prot · H50940 · 2017-11-30 00:00:00 — När vi avsätter så här stora resurser måste vi veta att de ger maximal nytta. Jag saknar konkretion från regeringen när det gäller vart dessa resurser ska riktas. 59 Statsrådet (S): Förslaget bygger på det mycket goda arbete som har gjort. Utgångspunkten måste vara elevernas och skolornas behov. Det är de skolor som har de tuffaste förutsättningarna som kommer att komma i fråga för denna satsning. Vad är det då som gäller? Enligt forskningen är det lärarnas kompetens – att man möter engagerade och kunniga lärare. Denna mycket kraftfulla historiska satsning kommer att räcka till att anställa många kunniga lärare. Offentliga upphandlingar och hållbara innovationer 60 (S): Min fråga går till statsrådet . För sedan ordnade jag och några andra socialdemokratiska riksdagsledamöter från ett rundabordssamtal med företagare som jobbar med hållbara innovationer i vår region. Vi ville ha deras åsikter om hur vår region men också i stort kan bli ännu bättre på att främja just hållbara innovationer, så att vi tillsammans kan öka vår konkurrenskraft och skapa fler arbetstillfällen och en bättre miljö. Företagarna hade många viktiga synpunkter; en gällde offentliga upphandlingar. De upplever att dessa ofta är utformade på ett sätt som gynnar gammal teknik, låser fast utvecklingen i gammal, beprövad teknik och därmed hämmar nya lösningar. Jag vill därför fråga statsrådet: Vad ämnar regeringen göra för att fler offentliga upphandlingar ska bli teknikneutrala, så att de bättre främjar innovativa och hållbara lösningar? 61 Statsrådet (S): Detta är vad vi har varit bra på i och något som gjorde starkt . Man jobbade i samverkan med näringslivet just med att utveckla innovationer med hjälp av offentliga upphandlingar. Vi har blivit sämre på detta under , och det har att göra med juridifieringen. Regelverket har fått ett sådant inflytande att vi har blivit mer fokuserade på att inte göra fel än på att göra rätt och använda oss av upphandlingar som ett verktyg för innovation. Därför jobbar vi nu – och det har vi gjort sedan maktskiftet 2014 – med att förstärka innovationsinslagen i samband med offentliga upphandlingar. Vi har tagit fram ett stöd för alla upphandlande myndigheter och leverantörer. Det handlar om att ha en tidig dialog inför upphandlingarna, så att vi identifierar de hinder som står i vägen för innovationsvänliga upphandlingar och om att förändra förfrågningsunderlagen. läggs på upphandlingar. Kan vi använda pengarna bättre kan vi få fler innovationer. 62 (S): Tack för svaret, statsrådet! Jag skulle gärna vilja höra lite mer om intresset från kommunernas och de statliga myndigheternas sida för att jobba på det här sättet. När det handlar om att ställa regelmässiga krav, till exempel miljökrav, hur upplever du att man följer utvecklingen så att man verkligen kan ligga i framkant och så att företag som har innovativa lösningar på gång vet att det lönar sig att investera i dem eftersom samhället kommer att efterfråga den nya tekniken? 63 Statsrådet (S): Intresset är väldigt stort, och ett antal upphandlande myndigheter ligger i framkant och utvecklar metoder. Jag skulle vilja lyfta fram , som jobbar aktivt med innovationsvänliga upphandlingar och också börjar se effekt av dessa upphandlingar. Mycket återstår dock fortfarande att göra. Det handlar om att förändra synen på offentliga upphandlingar och se till att vi får fler aktörer i denna bransch som är fokuserade på innovationer. Detta kommer att kräva förändringar. 64 (S): Jag har en fråga till statsrådet . Det gäller lagen om eget boende för asylsökande, en lagstiftning som har funnits i . När den kom var tanken att den skulle ge en snabbare etablering av nyanlända i när de fick bosätta sig var de ville. vet vi att lagen har fått många negativa och oönskade konsekvenser, både för samhället och för enskilda människor: trångboddhet, segregation och utanförskap i många svenska städer, inte minst i den del av landet som jag kommer från. Vi vet att en dålig och osäker boendesituation påverkar enskilda och familjens kraft att aktivt ta del av och orka med sin framtidsplanering i samhället – kraft som behövs till språkundervisning, utbildning och självförsörjning. Dagens EBO-lagstiftning fungerar helt enkelt inte, och därför vill jag fråga statsrådet : Hur avser regeringen att reagera på EBO:s negativa konsekvenser? 