prot · H409120 · 2017-06-07 00:00:00 — Även om det låter lite nördigt kan jag verkligen rekommendera att man läser den här skrivelsen, för det är ganska mycket hög politik. Det vi i KU gör och det vi framför allt fokuserar på är att gemensamt formulera spelregler. Därför är det oerhört viktigt – särskilt när man har en minoritetsregering – att spelreglerna fungerar väl mellan , där den politiska majoriteten ofta finns, och regeringen, där de som ska utföra själva arbetet finns. uppmärksammade KU det som en hel del utskott höll på med, nämligen negativa tillkännagivanden där man i princip ville bakbinda regeringen från att tillsätta utredningar eller göra vissa saker. Vi uppmärksammade faran med detta och vad som kan hända om man går för långt här. Det kan vara viktigt att tillsätta en utredning; det kan vara viktigt för en regering att söka kompromisser. Det vi tittar på den här gången är att i de åtta punkter som både och har varit inne på än mer tydliggöra att ett tillkännagivande absolut måste tillgodoses och det så snabbt som möjligt. Det är punkt nummer ett; det har vi varit ense om tidigare, och det är vi fortsatt ense om. I punkt två skriver vi att regeringen ska återkomma om den märker att det här av någon anledning inte fungerar. Man har utrett eller funnit invändningar som vid tillfället inte kände till. Då ska man återkomma till och meddela det. Regeringen har också rätt att förklara att någonting är slutbehandlat, och har i sin tur rätt att säga ja till det eller att genom utskotten säga: Nej, de delarna tyckte vi nog inte var slutbehandlade. Utskottet och tolkar, och sedan bestämmer man om det är slutbehandlat. Är det inte slutbehandlat, som vi i säger, ska regeringen återkomma. Detta är jätteviktiga spelregler för samarbetet mellan riksdag och regering, och det är jätteviktigt att vi tydliggör detta ännu mer. Vi har ju, som nämnde i sitt anförande, ett särskilt yttrande när det gäller KU-bedömningen och yttrandena från de olika utskotten. Det är viktigt att från våra partier påpeka att vi givetvis står bakom de yttranden som har gjorts i utskotten. Vi gör dock ingen överprövning av utskotten, utan vi står bakom det stora betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 20.) § 13 Vissa frågor om kommersiell radio Vissa frågor om kommersiell radio betänkande 2016/17:KU28 Vissa frågor om kommersiell radio (prop. 2016/17:136) 28 (S): hade jag en kompis som flyttade från till . Han fick ett bra jobb och köpte en gård en bit bortom allfarvägen, väl medveten om att han skulle pendla . frågade jag honom: Nå, hur trivs du här i ? Hur går det med pendlandet? Han svarade: Jag trivs alldeles utmärkt, och jobbet är kul. Men jag saknar verkligen en sak, och det är rockkanalen på radio. Jag pendlade ju också i , men då kunde jag lyssna på rockmusik ; det kan jag inte . Någon rockkanal har vi aldrig begåvats med i . Kanske blir det möjligt . Kanske blir det möjligt med en kanal som fokuserar på hälsa och livsstil, religion, natur eller kultur – vad vet jag? Det är inte det vi ska ta ställning till här i kammaren . Det vi har att ta ställning till är om vi vill skapa förutsättningar för en större konkurrens och mångfald i radion, vid sidan av det utmärkta . Detta ärende gäller nämligen en proposition från regeringen om kommersiell radio. Förslagen från regeringen handlar om en ändring i radio‑ och tv-lagen, som innebär att Myndigheten för press, radio och tv får större möjlighet och frihet att forma sändningsområden i det analoga nätet avsedda för just kommersiell radio, i syfte att nå större konkurrens och mångfald än vi har . Propositionen behandlar också regler om överlåtelse och återkallande av tillstånd. Kommer detta då att ha någon betydelse i praktiken? Kommer vi medborgare att få ett större utbud av radio? Ja, det kan vi inte säga , men förutsättningarna torde verkligen öka. Vi svenskar är ju ett radiolyssnande folk. Genom att den nuvarande bestämmelsen, som begränsar sändningsområdena, ersätts