prot · H40965 · 2017-02-02 00:00:00 — Jag vill dock för protokollets skull påpeka att det är ganska många vad man skulle kunna kalla för herrsporter som inte heller får möjlighet till avdrag, till exempel bergsklättring, , dart, fiske, och speedway. Det finns alltså många sporter där det nog finns fler manliga utövare som inte heller berättigar till avdrag. 25 (M): Det är korrekt att frågan har hanterats av ett antal regeringar. Sedan fick vi regimskiftet 2014, där man lovade att detta skulle genomföras. Regeringen har inte hållit något av detta över huvud taget, och jag tycker att det är intressant att finansministern säger att det har påbörjats. Tillåt mig, fru talman, att tvivla på det. Då hade man förmodligen presenterat det här , men finansministern har gett samma svar på frågorna under hela mandatperioden. Jag vill återgå till kärnfrågan: Har ni för avsikt att hålla ert vallöfte från valrörelsen ? Det var ett vallöfte som gavs dels av den socialdemokratiska partisekreteraren, dels av den blivande folkhälsoministern . Har regeringen för avsikt att hålla detta vallöfte? Återigen: Detta berör ca 4 000 ryttare med någon form av funktionsnedsättning. Det berör över en halv miljon människor som rider . Egentligen berör det kanske långt över 1 miljon människor. Det berör dem som rider, dem som äger hästar och dem som har ett intresse som ligger nära hästsporten och landsbygdsföretagande, som finansministern själv lyfte upp. Jag delar finansministerns syn på detta. Men om man själv lyfter upp alla aspekter är det lite egendomligt att man fortfarande inte har fått tummen ur och att man inte gör någonting. Jag frågar återigen med en dåres envishet: Kommer regeringen att hålla sitt vallöfte om att göra ridning avdragsgillt som friskvård? 26 Finansminister (S): Det har påpekats att det här är en lagstiftande församling och att det är här som lagarna stiftas. Det är helt korrekt. Självklart kan man ändra lagstiftningen. Det gäller bara att man ändrar den på sådant sätt att man får det resultat som man önskar. Det handlar om att hitta en väl avvägd balans mellan det man inte önskar, nämligen att personliga levnadsomkostnader ska vara skattebefriade, och det man önskar, nämligen att arbetsgivare ska kunna stimulera sina anställda att idrotta på ett sådant sätt att hälsan hos de anställda främjas. Det är precis denna balans vi söker på . Jag har varit tydlig med att vi kommer att analysera frågan , och det kommer vi naturligtvis också att göra. Jag vill avsluta med att återigen påpeka att ridsporten är en viktig sport i som utövas av väldigt många. Av alla 500 000 utövare tror jag dock inte att alla är anställda och skulle få möjlighet till friskvårdsavdrag. Jag vet att det finns många unga tjejer i den här gruppen, och för mig är det oerhört viktigt att också alla unga idrottsutövare – alla unga tjejer som idrottar och rider – ska få goda möjligheter. Därför har vi höjt anslaget till idrotten med hela – just för att alla de här unga tjejerna ska få möjligheten att må bra i stallet. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då statsministerns frågestund skulle börja. § 7 Statsministerns frågestund Jag vill hälsa statsministern välkommen. 28 (M): Herr talman, ledamöter, åhörare och besökande elever! hade vi en debatt, statsministern och jag, om tryggheten. Jag tog upp hur allvarligt det är att den brister och att många känner oro. Det är viktigt att vi får minst 2 000 fler poliser, att de kan få mer och att de får en ledning som gör att de kan utföra sitt viktiga arbete. Det är också därför vi moderater föreslår tio gånger så mycket som regeringen till att stärka polisen. Efter debatten sa statsministern i en intervju att han håller med mig om polisen. Det vore ju bra. Därför undrar jag om statsministern är beredd att göra den miljardsatsning som krävs för att stärka polisen redan nu i vårbudgeten. 