prot · H40952 · 2017-01-11 00:00:00 — Det som är så obegripligt är varför regeringen inte utnyttjar det till att genomföra fler reformer. hade ett vallöfte som var överordnat alla andra vallöften, och det var att skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Vi invände att det är viktigare att mäta sysselsättning, men Löfven sa: Nej, det är EU:s lägsta arbetslöshet som gäller. Okej, det var vallöftet. Hur ligger vi då till? Målet är att vi ska ligga etta av 28 länder i EU. När Alliansen tillträdde 2006, då låg på 15:e plats i EU. Sedan förbättrade vi den positionen, trots lågkonjunkturen, till 12:e plats. låg på 12:e plats när Löfven tillträdde 2014. 2015 och 2016 låg vi kvar på 12:e plats. förutspår att sjunker ned till 13:e plats . Då har huvuddelen av tiden gått, och har försämrat sin position. Detta vallöfte var överordnat, och Löfven sa att inga statsråd får göra någonting om de inte bidrar till att nå målet med EU:s lägsta arbetslöshet. Den fråga som måste ställas till är: När ska vi börja klättra från 12:e plats på den här listan? Ska hela klättringen ske , 2020? Och varför är det viktigt? Jo, det är viktigt därför vi nu har en ännu större utmaning med alla lågutbildade nyanlända som kommer hit. Här behöver det vidtas åtgärder, men ni sitter och rullar tummarna. Varenda åtgärd som ni gick till val på – traineejobb och allt vad det nu hette – var rena fiaskon allihop. Vi och ni i har tur därför att det är högkonjunktur och drag i ekonomin. Men den dag som det blir lågkonjunktur är ni väldigt dåligt rustade för det. Det behövs nu åtgärder för att slipa ned trösklarna så att fler får jobb i . 128 Statsminister (S) replik: är det ytterligare en borgerlig partiledare som säger att statsministern har tur. ökade arbetslösheten, ungdomsarbetslösheten och långtidsarbetslösheten. sjunker arbetslösheten, ungdomsarbetslösheten och långtidsarbetslösheten. Stämmer det, eller stämmer det inte? En sak som vi nu måste investera i är skolan. Vi kan se att den senaste PISA-mätningen var en arbetsseger för skolan, för lärarna, för eleverna och för rektorerna. Vi får hoppas att det här är ett trendbrott. Men än ser vi inte något trendbrott för ojämlikheten i skolan. Därför måste vi satsa mer mot ojämlikheten, och det är därför som utbildningsministern och jag nu presenterar det som vi gjorde . Frågan är: Varför, , vill du stryka flera av de satsningar som vi nu gör på en jämlik skola för att i stället rikta skattesänkningar till de rika? 129 (L) replik: Det här är ju så tramsigt av statsministern. Vi hade den djupaste lågkonjunkturen – statsministern verkar le åt det, men det var rätt jobbiga år. Statsministern var då fackordförande och fick kämpa med detta. Trots den djupa lågkonjunkturen lyckades vi förbättra placering från 15:e plats till 12:e plats när det gäller arbetslöshet. Men Löfven försämrar nu placering – det är ju sanningen. spår att vi faller. Vi skulle vara bäst i EU, men sjunker vi. Det beror på att ni inte gör någonting. Ni lutar er bakåt. Ni är nöjda, mätta och rullar tummarna. Ni måste vidta åtgärder för att förbättra situationen . Det är bra att vi har tur med konjunkturen, men man kan inte bara bygga på turen i längden. Man måste också genomföra reformer som fungerar, även när det blåser motvind. 130 Statsminister (S) replik: Jag kommer mycket väl ihåg 2008–2009 när jag som ordförande tog kontakt med den dåvarande borgerliga regeringen och sa: Vi måste göra något. Ni gjorde ingenting. Ungefär 80 000 industrijobb försvann. Tack för det, . Vad vi gör nu är att vi har ändrat inriktning. Det är slut på skattesänkningar och nedskärningar. Vi investerar i byggandet. När man bygger skapas det jobb och det blir nya bostäder. Vi investerar i infrastrukturen. Vi investerar i vägarna. Vi investerar i skolan. Vi investerar i äldreomsorgen och sjukvården. Allt detta skapar jobb. Det är därför, , som vi nu kan peka på att vi har vänt riktningen. Vi har mycket kvar att göra, men riktningen är ändrad och den ska fortsätta. Människor