65 Statsrådet (S): Tack för frågan, ! Den beskrivning du ger av EBO är en betraktelse från verkligheten. Vi kommer båda från södra delen av , från , och detta har förts fram i flera av kommunerna, inte minst i . Intentionerna med EBO var goda; det skulle gynna integrationen. har vi snarare hamnat i ett läge där vi möts av trångboddhet och segregation. Mot den bakgrunden har regeringen föreslagit en reformering av EBO. Vi ser fram emot betänkandet från , som kommer att innehålla delar av detta, och därefter avser regeringen att återkomma i frågan. 66 (S): Jag är glad för det svaret. Precis som statsrådet har jag en bakgrund som kommunpolitiker. Vi har båda sett den direkta påverkan denna lagstiftning har fått på våra samhällen. Vi vet också att det över partigränserna runt om i finns en bred uppfattning att EBO-lagstiftningen har negativa konsekvenser. Vi får väl hoppas, när regeringen återkommer med skarpa förslag, att den uppfattningen också samlar en bred majoritet i riksdag. 67 Statsrådet (S): Jag instämmer i att det finns många vittnesmål från kommunerna. Sedan vi lade fram förslaget har vi också märkt att det välkomnas av kommunsektorn. Beskrivningarna handlar om trångboddhet. Det är mer än en familj i en lägenhet, ofta med många barn, försämrad möjlighet till skolgång, försämrad hälsa och så vidare. Detta sätter verkligen spår i barn och unga när de ska gå vidare och möta framtiden. Jag ser verkligen fram emot diskussioner om ett reformerat EBO, ett mer värdigt eget boende. Bristen på poliser i södra 68 (C): Min fråga går till . Vardagskvällar och nätter finns det en polisbil i hela södra – en yta nästan lika stor som . Där bor 30 000 människor som var och en betalar lika mycket skatt som alla vi andra. En kvinna som blir misshandlad av sin sambo kan få vänta innan polisen är på plats, om hon vågar ringa. Detta är vardag i södra . Frågan är om vi tycker att det är rimligt. Min fråga till justitieminister är: Vad blir ditt svar till kvinnan? Anser ministern att detta är rättssäkert? 69 Justitie- och inrikesminister (S): Mitt svar är mycket enkelt: Vi behöver fler poliser. Om de borgerliga partierna hade tänkt igenom situationen när de regerade hade de sett till att utbilda fler. Men ni utbildade bara 600–700 poliser medan det var 400–500 poliser som gick i pension. Det är en alldeles för liten marginal. Den här regeringen har fördubblat polisutbildningen. Från att ha varit 600–700 är det nu 1 300 som påbörjar sin polisutbildning . Vi kommer att fortsätta ligga på den nivån. Vi kommer nog att behöva komma upp mot 2 000 i polisutbildningen för att kunna ta hand om tappet. Vi bygger nu ut polisorganisationen. Målet är 10 000 fler anställda till 2024, och vi gör det genom att se till att utbilda fler poliser. 70 (C): Ministern svarade inte på om det är okej att det är en polisbil i hela södra . Det var ju detta som frågan gällde, inte polisen totalt sett. Det som händer är att dessa kvinnor inte ens vågar ringa, för de vet att innan polisen ens har hunnit dit är de ihjälslagna. En av poängerna med den nya polisorganisationen var ju att det skulle vara en större lokal polisiär närvaro – att det skulle finnas polis i hela landet. Inte kan det vara så att alla andra behövs någon annanstans och att det bara är en enda bil kvar till södra ? Är justitieministern nöjd med att det ser ut som det gör? 71 Justitie- och inrikesminister (S): Nej, och det är precis därför jag har sagt att vi behöver fler poliser. För att bemanna en polisbil dygnet runt behövs mellan 15 och 20 poliser. Detta ska man veta om. Vad vi nu gör är inte bara att vi satsar på utbildning, utan