prot · H50944 · 2017-12-06 00:00:00 — När det gäller situationen i justitieutskottet har i alla fall inte jag medverkat till att ändra motioner eller lägga fram förslag i tron att det ska passa ett visst parti. Flera av de förslagen har vi drivit . Det kan man se i årets betänkande, med hänvisningar till de senaste tre fyra årens tillkännagivanden. Några av dem är upprepningar på grund av att vi inte tycker att ni och regeringen gör tillräckligt. Det handlar till exempel om attacker mot blåljuspersonal och utredning av skärpta straff för vapenbrott. Det finns flera förslag, inte minst beträffande det hedersrelaterade våldet. Ni säger ju nej till några av våra förslag, men där har vi tillkännagivanden. Om i det här fallet ansluter sig till alliansmotioner i de frågor som vi har drivit har jag inget problem med det. Men det är någonting som de i så fall har fattat beslut om själva. Det är inte något som jag aktivt har bett dem om. 22 (V) replik: svarar inte riktigt på mina frågor. Hur ser Liberalernas antirasistiska strategi ut, ? Hur arbetar ni som parti för att motverka främlingsfientlighet? Hur applicerar du den strategin i justitieutskottet? Det du gör nu är att rycka på axlarna och säga att er politik verkade ligga väldigt nära SD:s och att de råkade stödja den. Men det är inte riktigt det som sker. Det som sker är en positionsförändring av hela det politiska fältet, där etablerade partier närmar sig den främlingsfientliga kontexten för att det passar dem bra för att komma åt makten. Det är farligt när etablerade partier är mer intresserade av makt än av politikens innehåll. Då börjar vi närma oss en världsordning som är långt ifrån den liberala världsåskådning som du verkligen brinner för. Jag vill veta, : Hur arbetar Liberalerna antirasistiskt i justitieutskottet? Jag vill inte att du bara ska rycka på axlarna och säga: Oj då, stöttade vår politik – det kan vi inte göra någonting åt. 23 (L) replik: Ett svar på fråga kanske är att partiledare höll ett sommartal där han bland annat valde att hoppa på två borgerliga politiker, nämligen och . Det kan väl åtminstone indikera att vi är det parti som tydligast har tagit avstånd från de främlingsfientliga delarna i det partiet. Vi har sagt att vi inte under några förhållanden ska ge dem indirekt eller direkt inflytande över svensk politik. Om vi sedan vid vårt landsmöte säger oss vilja skärpa straffen för vissa sexualbrott, slopa straffrabatten för unga lagöverträdare eller ändra den villkorliga frigivningen, vilket vi nu har fattat beslut om, är det utformat inom Liberalerna utan hänsyn till andra partier. 24 i (S) replik: håller ganska högt tonläge när det gäller antalet poliser och att vi behöver fler. vid regeringsmakten uppfattade i alla fall jag att utbildning var er absoluta kärnfråga. Mig veterligen måste väl också vara medveten om att det tar att få fram utbildade poliser. Ni höll fast vid antalet 20 000, vilket innebar att man för att få ekonomin att gå ihop kanske var tvungen att inte anställa så många som civilanställda. Vad gjorde Liberalerna i regeringsställning med tanke på framtidsutsikten och framtidsinsikten att man faktiskt behövde fler poliser framöver? Vad gjorde ni för att skapa fler utbildningsplatser? Tryckte ni på , justitieministern och er egen utbildningsminister för att skapa fler utbildningsplatser, så att vi skulle ha fler utbildade poliser? 25 (L) replik: När vi tillträdde 2006 låg polisens budget på ungefär 15 miljarder. När vi lämnade regeringsmakten låg den på ungefär 20–21 miljarder. Det skedde en kraftig expansion av polisverksamheten. Åren 2009–2010 under vår första mandatperiod var det också en kraftig utbyggnadstakt inom polisutbildningen. Oavsett om man mäter eller 2014 hade vi fler poliser per capita än vad ni har , . Under er regering och ditt partis chefskap över har det blivit färre poliser i yttre tjänst. Det är färre poliser, och polisen har kommit längre ifrån medborgarna. Du stod här uppe i talarstolen och sa att vi är överens om allting. Det är vi inte alls. när vi stod här och hade motsvarande debatt ville vi lägga nästan 900 miljoner på polisen. Ni ville lägga 100 miljoner, men det gällde mest avveckling av gamla och lite insatser mot illegal cabotageverksamhet. Ni har noll trovärdighet i den här frågan, . 