29 Statsminister (S): Vi är helt överens om att polisen behöver mer resurser. Det är därför vi för till mer resurser till polisen. Det behövs fler åtgärder för tryggheten. Den är helt avgörande. I det samhällsbygge som regeringen har påbörjat är trygghet en grundläggande förutsättning. Det är därför som polisen ska ha mer resurser. Det är därför som vi höjer straffen för ett antal brott. Det är därför som vi gör det svårare för gängen, den organiserade kriminaliteten, bland annat genom att ställa gängledare till mycket tydligare ansvar. Det är ett antal sådana resurser som måste vara på plats, inklusive mer resurser till polisen. Det som däremot skiljer oss åt, och där den politiska skiljelinjen går, är att vi bygger ett samhälle där vi minskar risken för att unga ska dras in i organiserad brottslighet. Vi bygger ett samhälle där vi minskar klyftorna. I den borgerliga regeringens samhälle ökade klyftorna. Där sjönk skolresultaten, där byggdes det mindre, där ökade arbetslösheten, där ökade klyftorna och där ökade fattigdomen. Med en sådan utveckling har man dessvärre mycket sämre möjligheter att stoppa organiserad brottslighet att värva unga in i detta. Det måste vi sätta stopp för. Här handlar det om två saker. Det ena är att vara hård mot brottsligheten. Det andra är att vara hård mot brottslighetens orsaker. Vi kommer att köra båda spåren. Ja, det handlar om mer resurser till polisen. 30 (M): Jag noterar att statsministern inte dementerar att det är på gång minst 1 miljard i vårbudgeten. Det var ett mycket intressant besked. Om det inte är statsministerns besked är dessa ord tomma. Vi är överens om att vi måste ta tillbaka makten från kriminella gäng, att det är dåligt och farligt att hamna i utanförskap och att det är där som det gror så mycket hat och i värsta fall våld. Vägen ut ur utanförskap är att fler måste kunna komma i arbete. Det stämmer att politiken skiljer sig, eftersom min politik ger så mycket bättre möjligheter att komma i arbete. Men gäller min fråga om statsministerns tal om trygghet har konkret innehåll. Då måste han prioritera och anslå resurser som gör att poliserna kan bli fler och göra sitt jobb bättre. Annars är dina ord tomma, . 31 Statsminister (S): Nej, de är inte det. Vi tillför nu polisen mer resurser. Det är vad vi håller på med. har dessutom inte haft fler anställda än vad den har just . Vi behöver fler poliser, ja. Det är bara det att poliser också måste utbildas, såvida inte har några på lager liggande som de kan ta fram. Vi har inte sett dem . Poliser måste utbildas, och det gör vi. Vi ökar också intagningen till . Det gäller just detta med utanförskapsområden. Polisen säger väldigt tydligt: Vi klarar inte det själva. Vi måste göra något annat. Vi måste se till att minska klyftorna i samhället. Det är vårt budskap. Under den regeringsperiod som föregick vår, under den borgerliga regeringen, ökade utanförskapet. egen utredning visade att antalet utanförskapsområden hade ökat i . Det är inget bra resultat. har vi vänt på detta. är det ett samhällsbygge som gäller. Samhällsbygget innefattar både trygghet, ordning och reda och också sociala framsteg. Regeringens förtroende för rikspolischefen 32 (SD): Så beskriver Brottsförebyggande rådets generaldirektör resultatet i den senaste nationella trygghetsundersökningen. Den visar bland annat att brottsligheten ökar, att otryggheten sprider sig i rekordfart och att var tionde ung svensk kvinna nu utsätts för sexualbrott . befinner sig i en väldigt allvarlig situation som kräver handlingskraft och förtroendeingivande ledarskap. Tyvärr har regeringen försett oss med raka motsatsen. Vi har just nu en rikspolischef som uttrycker större sympati för mördare än för mordoffer. Det är en rikspolischef som vill bekämpa masskändningar med färgglada plastarmband. Det är en rikspolischef som saknar poliskårens och allmänhetens förtroende. Det är en rikspolischef som lyckades sänka polisorganisationens effektivitet . Trots detta uttalade regeringen återigen sitt fulla förtroende för denna rikspolischef. Med anledning av det vill jag fråga statsministern: Hur dåliga resultat måste en socialdemokratisk rikspolischef egentligen uppvisa för att förlora en socialdemokratisk regerings förtroende? Var går gränsen? 