kan möjligheten till affärsmässigt lönsamma projekt komma fler till godo. PTS planeringsarbete bygger på följande tre prioriteringar när det gäller sändningstillstånden: minst tre sändningsområden med målet att nå 80–av befolkningen regionala sändningsområden som kan sägas motsvara P4:s sändningsområden mindre, lokala sändningsområden över större tätorter. Man lämnar över sitt uppdrag , och nya sändningstillstånd inleds . är det två aktörer som har total dominans på marknaden, så för framtiden bör vi eftersträva ökad konkurrens och större mångfald. Av samma skäl är det angeläget att Myndigheten för press, radio och tv får godkänna överlåtelser av sändningstillstånd så att det inte uppstår en ny oligopolmarknad. Så måhända får vi en rockkanal också i . Finns det då någon risk med dessa förslag? Ja, det finns en risk som inte ska förringas och som nämns både i propositionen och i den motion som med flera har lagt fram med anledning av den. Då säkerhetshotet mot vårt land ökar och uppfinningsrikedomen tycks vara stor när det gäller hur man kan arbeta såväl legalt som illegalt i ett land finns det all anledning att ta med dessa aspekter i arbetet med en nationell säkerhetsstrategi. Efter dialog med regeringens företrädare har utskottet funnit att ett sådant arbete pågår och att regeringen har att återkomma till och utskottet med information om detsamma. Vissa frågor om kommersiell radio Så med detta, ärade riksdagsledamöter och fru talman, ber jag att få yrka bifall till utskottets förslag i KU28 i dess helhet. 29 (M): Lyssnar fru talmannen mycket på radio? Jag misstänker det. Det gör vi, precis som sa; vi är ett radiolyssnande folk. Till vår glädje har vi i vårt land ganska stort utbud av radiostationer, i alla fall , när den dåvarande borgerliga regeringen släppte marknaden fri för både kommersiell och reklamfinansierad radio. Vi är kanske några här i kammaren som har den ärevördiga ålder att vi minns hur det var före , när vi var hänvisade till den förvisso utmärkta public service-radion , som ju har högt förtroende enligt de allra flesta sympatiundersökningar vi har sett . När man ville lyssna på något annat, framför allt kanske dagsaktuell musik, rattade man vid , , in lite piratsändningar, eller varför inte AM 208? Jag säger , och några av oss kanske ler lite igenkännande – andra, i lite yngre generationer, kanske inte. Mycket har hänt, fru talman, . Vi har, som föregående talare nämnde, fått ett stort utbud, framför allt kring storstäderna. Lagstiftningen syftade till att även lyfta fram lokalradion, och det har också skett en stor utveckling när det gäller lokalradiostationer, men även när det gäller framför allt public service-radio och kommersiell radio – dock inte i samma utsträckning i hela landet för kommersiell radio som för statlig radio. När det gäller statlig radio tänkte jag förresten på vän, som gärna lyssnar på rock. Det gör undertecknad också. Om man vill lyssna live är man från och med välkommen till nere i Norje Boke, med 35 000 besökare. En av populäraste lokalradiostationer, P4 Radio , sänder direkt, men det gör även NRJ och . För att återgå till ämnet: Den förändring vi nu ser, behovet av att också förändra sändningstillstånden och det som regeringen har lagt fram i sin proposition är en fortsättning på det arbete som påbörjades på av den borgerliga regeringen och fullföljs av den nuvarande regeringen. Detta är gott, och därför är vi också ense om det som skrivs i betänkandet. Vi har, fru talman, under ärendets behandling i olika konstellationer träffat företrädare för de aktörer som finns inom den kommersiella radion. Vi har diskuterat och övervägt de fördelar och eventuella nackdelar som kan komma i spåren av lagförändringarna. Det vi har gjort, som regeringen också gör, är att lyfta in en del av de ekonomiska aspekter som ändå är realiteten när det gäller kommersiell radio. Det är dyrt att sända radio. Därmed är det inte bara vår ambition att få en täckning nationellt