prot · H40970 · 2017-02-17 00:00:00 — § 1 Svar på interpellation 2016/17:257 om den turkiska regeringens förtryck av oppositionen 1 Utrikesminister (S): har frågat mig om jag avser att ta initiativ för att agerar mot behandlingen av HDP:s två ordförande och om jag avser att agera inom EU för att påverka orättfärdiga behandling av Demirtaş och Yüksekdağ. Jag delar interpellantens stora oro över den försämrade situationen i , inte minst vad gäller massavskedanden och arresteringar, inskränkt frihet för medier och förslag på konstitutionsförändringar som om de genomförs bland annat kommer att försvaga parlamentets roll. Den typen av omfattande arresteringar och åtal mot företrädare för den politiska oppositionen som vi ser i efter kuppförsöket underminerar det demokratiska systemet. Åtgärder som dessa, vilka framför allt drabbat representanter för HDP, riskerar att spä på det polariserade politiska klimat som redan råder och skapa ytterligare spänningar mellan grupper. De omfattande åtalen mot de båda partiledarna för HDP är extremt oroande och en del av de åtgärder mot HDP:s representanter och partikontor som har pågått . HDP-ledarna – och de andra demokratiskt valda företrädarna – behöver släppas fria skyndsamt för att kunna fullgöra sina parlamentariska mandat och bidra till att skapa förutsättningar för en demokratisk debatt inför den kommande folkomröstningen. Regeringen avser att fortsättningsvis ta upp detta med turkiska företrädare, bilateralt och inom EU. Vi stöder EU:s höga representant och kommissionär tydliga budskap på området. Vi ämnar även fortsättningsvis driva på för att dessa frågor ska förbli högt prioriterade på den politiska dagordningen i EU:s relation till . 2 (V): Tack, utrikesminister , för svaret! Jag tycker att det är särskilt viktigt att utrikesministern är så tydlig med att kräver att HDP-ledarna skyndsamt ska friges. Jag tycker att det är ett viktigt och positivt besked, och det är också ett besked direkt till den turkiska regeringen. HDP:s ledning sitter i fängelse. Det gör också kanske 4 000–5 000 andra HDP-medlemmar, varav många är förtroendevalda. Många är borgmästare. Många är parlamentsledamöter. Det enda brott som de anklagas för är att ha framfört sina politiska uppfattningar och fullgjort sitt politiska uppdrag som opposition. Jag tycker därför att det är viktigt att och regeringen också lovar att ta upp det här, både bilateralt med den turkiska regeringen och via Europeiska unionen. är på väg att bli en diktatur. Kuppförsöket används för att krossa opposition som inte har någon som helst koppling till detta kuppförsök. Vi ser inte bara politiker som grips; vi ser även massavskedanden av fackligt aktiva och hur kritiska medier stängs. Kulturföreningar beordras att upphöra med sin verksamhet. Akademiker avskedas och beläggs med reseförbud. Det vi ser i är ett brutalt våld som riskerar att leda till ett fullskaligt inbördeskrig. är ett land av fruktan och massarresteringar av människor. För de här attackerna har HDP varit ett huvudmål för den turkiska regeringen, och det är tydligt varför. HDP är ett demokratiskt vänsterparti som driver sociala och fackliga frågor om löntagarnas rättigheter. Men HDP är också den viktigaste rösten för minoriteters rättigheter i . Det gäller inte bara kurderna, som oftast nämns, utan även de kristna minoriteterna i , vars rättigheter ofta tas upp. I den kurdiska frågan har HDP varit en uthållig aktör för en fredlig lösning. Man har gång på gång uppmanat både den turkiska staten och PKK att lägga ned vapnen och komma till förhandlingsbordet. Risken är att om HDP krossas så krossas också hoppet om en fredlig lösning på kurdfrågan i för . HDP är även en uttalad röst för kvinnors rättigheter i det patriarkala och mot regeringens försök att angripa kvinnors och barns rättigheter. HDP har hävdat flyktingarnas situation och asylrätten. De är på varje punkt Erdoğans och AKP:s motsats. Det är därför de angrips; det är därför de fängslas. I har vi ett system där vi är