prot · H50943 · 2017-12-05 00:00:00 — Vi vet att man på har varit väldigt godtrogen när det gäller andra bedömningar, till exempel ålder på asylsökande då 40-åringar har betraktats som 18- eller till och med 15-åringar bara på grund av det som de själva har sagt. Det skulle vara klädsamt om kunde ha förtroende för de bedömningar som kommunerna gör och om de inte ifrågasatte alla kostnader, på ett sätt som man själv betraktar som närapå ohederligt. 125 (M): Det här är två nästan identiska debatter. Därför delar jag upp mig lite. Jag lyssnar med intresse, framför allt på att ministern nu utlovade att det kanske inte skulle vara mer än 4–5 miljarder kvar . Det låter bra. Men med tanke på att sa att vi skulle vara i balans tar jag siffrorna med en nypa salt. Jag misstror inte ministern. Hon har säkert fått uppgifterna från . Men jag litar inte riktigt på i frågan. De kom som sagt med felaktiga uppgifter . Den stora tillströmningen av asylsökande kom och . Trots detta har man inte förändrat regelverken och hittat enklare sätt att hantera ersättningarna. Jag förstår inte varför det ska vara så komplicerat. Vi ska inte behöva ha luddiga regelverk som leder till rättstvister om vilka poster man ska få ersättning för eller inte. Lagar och förordningar från regeringen borde vara så pass tydliga att kommunerna enkelt kan bedöma vad de kommer att få ersättning för. Med den osäkerhet som råder nu – jag instämmer i det Boriana säger och som nämnde tidigare – finns det risk att kommunerna börjar snåla ordentligt på mottagandet eftersom de inte riktigt vet vad de kommer att få betalt för. Det kan inte vara det regeringen vill när de skjuter till mer pengar till för mottagandet. Det finns en stor risk i detta. Jag har varit runt i olika kommuner och träffat socialtjänst, talat med tjänstemän och så vidare. De känner en osäkerhet när det gäller vad kommunerna kan erbjuda och vilka kostnader de kan ta på sig eftersom de inte vet vad de får täckning för. Jag tycker att ministern ska ta det på allvar. Det kan inte vara avsikten. Jag är fortfarande lite fundersam. Ministern säger nu att hon är nöjd med att vi har ett nytt system. Men när jag frågade förut om det nya systemet med a conto-utbetalningar och sådant verkligen gäller all form av mottagande eller om det bara gäller ensamkommande barn var ministern osäker och ville återkomma om det. Ändå får jag en bild av att ministern menar att vi har ett helt nytt system som ersätter det gamla. Jag vill ha svar på om det nya systemet med a conto-utbetalningar gäller all form av mottagande, eller om det bara gäller mottagande av ensamkommande barn. 126 Statsrådet (S): Boriana , , har ställt nästan samma interpellation som , , har ställt till mig . Men tonläget är betydligt högre. Jag tycker att det är viktigt med en respektfull och ödmjuk debatt. Jag känner som sagt den här världen ganska väl och vet mycket väl vilken frustration man upplever och har upplevt ute i kommunerna. Men att beskriva det på det sätt som Boriana gör tror jag inte gynnar utvecklingen. Jag tror att det som gäller är samverkan och samarbete. Min fråga tillbaka till Boriana skulle kunna vara om , hennes kommun, nu har valt att ansluta sig till avtalet om e-tjänster. I så fall är man med i det nya systemet och får möjlighet till kontinuerligt informationsutbyte som underlättar för samverkan, samspel och utbetalningar till respektive kommun. Jag tror att det är viktigt att vi försöker lösa uppgiften ihop på det sättet. Jag vill också erinra Boriana om att det system som hon kritiserar så kraftfullt, och som prövades 2014 och 2015 när det kom så många, är ett system som hennes regering hade ansvar för och som den här regeringen har valt att arbeta bort. Vi har valt att låta komma fram med ett nytt och mycket enklare system. Jag uppskattar att tydligtvis har arbetat tidigare för att systemet skulle förenklas i den riktning som man nu har gjort. Den typen av förändringsarbete är viktigt för att vi ska kunna hitta bra system. Sedan måste