som förändringarna av sändningstillstånden syftar till, utan från både regeringens och utskottets sida finns det påpekanden om de ekonomiska villkoren för att bedriva kommersiell radio. Dock lämnar vi och också regeringen lite fritt spelrum åt de två myndigheter som har att hantera tillståndsgivningen – Myndigheten för press, radio och tv samt – att i samarbete med de olika aktörerna, med de olika hänsynstaganden som måste göras, utverka de olika tillstånden. Vissa frågor om kommersiell radio Jag vill dyka ned lite i den motion som allianspartierna har väckt. Vi föreslog att regeringen skulle utreda också säkerhetsaspekten i samband med utverkandet av tillstånden. Precis som min kollega lyfte fram har vi sett informationspåverkan i olika former på många ställen i , inte minst i våra baltiska grannländer. Därmed har vi också hissat en varningsflagga som innebär att vi vill att man ska beakta och, som vi föreslog, utreda sändningstillstånden, så att aktörer med andra syften än att producera kommersiell radio inte får tillgång till dem. Vi har under arbetets gång fått försäkringar från regeringen om att detta kommer att beaktas i regeringens nationella säkerhetsstrategi. Vi har därför funnit för gott att dra tillbaka vårt förslag om tillkännagivande i den delen, men självklart kommer vi att följa denna fråga mycket noga. Det är viktigt i varje utskott att ha ett säkerhetstänkande i dessa tider, då vi alla är berörda av dessa frågor i ett eller annat avseende. Från allianspartierna såg vi att det skulle kunna föreligga ett säkerhetshot här. Vi emotser nu regeringens arbete i detta avseende och kommer att följa det. Med detta yrkar jag å Alliansens vägnar bifall till utskottets förslag och emotser det kommande arbetet på de olika myndigheterna . 30 (SD): Jag hoppas verkligen att du hade en lika underbart härlig nationaldag som jag hade i går och kände att du hade möjlighet att fira ordentligt. Sedan vågar jag inte uttala mig säkert om hur den rödgröna röran borta på egentligen skulle vilja förhålla sig till att vi svenskar ger uttryck för nationell stolthet. Jag har ju sett och hört en hel del konstiga saker komma därifrån genom tiderna, bland annat en kulturarvsproposition vars främsta syfte verkar ha varit att avskaffa just allt vad kulturarv heter, eller åtminstone det svenska. Man har uppenbarligen misslyckats kapitalt med det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism, och man har till exempel presenterat en mediestödsutredning som nog till och med skulle få den auktoritära regimen i att skruva lite generat på sig. Det var väl därför inte med några särskilt höga förväntningar jag tog emot en proposition om vissa radiofrågor från just detta departement. Jag får erkänna att min första spontana tanke nog var: Undrar hur många sidor jag behöver läsa innan det blir ett direkt avslagsyrkande på alltihop. Men jag läste och läste, och döm om min förvåning när jag, så när som på ett par detaljer här och där, kom fram till att den faktiskt verkar snudd på ganska genomtänkt och bra. Den närmaste liknelse jag kan göra är att man går på bio och ser en film utan att ha några som helst förväntningar men blir positivt överraskad – eller möjligtvis att även en blind höna kan finna ett korn. Vad är det då som gör att jag och kan ställa oss bakom just detta förslag från ett i övrigt närmast kultur- och demokratifientligt departement? Jo, mot bakgrund av tidigare misslyckanden verkar man för en gång skull åtminstone ha hittat rätt anslag och ansats, nämligen att vi ska gå mot större konkurrens och förhoppningsvis mer särpräglad variation, snarare än att allt ska vallas in i samma gråbeige mainstreamfålla med samma nihilistiskt intetsägande förtecken som vanligt. Och jag hoppas verkligen att man lyckas, också i den kommande praktiska tillämpningen på myndighetsnivå, så att det inte blir med radion som med presstödet, där vi, trots goda intentioner om fritt meningsutbyte och allsidig upplysning, med få