33 Statsminister (S): Det är inte så att myndighetscheferna har någon partibeteckning. talar vi om en myndighetschef, chefen för . Det krävs bättre resultat i polisen. Det är vi alla eniga om. Vi var också eniga om det när förändringen av polisorganisationen påbörjades. Vi behövde centralisera polisorganisationen och göra en myndighet av alla dessa för att få en bättre styrning. I det skedet visste alla att det med stor sannolikhet kommer att bli en nedgång i resultaten i verksamheten. Det måste vända igen. Vi ska ha fler poliser, och avsikten är att vi ska ha fler poliser närmare medborgarna. Det har påbörjats , bland annat genom att man sätter stopp för anställningar centralt och ser till att de kommer ut. ser vi ett litet, men dock framsteg. Vi har i de 14 mest utsatta områdena fler poliser och fler synliga poliser. Vi ser också i mätningar i närhet att anmälningar om våldsbrott nu minskar därför att polisen är mer närvarande. Det måste till. Det som inte stämmer med retorik är som vanligt deras egen politik. Det går lätt att lova hit och dit och runt. Men ska de sänka skatterna och dra bort pengar från välfärden. Vad tror händer i ett samhälle där man underminerar välfärden med de förslag som man själv lägger fram, när fattigdomen och klyftorna ökar och välfärden försämras? Tror att det är en bättre grund för färre brott? Jag tror precis tvärtom. Det är samma fel med politik som med den borgerliga. Det är därför som ni anslutit er till . Skattesänkningar och nedskärningar leder icke framåt. Det kommer att förvärra situationen. Dit ska vi inte. 34 (SD): budget gynnar i allra högsta grad de mest utsatta grupperna – fattiga, äldre, kvinnor och så vidare. Det är inte bara jag som säger det. Det säger också , som har tittat på detta. Det är bra att regeringen gör vissa satsningar på polisen. Men det är värt att nämna att de resurser som regeringen har tilldelat polisen ligger över 1 miljard under det äskande som lämnade in. Det är bra att det ser ut att bli lite fler poliser i reella tal, men man måste sätta antalet poliser i förhållande till befolkningsmängd. Poliser per capita är egentligen ett mycket mer intressant begrepp att titta på än antalet poliser. Där ser utvecklingen inte alls bra ut. På grund av bland annat massinvandringen och andra faktorer ser det till och med ut som att antalet poliser per capita kan sjunka. Det är egentligen det väsentligaste. Det behövs ännu mer resurser till polisen. Det är helt klart. Förutom att antalet poliser per capita ser ut att sjunka sjunker förtroendet för . Enligt en Sifoundersökning som SVT presenterade är det av den svenska befolkningen som har ett stort förtroende för rikspolischefen. Anser inte statsministern att det är en väldigt tydlig signal från det svenska folket? 35 Statsminister (S): Med budget är det återigen så att det dras undan många miljarder från välfärden. Precis så är det. Det är 30 miljarder som dras undan. Det är naturligtvis förödande för svensk välfärd, och det kommer att vara förödande för utvecklingen i samhället. Det kommer att spä på detta problem. Vi tillför fler poliser. Vi ökar intaget till för att vi ska få fler poliser. Kan alla som säger att de har så många poliser att anställa visa var det lagret finns? Var sitter de utbildade poliserna och väntar på att få bli anställda? Beskedet är att varenda en som utbildas kommer in i arbete, eftersom vi har ökat detta. Vi behöver alla dessa poliser. De finns inte på lager. Vi är helt överens. Antalet poliser måste öka. Resurserna till polisen ökar. Resultaten för måste naturligtvis förbättras. Trygghet är det som gäller i den här regeringens samhällsbygge. SAS och anställningsvillkoren i flygbranschen 36 (V): Det finns delar av svensk arbetsmarknad som präglas av mycket stor otrygghet. Det är brist på rimliga anställningsvillkor, och