det finnas respekt för att det tar tid. I det gamla systemet hade man på sig att eftersöka. kom det 10 000 på en enda vecka . Då prövades systemet. Efter det har man alltså på sig att eftersöka detta. Ungefär började också resonemangen om att finna ett nytt system. Och ett nytt system är på plats . Jag vet inte riktigt hur man skulle ha kunnat hantera de erfarenheter man har av det tidigare systemet som man inte var nöjd med och hitta ett nytt system på ett snabbare sätt. Jag skulle gärna vilja svara rakt av på din fråga, och jag tror att jag har svaret. Men det finns risk för att jag inte kan nyansera det fullt ut. Jag vet att vi kommer att ses . Då kommer du också att fråga mig om balansen på utbetalningarna som är kvar. Och jag ser fram emot att få den frågan . Vi återkommer alltså till den delen. 127 BORIANA (M): Jag beklagar om statsrådet uppfattade min ton som konfronterande eller ohövlig. Det var inte min mening. Det kan vi tillskriva mitt sydländska temperament. Jag är väldigt orolig över skuld till min kommun. Jag pratade med kommunalrådet , och det rör sig om 60 miljoner. Det är mycket pengar, som skattebetalarna står för. Det är min uppgift att se till att det inte fortgår längre än till . Jag har uppfattat det som ett löfte, i princip, från ministern att ska reglera sina skulder till och de andra kommunerna. ska vi återgå till frågan om bestridande av kommunernas kostnader. berättade om sina erfarenheter. Jag ska berätta om erfarenheter från . är en kommun som tog ett enormt stort ansvar. De har fått avslag på i stort sett hälften av sina fordringar på . Dessa skulder har uppkommit på grund av att barnen och ungdomarna som har kommit till har haft särskilda behov i skolan. I princip av dem som kom har dessa behov eftersom de inte har fullgången skolgång, om alls någon skolgång. För att kunna fungera i det svenska samhället, med alla krav som ställs, måste man kunna läsa, skriva och ha en bra utbildning. Därför är det extra stötande att lämnar avslag till exempel för att dessa asylsökande barn, som de kallas, påbörjade sin utbildning i gymnasieskolan efter att de hade fyllt . Då omfattas de inte av asylersättningsförordningen. Vi vet alla om problemen med åldersbestämningen. Folk har lockats att säga att de är yngre men har sedan bedömts vara äldre. Men om de en gång har fått komma till en kommun och kommunen har avsatt resurser för att hjälpa dessa barn eller ungdomar att lyfta sina kunskaper och sin utbildning ska inte bestraffa kommunen för det. Det är omoraliskt. En annan anledning till att begäran om ersättning för kostnader förknippade med utbildning avslås är att dessa ungdomar har blivit kommunplacerade. När de är kommunplacerade kommer det inte några nya pengar från ovan. Någon måste betala dessa kostnader. Antalet ungdomar som kom 2015 och fördelades på kommuner kan inte ha varit någon överraskning för . Man måste ha kunnat förutse de extra behoven och svårigheterna för dessa ungdomar att få en bra framtid i . Alternativet är mycket värre: att lämna dem utanför utbildningssystemet. 128 (M): Jag är fortfarande lite fundersam. Ministern säger att dagens regering ärvde det här systemet från den tidigare regeringen. Så var det naturligtvis. Det var det systemet som gällde tidigare. Men då var det förhållandevis få asylsökande jämfört med . Då handlade det också om mycket mindre summor som kommunerna hade i fordran. När det blir en så här stor volym av asylsökande och handlar om så mycket pengar tycker jag att regeringen har varit lite senfärdig med att se över systemet för att få det att fungera. Jag konstaterar också att ministern vill fundera över den fråga som jag har ställt till , så vi får återkomma till den då. En sak kan vi konstatera, och det är att regeringen och tyvärr skyfflar över alla problem på kommunerna och i viss mån på landstingen. Det handlar om bostäder och om skola. Skolan är kanske den allra största frågan för kommunerna, precis som Boriana nämner. Många av dessa unga har väldigt stora