vi ser också till att förbättra arbetsvillkoren för poliser och deras karriärmöjligheter, så att vi behåller fler poliser i kåren och också kan återrekrytera dem som lämnat yrket. Vi behöver fler poliser. Regeringens syn på de ensamkommande 72 (M): hade vi en debatt här i kammaren om situationen för ensamkommande. Migrationsministern sa då att regeringens linje är ”väldigt tydlig”. Man prövar beslutet utifrån den ålder barnet har vid beslutstillfället. Den som har fått avslag måste såklart också återvända, konstaterade migrationsministern. Jag kan bara hålla med. Detta är också grunden i en reglerad invandring. Tyvärr kan vi nu konstatera att regeringen har gjort en 180‑graderssväng. Man har inte bara öppnat för godtycke, där man väljer ut en viss grupp, utan också för en mycket orättvis lösning, om man betänker vilka som inte omfattas av den – det vill säga de som har följt reglerna, talat sanning eller återvänt till sitt hemland efter ett avslag på asylansökan. Min fråga till migrationsministern är om hon fortfarande anser att regeringens linje när det gäller de ensamkommande är just ”väldigt tydlig”. 73 Statsrådet (S): Tack för frågan, ! Det är precis som du beskriver: Regeringens syn på de ensamkommande och på asylrätten ligger fast. Det regeringen nu föreslår är en tillfällig reglering, för regeringen tar ansvar för de långa handläggningstiderna. Regeringen följer verkligheten. Jag sa redan när jag tillträdde att vi kommer att fortsätta att jobba hårt för att korta ned handläggningstiderna. De är på väg ned, men det går för sakta. Då är detta en väldigt viktig åtgärd för alla dem som kom före och har väntat väldigt . 74 (M): Tack, ministern, för svaret! Jag är inte säker på att jag delar uppfattningen att regeringen har varit konsekvent här. Faktum är att migrationsministern tidigare på ett, tycker jag, väldigt bra sätt har argumenterat för att just denna typ av godtyckliga särlösningar inte bör läggas fram. Jag beklagar verkligen att så nu ändå har blivit fallet. En del får ja och får vara kvar; andra får nej, och de ska åka tillbaka. Jag önskar att regeringen hade orkat hålla fast vid statsminister ord. 75 Statsrådet (S): På en punkt har missuppfattat förslaget, och det har jag sagt tidigare . Detta gäller för dem som kom . Man kan inte komma som ensamkommande barn eller ung nu och hävda att man faktiskt kom och därför omfattas av det förslag som regeringen lägger fram. Detta påverkar alltså inte regeringens syn på asylrätten och hur den ska ligga fast. I den meningen är både jag och regeringen konsekventa. Asylsökandes rätt att välja kön på handläggare 76 (M): Min fråga går också till migrationsminister . Det händer mycket som är oroande och konstigt i svensk migrationspolitik just . Överenskommelsen mellan regeringspartierna och är en sådan sak. Den riskerar de asylsökandes rättssäkerhet och vårt asylsystem. De som misstänks ha ljugit om sin ålder kan få sin sak prövad och ha god chans att få stanna i , medan de som talade sanning och fick lämna landet inte kommer att ges någon dörr in. Min fråga handlar framför allt om den lagstiftning som undertecknades av försvarsministern , som ger den asylsökande rätt att välja kön på sin handläggare på och slår fast att detta ska tillgodoses. På vilket sätt anser migrationsministern att detta gynnar jämställdheten och är rimligt mot bakgrund av den jämställdhetspolitik som finns? 77 Statsrådet (S): Tack för frågan, ! Den första delen handlade i allt väsentligt om regeringens förslag för de ensamkommande. Detta har jag redogjort för i denna talarstol. Den andra delen avser den ordning och rutin som har för de samtal som man för med asylsökande som kommer hit. Det finns ett utrymme för att under särskilda omständigheter ta hänsyn till de levnadsförhållanden och erfarenheterna hos inte minst kvinnor som kommer från krigshärjade zoner. Om jag förstår frågan rätt är det detta som frågan handlar om. Detta ska användas med ansvar, och det är min bild att så också sker. 78 (M): Kvinnors och mäns lika rättigheter och villkor är en viktig fråga. Vi har en regering som brukar kalla sig feministisk. Jag har inte riktigt förstått vad det innebär. Regeringen och försvarsministern undertecknade alltså en lagstiftning som innebär att utlänningen inför den muntliga handläggningen hos ska tillfrågas om han eller hon föredrar en manlig eller kvinnlig utredare respektive tolk. Utlänningens önskemål ska tillgodoses om det är möjligt. På vilket sätt värnar detta jämställdheten? 