man pressar löntagare hårt. En av de branscher som har varit värst är flyget. Det gäller både kabinpersonal och piloter. Vi har exempel på flygbolag som är stora i som har haft all kabinpersonal anställd av bemanningsföretag. Vi har ett flygbolag som är berömt för att ha falska egenföretagare i stället för anställda, till exempel bland piloterna. Fram till nu har SAS varit ett fint undantag. Man har utmärkt sig för en ganska god behandling av sin personal, för riktiga avtal och för att vara bättre än de andra flygbolagen. Jag tycker att det hedrar SAS att det har varit så. Men har man planer på att flytta ut och att, trots att verksamheten går mot , upprätta baser i både och . Det uttryckliga målet är att undgå svensk beskattning och att då sluta lokala kollektivavtal i stället för svenska kollektivavtal. Risken är att detta sprider sig till fler branscher om flyget helt luckras upp när det gäller anställningsvillkor. SAS är delvis statligt ägt. Svenska staten har ett betydande ägande i SAS och därmed ett inflytande. Man kan också nämna att SAS vd har fått en löneförhöjning från 8 miljoner till 10 miljoner . Det är alltså inte överallt man sparar pengar i SAS, utan det är på kabinpersonalen och på andra som man avser att göra det. kan staten använda det ägande man har och gå in och säga: Vi förväntar oss att företag som helt eller delvis ägs av svenska staten har kollektivavtal, betalar svenska skatter och inte undgår det som ska vara huvudregel på svensk arbetsmarknad. Min fråga till statsministern är om den tänker tydliggöra detta. 37 Statsminister (S): Vi ska ha sjysta villkor på den svenska arbetsmarknaden. Vi jobbar för detta också i med den sociala pelaren. Vi jobbar med det internationellt med Global . Regeringen har också angivit i flygstrategin hur vi ser på detta. Det handlar om samarbetet inom och om hur vi gör inom EU just för att flyget inte ska vara en del av transportsektorn som försämrar villkor. Den ambitionen är helt klar. Exakt vad SAS omstrukturering kommer att innebära vet nog ingen av oss. Men jag förutsätter att SAS tar sitt ansvar i en sådan omstrukturering. Det finns fler svenska bolag som har personal anställd i andra länder. Detta är inte det första bolaget som har det. Vi utgår från att man tar sitt ansvar i en sådan här omstrukturering och gör det på ett bra sätt. 38 (V): Tack, statsministern, för svaret! Jag önskar att statsministern skulle vara lite mer tydlig och säga: Vi förväntar oss att SAS följer de spelregler som vi tycker är bra, att man betalar skatt i och att man har svenska kollektivavtal när man flyger på , så att säga. När det gäller Postnord, som har haft ett system med utnyttjande av chaufförer från andra länder, var du, , väldigt tydlig. Du sa: Vi förväntar oss att man har kollektivavtal och sjysta villkor på svensk arbetsmarknad. Är du beredd att vara lika tydlig när det gäller SAS? Jag undrar om du som – på ett vis – den yttersta ägarrepresentanten kan säga: Vi förväntar oss faktiskt att man inte gör den här typen av trixande för att gå runt kollektivavtal och smita från svensk beskattning. 39 Statsminister (S): Det är två olika förutsättningar. Postnord gäller transportverksamheten här hemma. Där förutsätter vi detta, precis som jag sa. SAS gör nu en omstrukturering som jag inte kan alla detaljer om. Vad jag säger är: När man gör den omstruktureringen och har en del verksamhet i andra länder ska man enligt vår uppfattning göra det med beaktande av att man har sjysta villkor. Men det är fler svenska företag som har anställda i andra länder. Detta är alltså inte det första som sker. Jag är inte beredd att uttala mig i detalj om SAS, utan jag utgår från att de sköter detta på ett sätt som vi förväntar oss. arbetar på Europaplanet och internationellt för att vi ska ha en transportsektor, inklusive flyget, som är sjyst. Valfrihet och vinster i välfärden 40 (L): Ett av Löfvens statsråd, , uttrycker sig så här om : Vinst är stöld från folket som måste stoppas. Inte ens