behov i skolan, och det finns inte personal, inte tolkar, inte psykologer och inga särskilda resurser tillgängliga i den mängd som skulle behövas. Dessutom kostar det stora pengar. Jag nämnde gode män i mitt första anförande. Det är ett ganska stort problem både att hitta gode män till alla ungdomar och att betala dem. Det är en fråga som hänger väldigt mycket i luften hur detta ska ersättas av . Till detta kommer sjukvårdskostnader och kostnader för tandvård. Min konkreta fråga till ministern är om hon är beredd att prata med för att få att förstå att det inte är läge att vara småsint, utan det gäller att snabbt göra rätt för sig så att kommunerna kan göra ett bra arbete. 129 Statsrådet (S): Då vill jag säga till Boriana att jag inte vill stå här och behandla vare sig eller ersättningsanspråk. Jag tror inte heller att det är riksdagsledamotens avsikt att vi här i kammare ska avgöra om har bedömt en ansökan från en kommun rätt eller fel. Det som jag har sagt i debatten och som är regeringens besked är att vi på alla sätt sedan det höga mottagandet – som inleddes – har gjort väldigt stora insatser för att detta ska fungera på ett så bra sätt som det är möjligt med det väldigt höga mottagande som har haft och har. Regeringen tillför redan i höstbudgeten för att ska göra sitt yttersta för att hantera utbetalningarna på ett bra sätt. Jag har också redovisat i debatten att man jobbar intensivt med detta. Man har mångdubblat antalet anställda som arbetar med frågan. Man har en högre andel av utbetalningar i prognosen än vad man hade för sedan. Utbetalningarna är uppe i . Det gör att kan nå en balans på mellan 4 och 5 miljarder . Jag vill också understryka att vi från regeringen på alla sätt vill ha en nära samverkan med kommunerna. Vi har en bra dialog med Kommuner och Landsting. Vi tycker inte alltid helt lika, och så ska det inte vara. SKL driver naturligtvis kommunernas intressen i den här frågan och agerar på alla sätt för att regeringen å sin sida ska agera för att ska klara uppdraget att betala ut de ersättningar som har att göra med det äldre ersättningssystemet. Det är viktigt att vi nu sätter punkt för det, så att vi kan gå över till det nya, mer schabloniserade ersättningssystemet via den nya e-tjänsten som står till kommunernas förfogande. Regeringen arbetar med frågan. Vi kommer såklart att föreslå också andra åtgärder, om vi bedömer att det blir läge för att ytterligare agera i denna fråga. 130 BORIANA (M): Självklart är det inte meningen att vi ska diskutera enskilda kommuner. Frågan är principiell, och det handlar om hela landet. Men det är alltid bra ta upp ett konkret exempel som illustrerar det som man säger. Om inte annat skänker det lite mer trovärdighet i diskussionen. Det ger också förtröstan hos dessa kommuner att någon har sett att saker och ting inte fungerar som de ska och är beredd att åtgärda problemet. Just nu kan vi inte åtgärda det, men jag hoppas verkligen att de goda intentioner som ministern ger uttryck för blir verklighet. Debatten handlar i grund och botten om att det är dåligt när den ena parten, kommunerna, påtvingas nya skyldigheter , också med hot om sanktioner, medan den andra parten, , struntar i sin del av avtalet. Det är det som är kärnan i problemet. Jag tycker att det är väldigt bra att ministern säger att det bara är 4–5 miljarder kvar av skulden till kommunerna. Men jag skulle gärna vilja veta: När kommer att ha betalat alla sina skulder och hamnat på noll? Kommer att reglera alla skulder utan kattrakande och ohederliga diskussioner om vilka kostnader som ska hänföras till vem? 131 Statsrådet (S): Den avslutande frågan från Boriana går det inte att svara på. Det vet Boriana också, eftersom kommunerna har fram till på sig att inkomma med anspråk och ansökningar om ersättning. Det jag har redovisat här är att balansen kraftigt har minskat. har ett pågående arbete med att klara uppdraget att avsluta utbetalningarna enligt det äldre ersättningssystemet, och detta sker skyndsamt. Avslutningsvis