faddrar åt HDP:s parlamentariker. Vi har ett särskilt ansvar för olika personer som vi följer och har personlig kontakt med. Själv är jag fadder för partiledaren , som är fängslad. Jag träffade honom i parlamentet när man lyfte hans immunitet. Han hotas av fängelse, i praktiken att aldrig som fri man få träffa sin döttrar och sin hustru mer. Precis som de andra HDP:arna har han valt att inte fly. Han har valt att stanna. När jag träffade honom i sa han ”snart sitter jag i fängelse”. Och han fick rätt. När jag var i fick jag inte träffa honom. Jag fick stå utanför fängelsemuren, därför att han hålls i ett isoleringsfängelse. Selahattin sa till mig: Det är omvärlden som avgör HDP:s framtid, liksom min framtid. Det viktiga är att ni protesterar. är känsligt för vad omvärlden tycker. börjar rättegångarna, och är det första rättegångsdagen mot Selahattin Demirtaş. Något oberoende rättsväsen finns inte i , och min fråga är: Kommer att kalla upp ambassadör före torsdag eller på annat vis direkt kommunicera till att man anser att detta är en illegitim rättegång? Kommer EU att protestera före torsdag? 3 Utrikesminister (S): Jag vill börja med att säga att jag högaktar det har gjort och det personligen har gjort. Det är otroligt modigt och viktigt, och jag tycker att det är en utmärkt idé att ha sådana här faddersystem. Det är inte bara en stark signal till omvärlden, utan det handlar också om att i praktiken visa just det som säger: att omvärlden måste fortsättningsvis hålla fokus på vad som händer. Detta ska ni verkligen ha all heder av, . Vi tog förstås upp i utrikesdeklarationen, men som alltid blir det för kort. Därför är det bra att vi får diskutera det här. Jag har personligen sett till att via uttalanden backa upp när EU eller uttalar sig, och jag har också träffat Demirtaş. Precis som säger är det viktigt att fortsättningsvis hålla det här högst upp på dagordningen. Jag delar helt och hållet analys och engagemang när det gäller respekten för mänskliga rättigheter, men tyvärr har vi sett hur utvecklingen har gått i motsatt riktning. Det som vi brukar göra i situationer som den här, när det blir rättegångar, är att kräva att vi får komma dit och bevaka rättegångarna. Det brukar vi försöka göra samordnat med andra EU-länder, för då blir man också starkare. När jag kommer tillbaka till kommer jag att följa upp detta för att se exakt hur långt planerna har kommit på att bevaka rättegången tillsammans med de andra EU-länderna. Det är också en fördel att vi kan tala med ambassadören eller på annat sätt se till att via vår ambassadör i också göra klart att vi har ögonen på detta och kommer att göra allt vi kan för att bevaka rättegången. Bara för att säga någonting mer om det som också är ett mycket allvarligt inslag i de åtgärder som den turkiska regeringen har vidtagit: Utöver oppositionspolitikerna har de alltså gjort omfattande tillslag mot stora grupper som journalister och akademiker, och detta eroderar ju hela den pluralism och faktiskt också dynamik som har funnits och finns i och som är grunden i varje demokratiskt samhälle. Det går även stick i stäv med det vi såg efter valet , när HDP kom in i parlamentet, vilket var en seger inte bara för tydligare representation för olika befolkningsgrupper utan också för ett mer jämställt parlament, eftersom många HDP-ledamöter är kvinnor. Åtgärder med syfte att underminera HDP har genomförts, inte minst sedan den parlamentariska immuniteten lyftes. har vi också fått information om att det fortsätter att ske omfattande tillslag mot kurdiska företrädare. Det är förstås en del av en legitim kamp mot PKK:s terrorism, men det bidrar ytterligare till en bild av ett samhälle som blir repressivt. Här tror vi också att det ingår många HDP-företrädare. Det är centralt att man gör skillnad mellan vålds- och terroristhandlingar och uttryck för oppositionella åsikter. Det är det som står på spel här. Jag kommer definitivt – det kan vara säker på – att se till att vi följer upp och bevakar rättegången. 