79 Statsrådet (S): Då vill jag ta tillfället i akt att upplysa frågeställaren om att feminism handlar om att det råder lika och jämlika villkor för kvinnor och män. Detta är också skälet till att denna bestämmelse finns, som har möjlighet att använda. Utlokalisering och allmänhetens förtroende för statliga myndigheter 80 (S): Jag vill ställa min fråga till civilminister . Forskning och erfarenheter visar att allmänhetens förtroende för statens myndigheter är avgörande för att myndigheterna ska kunna utföra sina uppdrag och i förlängningen också för att vårt samhälle ska kunna fungera. Det måste helt enkelt finnas tillit. I en rapport från Statskontoret som kom konstateras det att Myndighetssverige under präglats av en centraliseringstrend och att detta ska ha påverkat allmänhetens förtroende negativt. Hur ser civilministern på dessa tankegångar i ljuset av att regeringen vill besluta om omlokalisering av ett antal myndigheter till orter utanför ? 81 Statsrådet (S): Tack, , för den viktiga frågan! har omlokaliseringar av statliga myndigheter och flytt av statliga jobb handlat om ersättningsjobb. Man har ersatt vissa regioner med anledning av att statliga jobb försvunnit. Det är inte riktigt det som är perspektivet i den process som vi har just . Vårt perspektiv är att vi ska upprätthålla legitimiteten för den svenska staten och upprätthålla medborgarnas förtroende för statliga myndigheter i hela vårt land. Vi har en våldsam urbanisering och centralisering bakom oss, som skett under , speciellt . Därför krävs det aktiva åtgärder och beslut om myndighetsflytt som innebär att vi förstärker statens närvaro och minskar avståndet mellan medborgare och offentliga myndigheter. Detta är en avgörande fråga för legitimiteten för den svenska staten, och i grund och botten påverkar det våra demokratiska institutioner. 82 (S): Jag tackar civilministern för svaret. Som västerbottning är jag jätteglad över att bland annat skattekontoret i fick stanna kvar. Jag vet också att , min hemstad, kommer att få en myndighet för familjerätt och föräldrastöd. Kanske är det också så att får fler placeringar i norr. Det är en önskan i alla fall. 83 Statsrådet (S): De beslut som gäller lokalisering fattas främst av myndigheterna, såvida det inte handlar om aktiva beslut från regeringen som rör omlokalisering. I grund och botten är det myndigheterna som hanterar lokaliseringsbesluten. är vi i en fas där drar ned på antalet anställda. Det är en naturlig följd av förändringen av migrationspolitiken. Och det är i grund och botten en viktig förändring för . 84 (S): Det är lätt att gena när det gäller it-säkerhet. har vi tyvärr sett alltför många exempel på en bristande säkerhetskultur både inom det privata näringslivet och inom den offentliga sektorn. Ett av de mer uppmärksammade fallen där det har gått fel gäller Transportstyrelsen, vars dåvarande generaldirektör medvetet valde att frångå gällande lagstiftning i samband med en utkontraktering av it-driften. Med tanke på att händelserna i Transportstyrelsen finns i färskt minne och att det under en , inte minst under den förra borgerliga regeringen, fanns ett starkt tryck på att privatisera och på att outsourca verksamhet vill jag rikta en fråga till inrikesminister : Vad avser regeringen att göra för att säkerställa att det sker en ordentlig prövning och kontroll innan eventuell drift läggs ut på andra aktörer? 