ska i arbete, och vi ska se till att vi har EU:s lägsta arbetslöshet 2020, ja. 131 (L) replik: Ni har inte vänt riktningen. Högkonjunkturen har vänt riktning, och det är bra. Det är bara det att när konjunkturen vänder på nytt – för det kommer den att göra – står vi väldigt dåligt rustade. Jag vet inte vad det är som yvs över när det gäller skolresultaten. Han kan vara glad över att de stiger, men borde tacka alliansregeringen för det. Det är våra reformer som har vänt utvecklingen. Det var av socialdemokratisk flumpolitik som höll på att sänka den svenska skolan. vänder det uppåt, men jag orolig för att ni inte håller fast vid den vägen utan går tillbaka till en mer flummig politik som återfinns i program. Se till att han inte får genomföra det! 132 Utbildningsminister (MP) replik: hade ett av de mest jämlika skolsystemen i världen. är de flesta utvecklade ekonomier bättre på att utjämna barnens uppväxtvillkor i skolresultaten än vad är. Vi är sämre på att se till att alla barn får en bra skola än vad de flesta är. Under åtta av de som har gått har varit utbildningsminister. Vi har mötts för att diskutera olika förklaringar till att det har blivit så här, och jag vill fokusera på en av dem, nämligen hur finanskrisen hanterades. I fick den krisen bäras av kommunerna. När ni lämnade regeringsmakten jobbade nästan 10 000 färre i svensk skola än när ni tillträdde. Det är en större nedskärning än vad minskningen av elevkullarna motiverar. Lärarna fick mindre tid med eleverna. Det har hårdast drabbat de elever som behöver skolan mest. Det är inte den enda förklaringen till den växande ojämlikheten, men tror inte du, , att nedskärningarna i skolan är en förklaring bland flera till den växande ojämlikheten? 133 (L) replik: Jag tror att det är en mycket liten förklaring. Det finns ett antal avgörande faktorer. Den första och viktigaste är att har tagit emot väldigt många nyanlända elever. Det är klart att de inte kan svenska , och när de inräknas i resultaten sjunker dessa. Det var en viktig orsak till det som du kallar för ökade klyftor. Invandrareleverna är ofta koncentrerade till vissa skolor. När man mäter dessa mot andra skolor ökar klyftorna ju fler nyanlända som kommer. Det är inte konstigt. Det leder inte till slutsatsen att de skolorna är dåliga. Men vi måste jobba mer med dessa elever och de skolorna. De eleverna behöver mer tid i skolan. Vi har lagt förslag om att man ska kunna förlänga skolplikten. Ni har röstat nej. Vi har lagt förslag om att dubblera förstelärarlönerna i dessa områden. Ni har röstat nej. Vi har lagt ett ytterligare antal förslag som ni har röstat nej till. Vi behöver göra mer för invandrareleverna. Det andra är detta med att eleverna själva ska ta ansvar för sin undervisning. Det har varit förödande för de svaga eleverna. Det behövs lärarledd katederundervisning och studiedisciplin i skolorna. Det är viktigt framför allt för de svaga eleverna. Där har en stor läxa att göra. 134 Utbildningsminister (MP) replik: Det som visar är att den ökande ojämlikheten i inte handlar om de nyanlända eleverna, tvärtom. Vi blir faktiskt lite bättre på att möta just deras behov. De ligger fortfarande efter, men de utvecklas lite snabbare än de svenskfödda eleverna. Vi lär oss helt enkelt hur man möter flerspråkighet, och det är bra. Däremot påverkas eleverna av hur många böcker det finns i föräldrarnas bokhylla och om de har lugn och ro hemma så att de kan läsa läxor. Det påverkar skolresultaten mer än . Vi är sämre än de flesta på att utjämna sådana uppväxtvillkor som påverkar elevernas betyg och resultat. Det borde skrämma . I ställer föreslår ni nedskärningar på skolan i er budget. Ni vill skära ned på just de pengar som går till precis de skolor som du talar om och som har de största utmaningarna. Ni vill i ert budgetförslag ta bort samverkan där staten går in och jobbar med skolutveckling på de skolorna. Jag förstår inte det. Jag förstår inte hur ni kan fortsätta med skattesänkningar och skolnedskärningar när vi har en växande ojämlikhet i skolan. 