. I utredningen ingick att belysa och beakta regleringen i andra nordiska länder. Betänkandet har remitterats och förslagen bereds i . Inom EU antog vi i går ett nytt terrorismdirektiv som innebär att fler terrorismrelaterade gärningar ska vara straffbara. Redan innan direktivet var färdigt tillsatte regeringen en utredning som ska föreslå de lagändringar som krävs. Därutöver har regeringen tillsatt en utredning som ska göra en översyn av hela det straffrättsliga regelverket på terrorismområdet i syfte att åstadkomma en ändamålsenlig, effektiv och överskådlig reglering. I arbetet med att lagföra brottslingar är det avgörande att de brottsbekämpande myndigheterna på ett effektivt och rättssäkert sätt kan säkra bevisning. Regeringen har därför gett en utredare i uppdrag att analysera om hemlig dataavläsning bör införas som ett nytt straffprocessuellt tvångsmedel. Regeringens intensiva arbete för att förebygga och motverka terrorism fortsätter. Jag kan försäkra att regeringen och jag kommer att fortsätta att följa denna fråga mycket noga.
frs · H412946 · 2017-03-08 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:946 av (M) Kriminaliteten och personrånen i har frågat mig vad jag, inom ramen för mitt ansvarsområde i regeringen, avser att göra för att komma till rätta med kriminaliteten och personrånen i . Som inrikesminister med ansvar för bland annat styrningen av och verkar jag för att ge myndigheterna så goda förutsättningar som möjligt att utföra sina uppdrag. Däremot är det myndigheterna själva som ska avgöra hur den operativa brottsbekämpningen ska bedrivas. För att ge möjlighet att utöka antalet anställda har regeringen aviserat anslagsökningar till myndigheten på sammanlagt –2020. Regeringen har också vidtagit en rad andra åtgärder för att öka tryggheten och minska brottsligheten. trädde exempelvis ett 30-tal bestämmelser i kraft som syftar till att motverka organiserad brottslighet mer effektivt. Vidare har en utredare fått i uppdrag att föreslå nya påföljder för unga lagöverträdare. Regeringen har lämnat en proposition till med förslag till skärpta straffskalor för vissa allvarliga våldsbrott. Vi kommer även att lägga ett förslag om att fördubbla minimistraffet för grovt vapenbrott.
frs · H412947 · 2017-03-08 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:947 av (L) En lex har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta åtgärder för att införa en lex Lotta-lagstiftning. Att bekämpa mäns våld mot kvinnor är ett högt prioriterat område, inom vilket regeringen bedriver ett kraftfullt arbete. Det omfattar såväl lagstiftning som omfattande resursökningar till myndigheter och ideella organisationer som verkar på området. beslutade regeringen om en ny tioårig nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor, som började gälla . Med den nya strategin vill regeringen verka för en omorientering och främja utvecklingen inom området. Det framtida arbetet ska i högre grad inriktas mot att förebygga olika former av mäns våld mot kvinnor. Fokus sätts därför på mäns delaktighet och ansvar för att stoppa våldet. De samlade åtgärderna inom området omfattar för . Regeringen ser positivt på förslaget att införa en lex Lotta-lagstiftning. Dödsfallsutredningar enligt lagen (2007:606) om utredningar avseende vissa dödsfall är ett viktigt redskap i arbetet för att förbättra samhällets stöd och skyddet för dem som är mest utsatta, framförallt kvinnor och barn. Mot bakgrund av signaler om att verksamheten inte har fungerat som det var tänkt ser vi nu över vilka lagändringar som behövs för att göra utredningsverksamheten mer effektiv och ändamålsenlig. har vidare redan inlett ett samarbete med olika myndigheter som på olika sätt ska delta i utredningarna för att effektivisera och fördjupa dessa. Vid pågår en granskning av myndighetens hantering av det aktuella ärendet där en kvinna misshandlades så svårt att hon avled. Syftet är att se vilka lärdomar som kan dras och hur polisen kan undvika brister i hanteringen av den här typen av fall. Även hantering av det aktuella ärendet är föremål för granskning. Granskningen genomförs av riksåklagaren. För att förbättra skyddet för personer som förföljs eller trakasseras har en utredare haft i uppdrag att se över användandet av fotboja vid kontaktförbud. Bl.a föreslås att möjligheten att använda fotboja för att övervaka ett kontaktförbud ska utökas. Förslagen är nu ute på remiss. Sammanfattningsvis pågår ett omfattande arbete både i och hos myndigheterna för att förhindra att liknande tragiska händelser inträffar.