85 Justitie- och inrikesminister (S): I efterdyningarna av händelserna i Transportstyrelsen har regeringen vidtagit en rad åtgärder. Bland annat går vi fram med ett förslag om en ny säkerhetsskyddslag till . Den är bredare och skarpare än den säkerhetsskyddslag som gäller . Jag tror att den som gäller är . Men vi ser också över hela situationen när myndigheter funderar över att utkontraktera eller privatisera delar av sin verksamhet. Vi har gett en särskild utredare i uppdrag att se över var gränserna för detta går, och vi är också på väg att skapa system för att se till att vi verkligen kan dra i handbromsen. Vi bereder just nu en förordningsändring, som innebär en samrådsplikt. Den myndighet som avser att göra den här typen av utkontrakteringar måste samråda med Säkerhetspolisen och Försvarsmakten. Dessutom får Försvarsmakten och Säkerhetspolisen vetorätt. Får myndigheten ett nej därifrån får den inte lov att genomföra den typen av utkontraktering. 86 (S): Tack för svaret! Det är verkligen positivt att det blir en skärpt kontroll vid utkontrakteringar. handlar it-säkerhet om mycket mer. Det finns ett behov av att vidta många olika slags åtgärder . Vad gör regeringen för att mer generellt stärka it-säkerheten inom den offentliga förvaltningen? 87 Justitie- och inrikesminister (S): Vi antog en särskild handlingsplan för cybersäkerhet. Det gjorde vi strax . I anslutning till det gick vi också ut med ett stort antal uppdrag till relevanta myndigheter, däribland MSB, som har ett ansvar för att försöka höja medvetandegraden totalt sett överallt. Men för att detta ska bli gjort behövs det också starka lagar i botten. Det är därför vi går fram med förslag om bland annat en bättre säkerhetsskyddslag och den här förordningsändringen. 88 (SD): Min fråga riktar sig till statsrådet . Om man får ett avslag måste man åka hem. Annars har vi ingen ordnad migration. Det är statsministerns egna ord. De fälldes i . presenterade regeringen sin nya migrationspolitiska överenskommelse. Den innebär att vuxna människor som helt saknar asylskäl återigen ska få rätten att stanna kvar i och också bli garanterade en livstidsförsörjning här. I praktiken handlar det om en ny amnesti, och den är främst riktad till vuxna män som helt saknar skyddsskäl. Ett nej är således inte längre ett nej. Jag vill därför fråga statsrådet om hon instämmer i statsministerns tidigare uttalande och således har uppfattningen att inte längre, ens med regeringens tolkning, kan anses ha en ordnad migrationspolitik. 89 Statsrådet (S): Regeringens förslag innebär en tillfällig reglering för dem som kom , före , och som har väntat . Detta möter och träffar alltså det bekymmer vi har med långa handläggningstider. I övrigt ligger den grundläggande asylrätten kvar. Jag välkomnar ert engagemang i att värna asylrätten, . Den är viktig. Den är angelägen för , och den kommer på alla sätt att hanteras så som den hanteras . Ett ja är ett ja, och ett nej är ett nej. 90 (SD): Det var inte svar på min fråga. Statsministern har tidigare tydligt sagt: Om man får ett avslag måste man åka hem. Annars har vi ingen ordnad migration. Detta är en vändning i förhållande till den tidigare hållningen. Man skulle kunna tolka det – och det tror jag att många gör – just som att regeringen kraftigt har svängt i frågan. Regeringen har inte redovisat vad detta kommer att kosta. Man har inte redovisat hur många som kommer att omfattas av denna amnesti eller hur det ska finansieras. Har statsrådet några svar att ge i dessa frågor? 