135 (L) replik: Utbildningsministern verkar inte ha läst riksdagsmotionerna. Vårt parti föreslår mer pengar till skolan är något annat parti och mer än regeringen. Vi vill ändra inriktning på just den satsning du föreslår, . Vi säger: Lyft lärarlönerna ännu mer i de utsatta skolorna och utsatta områdena! Då kan vi rekrytera dit de bästa lärarna. Vi tror att det är mycket mer effektivt än de här kommunala samverkansprojekten, där kommunalråden som har misslyckats med svensk skola ska få ännu mer pengar att leka med. Jag tror inte på det. Vi måste också ha mer riktade åtgärder för invandrareleverna. Det är inte bara de som har kommit det allra som är utmaningen. I de här bostadsområdena kan det vara andra generationens invandrare som fortfarande har väldigt låga resultat. säger att det inte är de nyanlända. Jag håller med om det – det är inte enbart de, utan det är hela gruppen av personer som har kommit till och även andra generationen. Vi måste jobba mer med de här skolorna, med högre krav, längre skoltid och att locka dit de bästa lärarna. Det är det ökad jämlikhet i skolan handlar om, inte någonting annat. 136 (V) replik: håller på att kantra. Vi har avfolkning av en stor del av landet. Vi har utarmning av grundläggande samhällsservice. Det är mycket svårare att få tillgång till mycket av det som vi tar för givet i stora delar av . Därför tog initiativ till en landsbygdsutredning, som startade via en överenskommelse som vi gjorde med regeringen. Den lade fram sina förslag – 75 ganska konkreta förslag om vad man kan göra för att vända den här utvecklingen. Jag tror inte att det är tillräckligt, men jag tror att det är en bra start. Det är väldigt viktigt att partierna diskuterar det här och kommer överens. Ett enda parti mälde sig ut och reserverade sig, och det var Liberalerna. Jag förstår att ni har era väljare i och kanske inte bryr er så mycket om vad som sker på den svenska landsbygden. Men jag blev ändå förvånad, för det ni hakade upp er på och som blev er förevändning för att reservera er var att man vill ha bra statlig service, till exempel , och , på landsbygden. Vad är det för fel på det, ? 137 (L) replik: Det är alldeles utmärkt att ha god service. Jag är själv uppvuxen i ett mindre samhälle. Det behövs service i hela , och jag ansluter mig i högsta grad till tanken att hela ska leva. Däremot tror jag inte att ska bestämma exakt var lokalkontor för olika myndigheter ska ligga. Jag tror inte på den typen av centralstyrning. När man sitter i en utredning för att hitta på 75 punkter tror jag att det är väldigt lockande att gå in och peta i allt möjligt som vi normalt tycker att myndigheterna själva måste ansvara för. Vi har ett annat förslag, som jag tror skulle vara väldigt effektivt. Vi menar att vi borde differentiera reseavdragen i . Ta gärna bort reseavdragen eller reducera dem kraftigt i storstadsregionerna, men dubblera dem i glesbygden! Det har ni röstat nej till, men det tror jag är en effektiv åtgärd. Det finns nämligen en viktig skillnad i hur långt man har att resa både till jobbet och till andra saker man måste göra i livet. Det är inte så lätt. Alla i kan inte ta tunnelbanan. Det fungerar inte så, . 138 (V) replik: blev det obegripligt, . Reseavdraget tas ju upp i den här utredningen. Förslagen finansieras genom minskade reseavdrag just i storstadsområdena. Det du står och säger att du vill ha i stället, , finns alltså med i den utredning som ni har reserverat er mot. Det är faktiskt helt obegripligt. Jag kan fortfarande inte förstå detta. Är det någon sorts symbolpolitik, att ni ska visa att ni inte bryr er om landsbygden, som gör att ni hittar på ett skäl att reservera er när vi äntligen tar fram 75 konkreta förslag för att vända den här utvecklingen? När man lyssnar på dig kan man tro att man kan veckla ut en karta i utredningen där det står var ska ha sina kontor. Det finns ju ingen sådan karta, utan det handlar om principen att säkerställa god service i hela landet. Den är ni emot. Det är faktiskt helt obegripligt, . 