frs · H412948 · 2017-03-08 00:00:00 — Dnr Fi2017/01042/BATOT Svar på fråga 2016/17:948 av (SD) Falska nyheter har frågat mig om det är mitt ställningstagande att inte har lånat för att bekosta flyktingmottagandet . Om så är fallet undrar vilka omständigheter eller fakta som ligger till grund för detta. inleder sin fråga med ett falskt påstående om att jag ska införa en reglering för att komma tillrätta med falska nyheter. För att värna debatten och det demokratiska samtalet är det min mening att vi anstränger oss för att använda korrekt fakta och tar ansvar för hur vi tar till oss dessa. Både ungas och vuxnas källkritik behöver stärkas. Därför har Socialdemokraterna föreslagit att en handlingsplan mot faktaresistens tas fram. Det är inte ett förslag om att reglera falska nyheter, som frågeställaren påstår. Vidare påstår att statsskulden tenderat att växa . Sammantaget har statsskulden, enligt just Riksgälden som frågeställaren hänvisar till, minskat från vid utgången av 2014 till vid utgången av 2016. D.v.s. staten har amorterat på statsskulden. är det därmed korrekt att påstå att alla utgifter är finansierade med statens inkomster. Således har staten inte lånat för bekosta flyktingmottagandet. påstår också felaktigt att jag hävdat att flyktingmottagandet inte påverkat landets behov av att låna. Det jag har sagt är att vi inte lånat en krona för att finansiera flyktingmottagandet. De senaste siffrorna från visar att hade ett överskott i de offentliga finanserna på 40 miljarder . 2015 var överskottet 11 miljarder. Till skillnad från förra mandatperiodens underskott har de offentliga finanserna alltså visat överskott . Det är den här siffran, alltså det offentligfinansiella sparandet, jag och andra brukar mena när vi pratar om sparande och överskott. Det inkluderar hela den offentliga sektorn alltså både staten, kommunerna och ålderspensionssystemet. Det är den här siffran som överskottsmålet bygger på och det är den här siffran Kommissionen tittar på när de avgör om vi lever upp till stabilitets- och tillväxtpaktens regler. Det är bekymrande att en fråga som handlar om falska nyheter är så fylld av falska påståenden.
frs · H412949 · 2017-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:949 av (M) Hållbarhetsmålen och rapporterna om mänskliga rättigheter har frågat mig om på vilket sätt de uppdaterade rapporterna om mänskliga rättigheter kommer att använda sig av hållbarhetsmålen och indikatorerna för sina redovisningar. Jag är glad att välkomnar uppdateringen av MR-rapporterna och lyfter fram regeringens höga ambitioner med hållbarhetsmålen samt framhåller att det är viktigt att ta fram nya MR-rapporter i av stor föränderlighet. Regeringen har breddat rapporteringen till att belysa både mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer, i linje med vad som förutskickats i regeringens skrivelse till 2016/17: 62. Det är alltså inte frågan om någon försening av MR-rapporterna utan ett uppehåll med anledning av skrivelsen och en medveten ambitionshöjning från regeringens sida. Rapporterna innehåller både kvalitativa analyser och kvantifierbara uppgifter av det slag som anges i Agenda och i det utkast till indikatorer för agendan som förhandlas i FN. Det gäller t ex indikatorer om befolkningsandelen som lever i fattigdom, kvinnors egenmakt och diskriminerande lagar som begränsar kvinnors rättigheter. Andra viktiga indikatorer från Agenda som lyfts fram i MR-rapporterna rör våld mot kvinnor, barnäktenskap, tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, människohandel, utomrättsliga frihetsberövanden och korruption.