undantag bara har fått mer av samma. Då spelar det inte så stor roll om det handlar om intellektuellt bedövande skvalradio, som hit och Mix dit, eller renodlad socialistpropaganda i form av , Flamman eller någon av de femtioelva olika varianterna av . Vissa frågor om kommersiell radio Till propositionen anhängiggjordes ju också en följdmotion. Denna tangerade något som tycker är viktigt och länge har kämpat för, nämligen att kunna upprätthålla den nationella suveräniteten och integriteten från utomstående påtryckningar. På det stora hela tycker jag att utskottet har hanterat motionen förhållandevis väl, i det att regeringen får inkorporera och se över försök till påverkanskampanjer från tredje land genom kommersiell radio i den allmänt övergripande nationella säkerhetsstrategin. För oss ter det sig självklart att om till exempel någon annan stat försöker pådyvla vår befolkning en massa propaganda eller annat som de inte har att göra med ska vi kunna rycka ur sladden och dra in alla möjliga tillstånd och så vidare. Men följdmotionen och regelverket i övrigt har ett par problem och tillkortakommanden. De mest påtagliga bristerna är att de främst begränsar sig till säkerhetsinriktad desinformation från tredje land utanför EU. Vi sverigedemokrater menar att som nation genom demokratiskt fattade lagar och beslut bör förbehålla sig rätten att själva bestämma och själva styra vilken information som inte kan anses vara laglig eller önskvärd och att samma regler ska gälla för alla som vill verka på den svenska marknaden – detta oavsett vilken information det handlar om och oavsett om det är fråga om en svensk, europeisk eller annan aktör. Om en svenskbaserad radiooperatör inte får begå yttrandefrihetsbrott eller rikta alkoholreklam till minderåriga ska ingen annan heller få göra det, vare sig sändningarna kommer från eller . Att vi dessutom i det ena fallet ska behöva gå till och be om lov att få upprätthålla svenska regler i ter sig helt befängt. Även om vi i allmänhet kan acceptera sändarlandsprincipen som utgångspunkt kommer jag att återkomma till dessa frågor mer när det blir dags att debattera kommande förslag om EU:s nya AV-direktiv. Men till dess nöjer jag mig med att yrka bifall till utskottets förslag i detta ärende. I detta anförande instämde (SD). 31 (MP): Efter den tidigare sverigedemokratiske talarens rallarsvingar tänker jag nu gå tillbaka till ämnet. Vi debatterar nu KU28, Vissa frågor om kommersiell radio, som behandlar regeringens proposition med samma titel liksom en följdmotion. Utvecklingen sedan den kommersiella radion började sändas i har gått mot större koncentration. Alla radioföretagen – både och de kommersiella företagen – har varit mycket måna om att kunna erbjuda mer radio. De hade gärna sett att det hade blivit i form av digitalradio, vilket man också har tittat på. Regeringen har gjort en utredning om detta. I slutändan fann man att det var svårt att garantera att radiosändningarna i nödläge skulle fungera heltäckande. Detta lades i malpåse. I stället görs nu denna mindre ändring som möjliggör ett mer effektivt utnyttjande av befintligt nät. Vissa frågor om kommersiell radio Om löper de nuvarande tillstånden för kommersiell radio ut. Då ska samtliga sändningstillstånd utlysas på nytt. Det är med andra ord ett väldigt bra tillfälle att passa på att rätta till lagstiftningen, så att sändningsområden och frekvensplanering kan ge en så stor täckning som det bara är möjligt. ska därför återkomma till regeringen med förslag på den nya frekvensplaneringen. Dagens förslag och regeringens proposition kommer att ge förbättrade möjligheter för kommersiella radioföretag att sända över betydligt större sändningsområden än vad som sker . Det är bra för oss som lyssnar mycket på radio. Vi behandlar också en motion, som andra har varit inne på. Utskottet är enigt bakom ett förslag om att bifalla propositionen och avslå motionen. Egentligen kan man säga att vi från regeringspartierna delar den oro som finns för vad som skulle kunna hända om en främmande makt skulle köpa upp en radiostation och därmed skulle kunna sända en massa budskap från en svensk radiostation. Men det vi ser från utskottets sida är att regeringen kommer att återkomma och kommer att titta alldeles särskilt på detta inom ramen för den nationella säkerhetsstrategin. Där har vi en möjlighet att följa upp det arbete som görs. Med det, fru talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 20.) § 14 Verksamhetsredogörelser för nämnder betänkande 2016/17:KU25 Verksamhetsredogörelser för nämnder (redog. 