139 (L) replik: måste ha funderat länge innan han kom på vilken replik han skulle ta på mig. Vi har en väldigt bred enighet i den här utredningen. Det är väl någon enstaka punkt där det finns olika uppfattningar. Men det är intressant att nu säger att han är för differentierade reseavdrag. Varför röstade du då nej till det när vi röstade , ? Var det på nyårsnatten du kom på att du är för differentierade reseavdrag? 140 (KD): Ska stå starkt behövs reformer som stärker tilliten i samhället, som stärker enskilda människor, som stärker familjer och som stärker vår gemensamma trygghet. Trygghetsfrågorna måste ta större utrymme i den politiska debatten oavsett om det handlar om att värna vardagen från brottslighet, om att känna tillit till att vården och omsorgen fungerar för den som behöver den eller om den ekonomiska trygghet som äldre människor som har varit med och byggt upp ska ha genom sin pension. För går vägen till ett samhälle mer präglat av tillit och trygghet via en alliansregering som flyttar in i senast efter valet . Jag har blivit ännu mer övertygad om det under den här debatten. 141 Utbildningsminister (MP) replik: God fortsättning, och övriga kollegor! Barn i har firat jul under väldigt olika villkor. Det finns barn som med spänning väntar på tomten, och sedan finns det barn som oroligt väntar på om pappa ska bli full. Det finns barn som får så många julklappar att de inte orkar packa upp alla , och sedan finns det barn som inte vet vad de ska svara när kompisarna frågar vad de fick. är fast besluten att bryta barnfattigdomen. Barn i ska växa upp i trygghet, och vi ska göra det vi kan för det. Men säger nej till att barn ska få glasögon oavsett föräldrarnas plånbok, nej till att barn ska få medicin oavsett föräldrarnas plånbok och nej till höjt underhållsstöd för skilda föräldrar, som varit fryst . Man vill återinföra utförsäkring av sjuka föräldrar, och man vill sänka taket i a-kassan. När ni i säger att ni är familjens röst, menar ni då några familjers röst? 142 (KD) replik: Nej, vi menar alla familjers röst. Det är därför vi i vår budget – vilket du hade sett om du tittat – har träffsäkra reformer för just den grupp som du lyfter fram här, , och som vi i värnar. Vi vill ha riktade bostadsbidrag. Ni tog bort bland annat fritidspengen, som gjorde det möjligt för föräldrar som annars kanske inte har råd att köpa en innebandyklubba, fotbollsskor eller någonting annat som gör att barnen kan vara med i fritidsaktiviteter. Dessutom vet jag att det är många ideella organisationer som gör ett fantastiskt arbete med att stötta just familjer. Vi ser den kraften i samhället, och därför har vi i vår budget återinfört avdragsrätten för gåvor – den som ni var så ivriga att avskaffa. Ni ville ha ett varmare samhälle, men med ett avskaffat gåvoskatteavdrag blir det ett kallare samhälle. Visst, lyft fram olika lösningar som ni har i er budget, men göm inte undan minustecknen som ni har presenterat! 143 Utbildningsminister (MP) replik: Jag förstår inte. svar för att barn ska växa upp i trygghet är att rika ska ha möjlighet att göra skatteavdrag på pengar de skänker. Det är ett särskilt bidrag som man ansöker om med mössan i hand för att få köpa en innebandyklubba till barnen i stället för att det finns i vårt försörjningsstöd. Den politiken står ni för, men ni står inte för att vi ska ha en trygg sjukförsäkring. Ni vill återinföra utförsäkringen av sjuka föräldrar. Ni vill sänka a-kassan. Ni har sagt nej till att barnen ska kunna få glasögon oavsett föräldrarnas plånbok eller medicin oavsett föräldrarnas plånbok, och ni vill inte att vi ska ha ett underhållsstöd till skilda föräldrar. Ensamstående föräldrar var bland dem som drabbades hårdast av den ekonomiska krisen. Där har vi dem som verkligen har halkat efter, och barn som växer upp med ensamstående föräldrar har haft det tuffare. Varför vill konsekvent frysa höjningen av underhållsstöd till skilda föräldrar? Är det någon principiell ståndpunkt mot skilsmässor, eller vad är anledningen? 