4 (V): Jag tackar utrikesministern för svaret. Det är ett positivt besked att den svenska ambassaden kommer att engageras i samband med rättegångarna. Jag vill också understryka att och ambassaden har varit behjälpliga när vi har varit på plats i . Det tackar jag för. öde är viktigt för hela regionen. Man står inför en sorts vägval. Det är svårt att finna en demokratisk och fredlig utveckling utan att ge den kurdiska minoriteten rättigheter på olika sätt. HDP:s största brott i Erdoğans ögon är att partiet har stått upp för kurdernas rättigheter och även uttalat sig i andra frågor. HDP har också stöttat de kurder i som har slagit tillbaka Islamiska staten och har gjort avgörande insatser för att bekämpa IS vidrigheter. I det sammanhanget har spelat en något dubbel roll. Man har själv utsatts för terrorangrepp från IS. Man slåss mot IS på marken i , men man har också låtit IS ta illegala kombattanter över gränsen, har haft en omfattande handel och har i övrigt spelat en dubbel roll . Hur vågar bli så auktoritärt och spela denna dubbla roll? Jag tror att det handlar om att det turkiska styret ser att det pågår ett dubbelspel. är ett Natoland. Det gör att andra Natoländer håller igen på kritiken. Det märks på Natoanhängare i att de ogärna kritiserar Natolandet . Anpassningen till medlemskapet har redan börjat i den borgerliga politiken. köper mycket vapen från EU-länder. har ett stort ekonomiskt utbyte. Allra viktigast är att håller tillbaka de flyktingar som annars hade tagit sig till . Jag menar att det är uppenbart att utnyttjar flyktingavtalet som en sorts gisslan gentemot . Även HDP har påpekat att avtalet leder till en dålig situation för flyktingarna och ger Erdoğan utpressningsmakt. Frågan är om EU är berett att ompröva centrala delar av politiken när man ser hur den bidrar till urartningen i . folkomröstar om en ny författning. Det är ett försök av Erdoğan att legitimera ett auktoritärt styre via en folkomröstning. och uppmanar turkiska medborgare i att rösta i folkomröstningen och att rösta nej till författningsändringen. Det är inte en fri och rättvis folkomröstning när företrädare för de viktigaste partierna som är emot författningsändringen faktiskt sitter i fängelse. Vi ser hur lokaler som hör till HDP och andra partier angrips av lynchmobbar. Vi ser att det finns en uppenbar risk för våld mot valmöten där man inte vill gå med på författningsändringen. Jag har en fråga till om folkomröstningen. Anser den att det är fråga om en fri och rättvis folkomröstning i om nuvarande omständigheter fortsätter att råda – svårigheter för oppositionen och bristen på fria medier? 5 Utrikesminister (S): Interpellationen och denna diskussion ger verkligen anledning att fundera över det långsiktiga förhållningssättet till , framtid, vår relation och EU:s relation till . Vi har verkat för att bevara EU-perspektiv. Vi menar att det var EU-perspektivet som under , , drev fram reformer i och en utveckling som gick i rätt riktning. På lång sikt är det ett av de mest effektiva sätten att påverka vägval. Vi ska samarbeta i frågor där vi har ett gemensamt intresse. Då kan vi ha en bred och konstruktiv dialog, och det kan stärka de progressiva och reformvänliga krafterna i . Vi måste komma ihåg att i hela processen ge dem kraft och styrka att våga agera och stå emot. I EU-dialogen med är också det land som ständigt lyfter fram vikten av att prata om demokrati, om mänskliga rättigheter, om rättsstatens principer och om situationen i sydöstra . Det har vi insisterat på i dialogen mellan och . Jag har ingen annan bild än den har om hur den tvetydiga relationen till terrorism och terrorismbekämpning utvecklas. Men om våldsutvecklingen i sydöstra fortsätter kommer det att skada förutsättningarna för varje fredsprocess. Utan att ha en fredsprocess att återgå till och förhandlingar med kurderna går det inte att få ett som blir framgångsrikt, demokratiskt och rör sig i rätt riktning. Det är helt centralt för att åstadkomma säkerhet i regionen. Det