vill jag tacka interpellanten och dem som har deltagit i debatten. Jag tycker också att det är en väldigt viktig debatt. Jag är väldigt mån om att det ska fungera i ett bra samspel mellan och kommunerna. Jag hoppas också att kommunerna ser – och det vet jag att de gör – att de asylsökande i en kommun kan bli nyanlända och också bli medborgare. Jag vet att de flesta kommuner har antagit omfattande visionsprogram där man gärna ser att kommunen växer och att man blir en starkare kommun om det blir fler medborgare. Jag hoppas att man ser positivt på det uppdrag man har att också i det arbetet välkomna nya medborgare från andra länder och inte bara ser det som en kostnad. Jag hoppas också att vi framöver kan diskutera satsningarna på välfärden, som är så viktiga även i detta sammanhang. Tack för en bra debatt! Överläggningen var härmed avslutad. § 20 Svar på interpellation 2017/18:183 om utvärdering av den tillfälliga lagen 132 Statsrådet (S): har frågat mig hur, utifrån vilka kriterier och tillsammans med vilka aktörer jag avser att utvärdera behovet av att den tillfälliga lagen ska gälla av sin giltighetstid. Den lag som tillfälligt begränsar möjligheten att få uppehållstillstånd i , och som innebär en anpassning av det svenska regelverket till den miniminivå som gäller enligt och internationella konventioner, gäller i högst , det vill säga till och med . I propositionen om den tillfälliga lagen aviserades det att regeringen ska göra en bedömning av behovet av att lagen ska gälla även av giltighetstiden. En sådan bedömning har regeringen nu gjort, och som meddelades är förslaget att den tillfälliga lagen, som har ställt sig bakom, bör vara i kraft giltighetstiden ut. Den tillfälliga lagen har, tillsammans med de andra åtgärder som regeringen har vidtagit och politiska förändringar i andra länder och inom EU, medfört att antalet asylsökande som sökt sig till just har minskat. är dock fortfarande en av de EU-medlemsstater som har flest asylsökande i per capita, och läget för och andra berörda myndigheter är bättre men alltjämt ansträngt. Det stora antalet asylsökande som har kommit innebär också stora utmaningar för landets kommuner och landsting när det gäller tillgång till bostäder och etableringsmöjligheter. Andra omständigheter som vi har att förhålla oss till i vår bedömning av behovet av den tillfälliga lagen under det sista giltighetsåret är osäkerheten i vår omvärld, inklusive arbetet inom EU. framhåller i sin interpellation det civila samhällets roll i mottagandet av asylsökande. Som jag nämnde i mitt svar på ställda snarlika fråga har regeringen en löpande och regelbunden dialog med civilsamhället för utbyte av information och erfarenheter. träffade jag representanter från 15 olika organisationer som är aktiva i asylfrågor. Regeringen står bakom de mål för migrationspolitiken som har fastslagit. Där framgår inte minst att den ska vara långsiktigt hållbar och att vi ska värna asylrätten. Detta är två perspektiv som regeringen arbetar mycket aktivt för i både och EU. Den här regeringen har visat i konkret handling att vi står för att försöka hitta breda och långsiktiga lösningar på stora utmaningar. Det gäller inom migrationspolitiken liksom på andra områden. 133 (V): Jag tackar statsrådet för svaret. Det ingen hemlighet att inte var överens med regeringen om den tillfälliga lagen. Men det står inte fokus för vår diskussion utan frågan om utvärderingen. Det är sant att jag ställde en skriftlig fråga om detta, och jag fick ett diffust svar. blev det uppenbart varför jag fick ett diffust svar, för det framkom i regeringens presentation av den så kallade överenskommelsen att man som en del av den också har kommit överens om att denna bedömning är gjord. Detta gör mig nyfiken. I propositionen står det att det ska göras en bedömning. Men när jag har lyssnat på de olika statsråden, framför allt statsrådet , har det talats om en kontrollstation. Jag har också hört ett stort antal företrädare för regeringen kalla detta