91 Statsrådet (S): Regeringen följer såklart på alla sätt verkligheten. kom 163 000 asylsökande till . Det har ställt enorma krav på hela vårt land – kommuner, landsting, civilsamhälle och enskilda. Det är bakgrunden. Normalt sett har vi handläggningstider på . är vi på väg ned mot 14 månader, men det är alldeles för långt från att vi kan säga att vi har rimliga handläggningstider. Det är anledningen till regeringens förslag. Stöd till barn som bevittnar våld i hemmet 92 (S): Jag vill ställa min fråga till . Det är nu på gång att barn som bevittnar våld i hemmet ska betraktas som brottsoffer. I de allra flesta fall är det pappa som misshandlar mamma. Det är ett oerhört trauma för barnen när den ena anknytningspersonen misshandlar den andra anknytningspersonen. Därför är detta verkligen viktigt och välkommet. Jag hoppas att vi så snabbt som möjligt kan få igenom den lagen. Kopplat till barnens situation finns också frågan om hur barnen har det i skyddade boenden. Det gäller alltså när de tvingas fly. Det är inte alla, tack och lov, som tvingas göra det men alltför många. Det är många barn som missar förskola och skola på grund av väntetider, om de till exempel byter kommun, men även på grund av att det finns en rädsla för att pappan ska hitta familjen. Min fråga är: Vad kan vi göra för att hjälpa dessa barn? 93 Justitie- och inrikesminister (S): Vi är på väg att gå fram med ett sådant initiativ just när det gäller barn som bevittnar våld, vilket innebär att de också blir självständiga i rättsprocessen på ett annat sätt än vad de varit tidigare. Det är en viktig reform på barnrättens område. När det gäller skyddade boenden antar jag att refererar till dem som ofta drivs av till exempel kvinnojourerna. Där har vi gått in med en mycket stor satsning under den här mandatperioden – har vi anslagit till kvinnojourerna för att bedriva den här väldigt viktiga verksamheten. Det har aldrig någonsin gjorts en så stor satsning som vi nu har gjort. Jag inser att det säkert kan behöva göras mer, men det är trots allt en mycket stor investering som vi har gjort. I anslutning till detta skulle jag även vilja nämna ett beslut vi fattade , där vi gör det lättare att sätta elektronisk fotboja på dem som förföljer sina före detta och som har kontaktförbud. Det kan också få betydelse för de barn vi talar om. 94 (S): Det är väldigt glädjande att regeringen uppmärksammar det här, för det handlar om väldigt många. Var fjärde kvinna misshandlas under livet av en närstående man, och vart tionde barn bevittnar detta våld eller upplever det, skulle jag vilja säga, för det är ju nästan som om de själva blir utsatta. Jag tror också att man kan satsa mer på speciella lösningar, till exempel lärare som kommer till kvinnojouren och undervisar. Det finns framgångsrika exempel på detta. Det viktiga är att stärka rättssäkerheten för barnen. 95 Justitie- och inrikesminister (S): Vi har inga skilda uppfattningar i detta, utan vi får fortsätta att se till att det finns en stark grundstruktur. När det gäller barn som far illa i hemmet vill jag förutom kvinnojourernas viktiga verksamhet lyfta fram och de LVU-möjligheter som finns. Det måste finnas en stark socialtjänst ute i kommunerna för att kunna värna dessa barn. 96 (M): Min fråga går till statsrådet . Jag undrar vilka åtgärder och analyser statsrådet och regeringen har gjort för att möta de ökade välfärdskostnaderna om ett vinsttak i välfärden införs. När kommer förslagen? Bakgrunden till min fråga är att regeringen tillsammans med meddelade att man gjort en överenskommelse för att stoppa ”vinster i välfärden”, ett beslut som bygger på den kritiserade av Reepalu. Var är analyserna, och när kommer förslaget? 97 Statsrådet (S): Tack, , för en viktig fråga! Vi fick tidigare här i kammaren en fråga om regeringen kunde garantera att de miljarder som satsas på skolan också används till skolverksamhet. Mitt svar på den frågan är nej. Vi har inget regelverk som säkerställer att resurserna används till det som de är avsedda för hos de fristående aktörerna i svensk skola. Vi kan alltså inte följa upp resursanvändningen i offentliga verksamheter som finansieras med skattemedel. Är det någonting vi kan vara nöjda med? Vi har en skyldighet gentemot svenska medborgare som betalar skatt. Därför måste vi säkerställa att vi har regler som innebär insyn och inflytande över verksamheter som finansieras med skattemedel. Vi jobbar aktivt med att ta fram sådana förslag. Självklart kommer sådana förslag också att innehålla analyser som handlar om lagförslagens ekonomiska och verksamhetsmässiga konsekvenser.