finns en punkt där jag inte håller med , nämligen flyktingavtalet. handlar om att hjälpa de flyktingar som finns i . har , i stora drag, hedrat det avtal som finns. De medel som har betalats ut går till FN-organen och till att hjälpa de flyktingar som redan finns där. Som vet är det fråga om ett stort antal. Vi måste erkänna att har bidragit med ett stort flyktingmottagande och på sina håll har bra projekt för flyktingar. De får komma in i samhället och jobba. Det finns en fungerande integration. Det är klart att det är en ständig kamp att hantera utmaningen, men i stora drag har hedrat överenskommelsen. Här pratar vi om mellan 1 och 2 miljoner flyktingar. Jag tycker inte att vi på samma sätt rakt av kan säga att har utnyttjat situationen på ett otillbörligt sätt. har försökt att hedra överenskommelsen. Även för betyder det mycket att kunna förbättra situationen i många av de flyktingläger som finns där. Vi ska fortsätta att sträva på med flyktingöverenskommelsen. Den innebär framför allt hjälp till dem som redan finns som flyktingar i . De behöver stödet. I övrigt håller jag med om beskrivning av läget och utmaningarna just . 6 (V): Jag brukar inte rekommendera EU-medlemskap i allmänhet, men jag tycker att varje land ska ha rätt att söka och självt avgöra om landet vill vara medlem. Det gäller även . På den punkten är jag överens med om att den dag åter är en fungerande demokrati ska den dörren finnas för landet – om så önskar. I fråga om flyktingavtalet har en annan åsikt. Vi menar att inte uppfyller kraven på att ta emot flyktingar på ett bra sätt. ger inte heller asyl till icke-europeiska medborgare. Det finns ett omfattande utnyttjande av syriska flyktingar i . Jag menar att avtalet mer är ett tecken på EU:s och världssamfundets misslyckande att gemensamt ta ansvar för flyktingarna från krigets . Om detta har vi debatterat förut, och vi har olika åsikter. När det gäller huvudfrågan för interpellationen vill jag tacka utrikesministern för ett par tydliga besked, nämligen att Yüksekdağ, Demirtaş och de andra politiska fångarna ska friges – det är ett viktigt besked från – vidare att den svenska ambassaden på olika sätt kommer att finnas på plats i samband med de politiska rättegångarna och slutligen att kommer att agera bilateralt och via EU för att försöka få en rättvis behandling och ett frigivande av HDP:s företrädare på olika nivåer. Selahattin sa till mig att omvärlden avgör om de blir fria eller får sitta i fängelse. har kommit, och jag hoppas att kommer att vara det land inom EU som står upp för politiska och mänskliga rättigheter i . 7 Utrikesminister (S): Jag ska be att få tacka för det djupa engagemanget och för modet att göra någonting – att åka till . Systemet med faddrar är en bra modell. Jag högaktar för det. Tack också för viktiga samtal och goda kontakter som ni odlar med representanter för det turkiska samhället och även för de goda samtal och debatter som vi kan ha. Det är viktigt att utvecklingen i vänder, och vi bidrar till det genom att uppmärksamma det och genom att försöka föra en konstruktiv debatt om vägarna framåt. Överläggningen var härmed avslutad. § 2 Svar på interpellation 2016/17:258 om resan till diktaturen 8 Utrikesminister (S): har frågat statsministern om han avser att lyfta fram frågor om demokrati, mänskliga rättigheter och dödsstraff under sin resa till . Vidare undrar om statsministern avser att inkludera företrädare för oberoende människorättsorganisationer och fackliga företrädare i sin delegation till . Interpellationen har överlämnats till mig. Den ställdes inför besöket i den 11–, som har genomförts. Eftersom interpellationen besvaras efter att resan genomförts kommer jag att svara på vilka aspekter som lyftes fram under resan. Situationen för mänskliga rättigheter är som beskriver mycket allvarlig i , inklusive situationen för kvinnor, religiösa minoriteter och oliktänkande. Tortyr och dödsstraff är mycket allvarligt och oroande. Frågor om mänskliga rättigheter tas alltid