för en utvärdering, bland annat föregångaren till migrationsminister . Jag tänker att en utvärdering måste utgå från de syften man har med en given sak. Det verkar vettigt. Den tillfälliga lagen motiverades med att 1) den skulle minska antalet asylsökande till , 2) den skulle ge ett så kallat andrum för att kunna bygga ut mottagandekapaciteten och, inte minst och en central fråga, 3) den skulle få fler medlemsländer att ta sitt ansvar för människor på flykt. Då undrar jag såklart, nu när regeringen har gjort en bedömning: Hur ser regeringen på just dessa tre frågor, alltså syftet med lagen, punkt för punkt? Jag skulle vilja ta del av denna analys. Var finns den att tillgå och förstå? Den fanns inte i någon vidare utsträckning när lagen infördes, så kan vi åtminstone få se den nu? Det är särskilt viktigt att få höra från civilsamhället, som gör det stora arbetet med mottagandet. På vilket sätt har de hörts? På vilket sätt tas deras erfarenheter in i en sådan utvärdering? Jag tycker att det är centralt. 134 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Den är viktig för regeringen när vi har valt att lämna ett besked om hur vi ser på lagen det tredje året. Bakgrunden är, precis som säger, att regeringen utlovade en bedömning, som jag har valt att kalla en avstämning. Jag delar beskrivning av vad en utvärdering innebär, och därför tycker jag att det är viktigt att använda just ”bedömning”. Den bedömning som regeringen har gjort är att vi lämnar ett besked om att vi tycker att lagen ska vara kvar också det tredje året. Vi ser behovet av att vi har en tydlig och förutsebar asylprocess. Antalet asylsökande till har minskat jämfört med , som var utgångspunkten när man gick in i den tillfälliga lagen. Det året tog vi emot 163 000 asylsökande, 2016 var siffran 28 000 och blir det i samma storleksordning som . Det gör att vi fortfarande ligger på ett högt mottagande. Relativt, om man tittar på vår storlek, tar vi emot tio gånger fler än . är sjunde största destinationsland i EU, men per capita tar vi emot fler asylsökande än vad gör – och då är ändå ett land som tar ansvar. Läget i är också ett viktigt skäl till att vi behöver ge besked om det tredje året. Jag ska delta i sammanträde med ministerrådet, och den svenska ståndpunkten är känd. Det är också känt att det går trögt i förhandlingarna om den solidariska ansvarsfördelningen mellan EU:s medlemsstater. De senaste valen i underlättar inte detta förhandlingsarbete, då det har varit starka uttryck för högerintressen i dessa val. Det gör att det är synnerligen besvärligt att få igenom en solidaritetsmekanism. Om vi inte förlänger den tillfälliga lagen skulle det innebära att vi får en helt annan situation i . Vi måste kunna hantera det ansvar som vi har tagit, och vi har tagit det största ansvaret i hela EU. Det är därför regeringen tar ansvar genom att göra bedömningen av den tillfälliga lagen nu och meddela denna. 135 (V): Jag tackar återigen statsrådet för svaret. Jag måste säga att jag blir lite bekymrad. Jag har just nämnt de tre syften med lagen som fanns uttalade. Jag har fått ett svar från ministern som handlar om ännu ett syfte, nämligen att vi har behov av en tydlig asylprocess. Sedan pratar hon vidare om läget i . Det jag önskade var en analys av de tre konkreta syftena med lagen. Jag hade hoppats att få svar på detta. Men eftersom jag inte får det tänkte jag att jag kan hjälpa till med det. Punkt ett: Är det så att det här gör att färre människor kommer till ? Nej, det är inte den tillfälliga lagen som gör att färre människor söker sig till just . Det är de stängda vägarna in i och genom som gör det. Det beror framför allt på EU:s avtal med . Det beror på stödet till den libyska övergrepp. Det beror på att människor på flykt är fast i , i italienska flyktingläger, i förtryckets och i övergreppens och slavhandelns . Det beror på att människor drunknar i under resan. Det är det som är orsakerna till att människor inte tar sig till . När det gäller frågan om att utöka