2016/17:PN1, redog. 2016/17:RAN1, redog. 2016/17:VPN1, redog. 2016/17:SN1, redog. 2016/17:NL1, redog. 2016/17:RAR1 och redog. 2016/17:ÖN1) Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 20.) § 15 Indelning i utgiftsområden betänkande 2016/17:KU26 Indelning i utgiftsområden (prop. 2016/17:100 delvis) 32 (SD): Jag ska se om jag kan försöka få in några rallarsvingar även i detta anförande. I går var det en av våra främsta lediga helgdagar, och jag får erkänna att jag prioriterade att vara ute och fira nationaldagen ordentligt framför att finslipa ytterligare ett talmanus. Därför kan detta anförande bli lite improviserat. Det betyder dock inte att vi improviserade under själva beredningen av detta ärende. Tvärtom bevakar vi detta, och vi reserverar oss konsekvent varje gång regeringen försöker förleda allmänheten och gömma undan kostnader för sin ansvarslösa migrationspolitik genom att flytta anslag från utgiftsområdena 8 och 13 till något annat ställe, där det kan ge sken av att kostnaderna lika gärna skulle kunna härledas till åtgärder för vanliga svenskar. Så har vi gjort även . är det den långt ifrån oansenliga kostnaden för etableringsuppdraget, på sisådär 3 600 miljoner, som man försöker sopa under mattan och smussla in under det betydligt mer allmänt hållna utgiftsområdet Arbetsmarknad och arbetsliv. En del kostnader för etableringsersättningen har man dessutom redan lyckats trolla bort. Vi tycker att de snarare borde redovisas under utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. Apropå den första delen av utgiftsområde 13, jämställdhet, föreslår regeringen att man ska ta anslag från andra områden och samla på ett ställe för att inrätta en ny jämställdhetsmyndighet. Det kan i och för sig låta rätt bra. Det är väl ingen som är emot jämställdhet här. Men Statskontoret har redan sågat förslaget jäms med fotknölarna. Och om man går in på regeringens hemsida och läser lite om bakgrunden till denna myndighet och vad den förväntas ha för uppgifter inser man att regeringen än en gång seglar under falsk flagg. Man försöker låta påskina att det ska vara en myndighet för jämställdhet, men det ter sig egentligen mest vara en förtäckt feministisk kvinnomyndighet, även om man aldrig skulle kunna kalla den för det. Och bara det att man har gett en filosofie doktor i pseudovetenskap, jag menar genusvetenskap, i uppdrag att ansvara för inrättandet av myndigheten skvallrar lite grann om vad vi kan förvänta oss av den. Även här skiljer sig från sittande och tidigare regeringar. När vi föreslår åtgärder för att förbättra villkoren för till exempel undersköterskor träffar det förstås fler kvinnor än män, eftersom det statistiskt sett är fler kvinnor som jobbar inom detta viktiga vårdyrke. Men även om det blir en riktad satsning för en viss yrkesgrupp blir det inte en riktad satsning enbart för ett visst kön. För oss spelar det ingen roll ifall undersköterskan heter eller . Både hon och han ska få ta del av förmånerna. Detsamma gäller i skolan, där det kanske faktiskt är fler pojkar än flickor som behöver extra stöd. Likadant är det när vi gör allt vi kan för att motverka våld, bekämpa kriminalitet och göra våra gator trygga. Då är det för alla, inte bara för vissa. De enda som ska känna sig otrygga i är de som har tänkt begå brott. De ska känna sig väldigt otrygga i sin gärning. Detta, fru talman, är en politik inte bara för jämställdhet utan också för jämlikhet – för alla svenska medborgare. Jag yrkar bifall till reservationen. I detta anförande instämde (SD) och (-). 