upp i våra möten med . Från sida har vi en tradition av att vara tydliga när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter, och det ska vi fortsätta att vara. Vi är pådrivande i dessa frågor inom FN och EU, inklusive genom att stödja FN:s specialrapportör för mänskliga rättigheter i , . Regeringen kommer även fortsättningsvis att driva frågan om mänskliga rättigheter med , såväl bilateralt som multilateralt. Statsministerns besök var en del i detta arbete. Resan genomfördes tillsammans med en stor delegation med företrädare för myndigheter, lärosäten och företag. En senior representant för ingick i delegationen. Regeringens starka engagemang för mänskliga rättigheter och demokrati genomsyrade besöket. Frågor om mänskliga rättigheter, inklusive dödsstraff, diskriminering av kvinnor och minoriteter och behandling av oliktänkande, togs upp i de möten som statsministern deltog i, inklusive de med president . Under besöket träffade statsministern vicepresident för kvinno‑ och familjefrågor Molaverdi. Mötet följdes av ett rundabordssamtal där statsministern och vicepresident tillsammans med iranska och svenska företrädare diskuterade hur man kan stärka kvinnors tillträde till arbetsmarknaden och deltagande i samhällslivet. Från iransk sida deltog kvinnor verksamma i parlamentet, i företag och i det civila samhället. I detta samtal deltog också representant. Under besöket undertecknades ett samförståndsavtal mellan vicepresident och det svenska om samarbete för att stärka kvinnors arbetskraftsdeltagande och entreprenörskap. Avtalet bildar en grund för fortsatt utbyte med på det här området och kommer att följas upp framöver. före statsministerns besök reste rättschef till för att diskutera frågor om mänskliga rättigheter. Vi kommer även fortsättningsvis att föra mer specifika samtal med relevanta iranska företrädare som komplement till vår vanliga politiska dialog, inklusive om enskilda konsulära fall. Regeringen stöder det viktiga arbete som civilsamhället gör för att uppmärksamma kränkningar av mänskliga rättigheter i . Vi träffar återkommande civilsamhällesorganisationer och inhämtar deras synpunkter. Inför resan till hade statsministern ett möte med representanter för bland annat och Human Rights Watch om situationen för mänskliga rättigheter i . Regeringen kommer självklart att fortsätta dialogen med det civila samhället. 9 HANS (V): Jag vill tacka utrikesministern för svaret. Jag uppskattar alltid att få debattera och diskutera med i denna kammare, men jag vill understryka att den här interpellationen var ställd till statsministern för att vi skulle diskutera de här viktiga frågorna före hans avresa. Det var trots allt statsministern som deltog i resan till . Utrikesminister deltog inte. Det är egentligen inte konstigt att det väcks frågor och uppstår debatt när statsminister leder en stor delegation till en av vår tids hårdaste och mest auktoritära diktaturer. Det är ett land där det inte finns några frizoner från förtrycket och där vi ser att i synnerhet etniska och religiösa minoriteter, hbtq-personer, fackligt aktiva och sympatisörer med oppositionen drabbas av ett mycket hårt förtryck. Det är ett land där flickor och kvinnor är utsatta för ett systematiskt och omfattande förtryck som genomsyrar alla delar av det iranska samhället. Vi vet att avrättade regimen i minst 977 personer. Det är en regim som spelar en destruktiv roll också utanför sitt lands gränser. Man stöder Asads krig i . Man spelar en mycket destruktiv roll i både och . Det är möjligtvis mer förvånande att den debatt vi har haft om den här resan egentligen inte har handlat om några av de här sakerna utan om ett statsråds klädsel. Som man och feminist avser jag inte att recensera hur enskilda statsråd klär sig. Det brukar jag inte göra, och jag kommer inte att göra det . Jag kommer att fokusera på de frågor som jag tycker är viktiga på den här resan – hur kan vara en tydlig röst för demokrati och mänskliga rättigheter och hur vi ska kunna bedriva