uttrycker sig så, möjligen med undantag för första maj när han håller tal i eller något sådant. Det är en otroligt långtgående retorik som hörs på detta område från ansvariga statsråd. Jag ser dock i att andra ledande socialdemokrater, som möjligen har fötterna ännu mer i verkligheten än Shekarabi har, uttalar sig i frågan. är finansborgarråd i – det är en av de regioner som naturligtvis har högst andel privata alternativ. När hon kommenterar säger hon: Det här är inte görligt. , finanslandstingsråd i säger: Vi har inga problem. De privata alternativen är jättepopulära. All verksamhet behöver ett överskott. Det var ingen stöld från folket när hon fick uttala sig. , socialdemokratisk ledare i näst största parlamentariska församling, , säger så här: Jag vill inte att ska få diktera villkoren i den här viktiga frågan. Sakargumenten har vi tömt ut. Vi kan diskutera dem hur som helst. Men ni har ett vägval att göra, herr statsminister. Ska ni låta och styra detta, eller ska ni lyssna på dem som vill bevara valfriheten och mångfalden i svensk välfärd? Flytta inte tillbaka till 1950-talet! Låt inte diktera detta! 41 Statsminister (S): Jag är glad över att hämtar så mycket inspiration från socialdemokrater. Fortsätt med det! Det är mitt goda råd. Vi har en utredning som är ute på remiss – det vet . Vi ska forma ett förslag som gör att vi behåller valfriheten. Det kommer att finnas privata initiativ. Det är ingen tvekan om det. Det är aldrig någon som har ifrågasatt det. Vi vill dock åstadkomma något – där är den intressanta frågan. Vi säger att vi tycker att det är viktigt att skattebetalarnas pengar faktiskt går till omsorgen, till sjukvården och till skolan. huvudinriktning verkar vara att det är viktigast att pengarna får gå till vinster och vinstutdelning. Jag tycker att det andra är viktigare. Det går att ha regler som ser till att skattebetalarnas pengar faktiskt används i sjukvården och omsorgen som man har valfrihet. Att människor ska kunna välja är fullständigt klart. Det är ingen som har ifrågasatt detta. Men när skolor – det kanske till och med var en förskola, som jag tror ägdes av någon som känner ganska väl – väljer att servera knäckebröd och vatten till barnen kan man fråga sig: Är det en sådan inriktning vi vill ha? Är det den utvecklingen vi vill ha? Vi ser att skolor drar ned på antalet lärare – det är till och med legitimerade lärare och behöriga lärare. Varför gör man det? Jo, man vill ha vinst som man kan använda till vinstutdelning. Jag tycker inte att det är rätt. Låt oss prata om en lösning där vi både ser till att värna valfriheten för människor och ser till att skattebetalarnas pengar faktiskt går till det som de är avsedda för! 42 (L): Det är intressant att statsministern säger ”låt oss prata om en lösning”, för jag uppfattar att statsministern pratar med men inte med någon annan just . Statsministerns problem kommer naturligtvis att vara att pratar han med oss andra så kanske inte gillar det, och då kanske det är större saker som står på spel för regeringen. Detta är ett vägval regeringen gör. Ska man gå på Shekarabis och linje, eller ska man gå på den linje som Socialdemokraterna i står för? Det är ett vägval man gör , och det är oerhört avgörande. Engelska skolan har 100 000 elever i kö. Det innebär att 200 000 föräldrar medvetet har valt den. Skolan finns på börsen, den är vinstdrivande och hade inte existerat utan möjlighet att gå med överskott över huvud taget. Men den har högsta kvalitet i nästan alla mätningar. Sedan finns det exempel på dålig verksamhet. Och tänk att det gör det i offentlig verksamhet också, har jag hört någon enstaka gång! Jag hörde att ABF måste ha kurser i förlossning i taxi, därför att sossarna lägger ned BB i . Där finns inget vinstintresse. Det är väl ingen risk att ett socialdemokratiskt landsting går med vinst; det har det aldrig gjort. Det är på riktigt . Det är på allvar, och statsministern kommer att behöva välja väg : Shekarabi och eller valfrihet. 