144 (KD) replik: Vill man missförstå det jag sa kan man göra det. Jag lyfte fram flera åtgärder som har varit med och ryckt undan, åtgärder som har hjälpt och stöttat barnfamiljer i landet. Vi vill gå längre. Vi vill stärka bostadsbidraget. Vi vill se till att ha fördelningspolitiskt riktade insatser för dem som har det allra sämst. Men den viktigaste åtgärden, , är att fler ska komma i arbete – att fler har ett jobb att gå till så att fler barn ser sin mamma och pappa gå till jobbet och få egen försörjning. Det är den viktigaste insatsen som vi kan göra, och det är för att få fler att bryta utanförskapet och komma i arbete som vi har en offensiv politik med bland annat introduktionsanställningar som gör det möjligt att lättare komma i arbete. Vi vill också se till att företag kan anställa fler. Det är där vi ser hur vi kan bryta utanförskapet, och där innehåller också vår politik flera förslag som ser till att gynna familjen och de allra mest utsatta. Partiledardebatten var härmed avslutad. § 2 Justering av protokoll Protokollen för den 7, 8 och justerades. Förste vice talmannen meddelade att (SD) avsagt sig uppdraget som suppleant i riksbanksfullmäktige. Kammaren biföll denna avsägelse. § 4 Anmälan om kompletteringsval Förste vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält som ledamot i riksbanksfullmäktige och som suppleant i riksbanksfullmäktige. Förste vice talmannen förklarade valda till § 5 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2016/17:30 till civilutskottet 2016/17:73 till näringsutskottet 2016/17:RB3 och RB4 till finansutskottet KOM(2016) 818 till trafikutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . Gemensam parlamentarisk kontrollgrupp för Europol Utkast till text från trojkans arbetsgrupp inför den 23–, till justitieutskottet § 6 Ökad tillgänglighet till sprututbytesverksamheter i Ökad tillgänglighet till sprututbytesverk-samheter i betänkande 2016/17:SoU4 Ökad tillgänglighet till sprututbytesverksamheter i (prop. 2016/17:15) 145 (M): Det är viktigt att minska smittspridningen av blodburna infektioner bland personer som injicerar narkotika. Främst gäller det infektioner som hiv och hepatit C. En stor del av smittspridningen sker genom att personer delar orena sprutor och kanyler. Om detta handlar det betänkande som vi nu ska debattera: sprututbytesverksamheter och tillgänglighet. Erfarenheter från de mångåriga verksamheterna och projekten i och visar att verksamheten tagits emot mycket väl av de personer som missbrukar narkotika. Sprututbytesprogrammet innebär att de som injicerar narkotika kan lämna in använda sprutor och kanyler till en mottagning och få nya i utbyte. Där kan också flera andra insatser vara tillgängliga, som syftar till att förbättra hälsan och motiverar till behandling av själva narkotikamissbruket. Sprututbytet ska ses som en del av de samlade insatser som landsting och kommuner gör för att minska narkotikamissbruket och dess skadeverkningar. Droganvändning och narkotikaberoende orsakar stort lidande och leder ofta till personliga och familjemässiga tragedier. Antalet drogrelaterade dödsfall ökar som den organiserade brottsligheten tjänar pengar på människors beroende och missbruk. Vi moderater vill ha en tydlig och restriktiv narkotikapolitik. Vi vill att så få människor som möjligt ska pröva eller använda någon form av narkotika. ska ha nolltolerans mot narkotika. Våra ungdomar ska slippa hamna i drogberoende. Sprututbytesverksamheterna ser vi moderater som en del av den samlade narkotikapolitiken. är missbruksvården ett delat ansvar mellan kommun och landsting. Kommunerna har enligt socialtjänstlagen huvudansvaret för missbruks- och beroendevården, och hälso- och sjukvårdslagen ger landstingen skyldighet att tillgodose den medicinska och psykiatriska vården. Detta visar att problematiken och verksamheterna är tudelade. I det förslag som lagts fram bedömer regeringen att ansvaret inom