handelspolitik med ett land där de fackliga rättigheterna systematiskt inskränks. För mig är det en självklarhet att om ska man ha ett utbyte med ett land som måste frågor om mänskliga rättigheter stå högst upp på dagordningen. Vi får aldrig kompromissa med de centrala frågorna för oss, såsom kvinnors och hbtq-personers rättigheter, pressfrihet och fackliga rättigheter. För mig är det viktigt att man ser att handelspolitiken aldrig kan separeras från frågor om mänskliga rättigheter. Det sägs ibland i att handelspolitik och svensk export per automatik leder till demokrati och mänskliga rättigheter. Så ser det ju inte ut. Vi har tyvärr sett alltför många exempel på det rakt motsatta i , där svensk export ibland till och med har bidragit till att stärka regimen. På utrikesminister låter det som att det var mänskliga rättigheter och demokrati som stod högst upp på dagordningen när statsministern åkte till . Men jag har läst vad regeringen själv skrev inför sin resa. Då slog man fast att ”det bilaterala samarbetet, handelsfrågor och utvecklingen i regionen” skulle stå i fokus för resan. När regeringen själv skulle formulera ett pressmeddelande om statsministerns resa nämnde man inte mänskliga rättigheter, kvinnors rättigheter eller fackliga rättigheter. Man tog med sig ett mycket stort antal företrädare för det svenska näringslivet men bara en facklig företrädare och ingen företrädare för människorättsorganisationer. Utrikesministern deltog som sagt inte i resan. Det gjorde inte heller statsråd med ansvar för demokrati, jämställdhet eller fackliga frågor. I stället tog statsministern med sig handelsministern. Det visar ju tydligt vad regeringens prioriteringar var på den här resan. Det är uppenbart för alla oss som har följt statsministerns resa till att syftet med resan var att öka svensk export. Det var att öka de svenska investeringarna. Därför måste jag fråga , företrädare för den så kallade feministiska utrikespolitiken: Varför valde regeringen att prioritera handelspolitik före mänskliga rättigheter? Varför valde man att ta med sig så många från näringslivet men bara en person från det civila samhället? Varför valde statsministern att ta med sig handelsministern men inte de statsråd som är ansvariga för jämställdhet, demokrati och fackliga rättigheter? 10 Utrikesminister (S): Jag uppskattar att vi rör oss från huvudbonaden till huvudsaken när vi diskuterar och relationen till . För det första, , handlar det inte bara om ett besök. Det handlar om att det här var det första besöket. Det måste naturligtvis följas upp, och då är frågan hur man lägger upp det på ett bra sätt så att man faktiskt kan göra både och – intressera för besöket och visa vad man kan få ut av det, men också föra fram mänskliga rättigheter. Jag tycker att jag har redogjort för det. Men i grunden handlar den här debatten om isolering eller kontakt. Vilken relation ska vi ha till , och vilken politik ska vi ha gentemot ? Sanningen är ju att de lyfta sanktionerna till följd av att man ingått det kärntekniska avtalet innebär nya möjligheter för till ökad handel och fler internationella och mellanstatliga kontakter. Där börjar det naturligtvis också för deras del. Det handlar om att få en väg in och kunna argumentera på ett sådant sätt att vi får låna deras öra och får möjlighet att föra fram också kritiska synpunkter, för så måste det vara. Ett fördjupat utbyte möjliggör dialog också om frågor som mänskliga rättigheter. Vi menar att inte ska isolera sig. Vi ska inte stå kvar här och bara peka på och skälla på utan ta tillfället i akt att skapa kontakt och dialog. Inte minst skickade vi från vår rättschef, som kunde ha en mycket konstruktiv kontakt och dialog om mänskliga rättigheter, om lagstiftning och om alla de frågor som hör ihop med hur man skapar respekt för mänskliga rättigheter. Vi menar att det är genom engagemang, dialog och samarbete på lämpliga områden, i kombination med tydliga och skarpa budskap, som vi kan bidra till en positiv utveckling i .