33 (M): Detta betänkande handlar om indelning i utgiftsområden. Jag kan ge en liten bild av sammanhanget. Statsbudgeten är indelad i 27 utgiftsområden. Det innebär att varje statsutgift hänförs till något av dessa 27 utgiftsområden när regeringen lägger fram budgetpropositionen. De olika utgiftsområdena, eller de olika delarna av statsbudgeten, behandlas sedan i berört fackutskott. behandlar till exempel varje höst budgetförslaget för utgiftsområde 1 , som innehåller anslag för hovet, , regeringen och en del andra centrala myndigheter. Det är alltså viktigt exakt vad som ingår i respektive utgiftsområde, och det regleras genom bestämmelser som kan härledas från riksdagsordningen. Enligt en tilläggsbestämmelse till riksdagsordningen ska beslut om vilka ändamål och verksamheter som ska innefattas i ett utgiftsområde fattas i samband med beslut med anledning av den ekonomiska vårpropositionen. Om regeringen vill flytta en utgift från ett utgiftsområde till ett annat utgiftsområde ska man lägga fram förslag om det i samband med den ekonomiska vårpropositionen. De ändringsförslagen behandlas sedan av . Det är precis det som har skett. I vårpropositionen har regeringen lämnat förslag till ändringar i fördelningen av ändamål och verksamheter på utgiftsområden. De föreslagna ändringarna har beretts av , som föreslår att regeringens förslag ska bifallas. Det innebär inte i sig att utskottets alla partier står bakom den av regeringen förda ekonomiska politiken. Däremot är det vanligtvis så att partierna inte reserverar sig mot ändringar i fördelningen av ändamål och verksamheter på utgiftsområden, utan ser det mer som ett utflöde av den budgetpolitik som bereds i fackutskotten. Om vi ser varje ändring i ändamåls och verksamheters fördelning på utgiftsområden som en sakfråga i KU skulle vi kunna ha en debatt i utskottet om vilket politikområde som helst som aktualiseras på grund av att man flyttar ett anslag från ett utgiftsområde till ett annat, och det är kanske inte roll – eller expertområde – att ha synpunkter på alla delar av den ekonomiska politiken. Därför brukar man snarare göra politiska markeringar i form av särskilda yttranden till betänkandet där man markerar att ledamöterna i från olika partier förstås står bakom de förslag som partikollegorna i fackutskotten har lagt fram. Men man väljer att inte reservera sig eftersom beredningen av frågan i KU mer är av teknisk karaktär. Av det skälet finns ett särskilt yttrande från , i KU där vi markerar att vi i princip inte står bakom inrättandet av den nya jämställdhetsmyndigheten, vars inrättande föranleder en del förändringar i fördelningen av ändamål och verksamheter på utgiftsområden. Men vi reserverar oss inte eftersom vi ser det som utskottet nu bereder mer som en teknisk fråga. har valt att i stället göra en reservation i ett avseende i betänkandet. Vi hörde också argument i den sakfråga som låg varmt om hjärtat. Jag har inte för avsikt att nu gå in i någon polemik i vare sig den eller någon annan sakfråga utan håller mig till det som har varit KU:s roll i sammanhanget, nämligen att se formellt på indelningsfrågorna. Då finns det inget annat förslag från min eller utskottets sida än att stå bakom det förslag som regeringen har lagt fram. Jag yrkar därför bifall till utskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 20.) § 16 Redovisning av skatteutgifter betänkande 2016/17:SkU32 Redovisning av skatteutgifter (skr. 2016/17:98) 34 (S): är det en historisk dag, en glädjens dag för oss som arbetar med skattepolitik. är vår finansminister i i och skriver på ett avtal för vårt land om ett nytt system för skatteavtal. Detta kommer att påverka många av de kommande besluten som vi kommer att fatta i denna kammare om skatteavtalen. Arbetet mot skatteundandragandet internationellt måste oförtröttligt fortsätta.