verksamheten för sprututbyte endast ska ligga på landstingen. Man vill alltså ta bort kommunernas inflytande över beslut om införande av sprututbytesverksamhet. Ökad tillgänglighet till sprututbytesverk-samheter i Vi moderater vill att dagens lagstiftning ska ligga fast. Beslut om införande av sprututbytesprogram ska även fattas i samverkan mellan landsting/region och kommunerna. Lokala och regionala förutsättningar och samarbeten kan då bättre tillvaratas för att få den bästa vården. Det är bekymmersamt att regeringen väljer att inte se helheten vad gäller en samlad missbruksvård och bekämpning av smittspridning av allvarliga sjukdomar. Regeringen argumenterar för att sprututbytesverksamheten främst är en smittskyddsinsats och att det därför är rimligt att det är den huvudman som ansvarar för smittskyddet, det vill säga landsting/region, som är bäst lämpad att avgöra om behov finns. står det i departementsskrivelsen om ökad tillgänglighet till sprututbytesverksamheter i att det kommunala självstyret innebär att det är på lokal nivå som beslut om att inrätta verksamheten ska fattas. Det är oroande att se hur denna regering väljer att prioritera. Den tar bort de redskap som fanns för att minska väntetiderna i vården och öka tillgängligheten för exempelvis patienter med smittsamma sjukdomar. Det handlar om det särskilda statsbidraget för insatser mot hiv/aids och andra smittsamma, överförbara och blodburna sjukdomar – satsningar som har syftat till att förstärka och komplettera de åtgärder som landsting/regioner och kommuner vidtar. Regeringen väljer att prioritera förslag för att öka tillgängligheten till sprututbyte för dem som injicerar droger. Regeringen konstaterar att det mest effektiva sättet att minska förekomsten av hepatit C och hiv är ett förebyggande arbete. Varför väljer man då att dra ned resurserna i budgeten på dessa insatser för att förhindra hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar? En tydlig vårdkedja och ett helhetsperspektiv inom missbruks- och beroendevården jämte sociala insatser är helt nödvändigt. Alliansregeringen införde 2012 möjligheten till samverkansavtal mellan de olika huvudmännen avseende missbruksvården. Det är nu läge att se över möjligheten att göra dessa obligatoriska så att ingen person, oavsett var i landet man bor, ska falla mellan stolarna när det gäller lämpliga insatser och vård. Alla delar av sprututbytesverksamheten bör utvärderas regelbundet. Insatserna ska utgå från dokumenterad kunskap, beprövad erfarenhet och den enskildes behov. Jag yrkar bifall till reservation 1. 146 (V): Det är inte alltid jag känner att jag verkligen bidragit politiskt till förändring för dem jag har kämpat för: de som inte har egna megafoner i samhällsdebatten och de som står längst ned i samhällstrappan. Men gör jag det. kampanjande om sprututbyte och om att ta bort vetorätten för kommunerna och sänka åldersgränsen för sprututbyte till går äntligen in i kaklet. Vägen fram till har varit kantad av tjänstemän och politiker, främst politiker, som spjärnat emot en självklar hälsoreform för injicerande, beroende kvinnor och män. Fördomar och okunskap har varit deras , liksom en brist på humanism som visar att de har haft en människosyn där beroende kvinnor och män inte riktigt har kvalat in som fullvärdiga medborgare värda ett fullgott liv, där hälsoinsatser ska erbjudas av samhället. Ökad tillgänglighet till sprututbytesverk-samheter i Jag är så himla glad att vi ska ta de här besluten . Det är en seger för jämlik hälsa. Jag vill tacka för att han fixade detta – jättebra! – och alla organisationer och politiker från olika partier som har kämpat för denna fråga. Vetorätten har inneburit att kommunerna har kunnat säga nej till sprututbyte, trots att vill driva det. sänker vi också åldern för att byta sprutor till . Det gör vi . Det är ett misslyckande att det här beslutet har fått vänta så . Det är ett moraliskt, mänskligt och politiskt misslyckande. Hur många har fått hiv eller hepatit på vägen?