43 Statsminister (S): Shekarabi är ett klokt statsråd som dessutom för dialog med andra partier i syfte att vi ska hitta en lösning som både tillgodoser kraven på och behoven av valfrihet och att de pengar som skattebetalarna lägger in i välfärden faktiskt går till välfärden. Det är ingen som ens har tänkt förbjuda vinster – ingen. Om har sett något sådant förslag får han visa det, men jag tror inte att han kommer att kunna visa någonting sådant. Däremot finns det vinstnivåer som inte är motiverade, och då måste vi göra någonting. Vi kan inte ha exempelvis en skola där vi ser ständigt ökande betyg och ständigt sjunkande kunskapsresultat. Det beror på någonting. Det beror på att skolor i det fallet är ute efter att göra bra vinst, och då är det bra att skicka upp betygen. Men det är baske mig inte bra för ungarna! 44 (C): hade och statsministern besök av förbundskansler . Jag tycker att det är bra. Jag tycker att det är bra att vi förbättrar våra kontakter med , som ju i mångt och mycket framstår som den fria världens ledare numera. Det finns anledningar att inspireras av det tyska exemplet på många områden. Ett av dem är att skapa en arbetsmarknad med plats för alla. I har vi några av världens mest kvalificerade arbetsplatser och företag, som ständigt ligger i innovationens framkant. Men har också med hjälp av kloka strukturreformer i det tidiga skapat en arbetsmarknad med många ingångsjobb – minijobs kallas det i – tillsammans med väl fungerande lärlingssystem. Jag undrar och är lite nyfiken: Är det så att statsministern lät sig inspireras av det tyska exemplet nu ? Socialdemokraterna har ju historiskt sett varit och är än det främsta hindret för en liknande utveckling som den tyska i . 45 Statsminister (S): Nej, , vi diskuterade inte svensk arbetsmarknad. Vi diskuterade EU, , Trump, den transatlantiska länken, och andra frågor. Vi diskuterade även näringspolitik, eftersom vi båda är så intresserade av att innovationer ska fungera så att små företag ska kunna ta fram nya produkter och kunna sälja dem. Vi diskuterade även export, och jag är därför stolt över den exportstrategi. Själva förutsättningen för att företag ska kunna anställa är ju att man säljer saker. Vi diskuterade dessutom utbildning. Där har vi den stora flaskhalsen på svensk arbetsmarknad. Det är inte minijobs – det är utbildning. är det brist på elektriker, fordonsmekaniker, lastbilsmekaniker, golvläggare och det fina yrket svetsare. Dessa kommer aldrig att komma i arbete med lägre löner, utan de kommer i arbete med rätt utbildning. 46 (C): Jag kan bara beklaga om det var så att statsministern och förbundskanslern inte talade om jobb och integration, för det kommer att vara en av nyckelfrågorna för att vår del av världen ska klara av den integrationsutmaning som finns i , i och i många andra länder. Här måste vi modernisera och se till de goda exemplen. har gått från sjuke man till draglok med en arbetsmarknad för alla. Det är precis vad behöver. Statsministern säger nej. Låt oss hoppas att vi får en statsminister som svarar ja på den frågan! 47 Statsminister (S): ska vara glad att vi har en regering som vänder de ökande arbetslöshetssiffrorna under er period till sjunkande arbetslöshetssiffror, där sysselsättningen ökar och ungdomsarbetslösheten minskar. Det ska vara jätteglad för. Det är för att vi ändrade politik. Det är slut på ofinansierade skattesänkningar och på neddragningar av välfärden. investerar vi, och då kommer också jobben. Då kommer bostäderna, och då kommer välfärden. Det är rätt riktning att gå! 48 (KD): På en presskonferens som statsministern höll strax före valet yttrade han detta: ”är enda landet i världen med pensionärsskatt. Alltså där pensionärer betalar högre skatt än löntagare. Vi tycker att pensionärsskatten är omoralisk och skamlig. Pension är uppskjuten lön och ska beskattas som lön.” har regeringen uppfyllt löftet för dem med lägst inkomst, men det är faktiskt knäpp tyst när det gäller resten av pensionärsskatten.