mottagandekapaciteten, punkt två, kan man säga att vi har haft en mottagandekapacitet som har följt antalet asylsökande. Det är inte så att man har förberett för ett större mottagande , så det är inte heller riktigt sant. Punkt tre är den riktigt viktiga frågan, tycker jag. Lagen motiverades med att den skulle få människor att söka skydd i övriga EU. Ja, det är fortfarande så att är ett av de länder som tar emot många människor. Men alla andra har ju minskat sitt mottagande. Det har varit en total nedgång. Jag tycker att FN:s generalsekreterare har sagt det här så otroligt tydligt: Världen blir inte bättre av att fler gör fel. Fler behöver göra rätt. Det är någonting som är ganska logiskt. Konsekvensen av det svenska agerandet, både när det gäller den tillfälliga lagen och när det gäller id-kontrollerna, är att det har gått som en dominoeffekt genom , så att alla tar mindre ansvar. Men syftet med lagen var ju just att se till att andra tog ansvar. Det är då jag undrar. Man ska göra en analys och titta på dessa tre delar. Vad gäller punkt tre blir svaret nej – det har inte blivit så att andra EU-länder tagit större ansvar. Då är alltså inte det syftet uppfyllt i alla fall. Vi kan titta på punkt ett – är det så att färre människor har sökt sig till på grund av den tillfälliga lagen? Nej, det är faktiskt inte därför, utan det beror på att det har skett helt andra saker med avtalet med och så vidare, som vi kan diskutera vid ett annat tillfälle. Punkt två: Är det så att vi har förberett ett större mottagande, så att vi kan ta ett större ansvar ? Nej, så är det inte. Då undrar jag såklart: Vad är det för konkret analys – inte ett nytt behov och ett nytt syfte – som regeringen har i bakfickan? 136 Statsrådet (S): Regeringen har gjort bedömningen att den tillfälliga lagen ska vara kvar det tredje året. med gör en annan bedömning. Jag har full respekt för det, som jag naturligtvis funderar över hur det skulle ha sett ut i om hade fått bestämma om hur vi skulle hantera den där . Vi hade inte haft någon tillfällig lag. Vi hade inte haft några gränskontroller. Vi hade inte haft några system som reflekterade över att också måste klara det åtagande som vi gör. Regeringen har tagit ansvar för att vi har tagit emot flest asylsökande per capita i hela EU. Jag var kommunstyrelsens ordförande i en skånsk kommun 2015 och 2016 och kunde se och följa precis det som hände. Den där veckan när det kom 10 000 personer upp på den skånska kusten ställde vi oss frågan hur vi skulle klara detta. Utan den tillfälliga lagen och utan gränskontroller hade vi haft en situation som inte hade kunnat ta ansvar för, vill jag påstå. Det är ansträngt nog. Det är fortfarande en jättetuff situation ute i kommunerna, vilket vi hörde i en interpellationsdebatt. Det är ett oerhört uppdrag att klara bostäder, utbildning, etablering och själva processen kring mottagandet. Men står upp och gör det. tar ett fantastiskt ansvar. Vi har gjort denna bedömning. Vi har också lyssnat och tagit del av de erfarenheter som finns. Jag har redovisat att vi har en kontinuerlig dialog med Kommuner och Landsting, för att ta ett exempel. Jag träffade också Asylforum . Vi har såklart en löpande dialog på olika sätt, även i det demokratiska forum som är, med olika uttryck och olika förslag på hur man ska hantera det gemensamma uppdraget. En samlad bedömning från regeringens sida – och vi lade ju fram tre förslag – är att vi dels tar ansvar för dem som kom och har väntat väldigt länge, dels ger ett besked om den tillfälliga lagen. Vi ger också ett annat viktigt besked, nämligen att vi vill ta ansvar för att det skapas ett samhälle med segregation om vi fortsätter att arbeta med dagens EBO-reglering, som leder till trångboddhet och gör att vi inte kan ta ansvar för hela det viktiga uppdraget. Svaret vad gäller den tillfälliga lagen har att göra med en bedömning av helheten. Med all respekt, – jag tror att de allra flesta som ser hur det ser ut i vår verklighet delar den bedömningen. 137 (V):