26 i (S) replik: låter det som om Liberalerna inte var med på överenskommelsen om att omorganisera polisen. Mig veterligen var alla partier överens om att det skulle ske. Vi har sett att det behövs fler utbildningsplatser. Vi har också tillfört resurser. En ny situation är att vi har en arbetsmarknad med oerhört låg arbetslöshet. Jag undrar om är medveten om det. Detta innebär att de som arbetar inom är väldigt attraktiv arbetskraft. Vi har ett väldigt stort jobb att göra med att behålla dem, precis som också har sagt. Då handlar det inte bara om löner utan även om arbetsmiljön och olika situationer i arbetet. Det gäller också att ha en kunnig poliskår. Därför undrar jag varför ni är så starka motståndare till en högskoleutbildning. Ska vi få dem som begår brott att också bli fällda för brott gäller det att det fungerar på utredningssidan, så att åklagare och domstolar har möjlighet att löpa hela linan ut. Jag skulle gärna vilja höra en förklaring till varför ni är så starka motståndare till en högskoleutbildning. 27 (L) replik: i växlar och svarar inte på frågan om att det är färre poliser under nuvarande regering, men det är det som debatten handlar om. Det är större avhopp under er regering, . Det är 1 000 poliser färre än när vi satt i regeringsställning, och det har ingenting med polisutbildningen att göra. Det är tusentals som söker. Det är mellan 6 000 och 10 000 sökande. Antalet platser har varit 800, och ska det utökas. Men det är 400 tomma platser. Detta har ingenting med högskolebehörighet att göra. Ni tänker nu slå sönder en av mest attraktiva utbildningar. Först sänkte ni begåvningstesten . är ni på väg att sänka de fysiska kraven för att antas till polisutbildningen. Ni tog bort kravet på B-körkort vid ansökan. Ni har vidtagit flera sådana åtgärder, vilket i och för sig inte förvånar mig. Jag har jobbat med utbildningsfrågor . Det har alltid varit socialdemokratisk utbildningspolitik att sänka kraven och maxa antalet platser i hopp om att man ska lösa det här problemet. Men det löser inte problemet. Det kommer bara att få motsatt effekt. 28 (KD): Vi har i debatten hört en allians som lägger fram många förslag, som är redo att ta över, som också har fört regeringen framför sig med hjälp av över 100 tillkännagivanden. I det betänkande som vi debatterar finns ytterligare elva. Men det finns några förslag vi inte får igenom, och vi vill trycka extra på dessa förslag i kammaren . Därför yrkar jag bifall till reservation 17 och reservation 20, men vi kristdemokrater står givetvis bakom samtliga våra reservationer. Det är bra att regeringen lyssnar på goda förslag och gör det beslutar, men det vore bättre med en alliansregering som kan ta över och ta tag i de stora problem som finns. Jag delar den bild som har kommit upp tidigare i debatten i kammaren, nämligen att vi inte ska svartmåla och inte heller skönmåla – men vi måste se verkligheten som den är. Personrån, sexualbrott, misshandel, bedrägerier, trakasserier och hot ökar, enligt Brottsförebyggande rådets trygghetsundersökning. Vi ser våldsamma attacker på poliser och polisstationer runt om i landet. var det ett mordförsök på poliser i när en handgranat enligt TT:s källor uppenbart kastades mot poliserna. Sju av tio poliser anser att utsattheten ökat bara . För någon vecka sedan blev en familj rånad i sitt eget hem av flera pistolbeväpnade gärningsmän. En mamma och ett barn blev enligt medieuppgifter fastbundna, och rånarna kunde stjäla två bilar. Nyheten flög förbi i flödet som en notis, men jag tror att det hade blivit stora rubriker. Vi ser hur gängkriminalitet och den organiserade brottsligheten breder ut sig, och vi får aldrig acceptera detta. Det är bråttom. Om vi ska vända utvecklingen i utanförskapsområden, och om vi ska vända utvecklingen med att otryggheten breder ut sig i städer, behöver vi snabbt fler poliser på plats. Vi kristdemokrater har föreslagit 10 000 fler poliser, och vi har också föreslagit att kommuner ska ges möjligheter att medfinansiera polistjänster. Dessa ska få en något kortare utbildning med mer praktik och knytas till lokalpolisområdena. lägger kommunerna på bevakningstjänster. I och i län har kostnaderna ökat med . Det är dramatiska siffror, och det grundar sig i att regeringen inte har satsat tillräckligt på polisen i rätt tid. sa dåvarande inrikesministern enligt att 19 000 eller 20 000 poliser inte spelar någon roll. Det är klart att regeringens nonchalanta inställning då spelar roll . Ett ökat antal poliser var inte en prioriterad fråga. I stället kritiserades vi som ville ha fler poliser för att spela sifferbingo. Antalet poliser sjunker under denna regering. får i stället kommunerna gå in och täcka upp genom att anställa väktare och ordningsvakter, som i mångt och mycket får ersätta poliser. Det är bra att kommunerna agerar, men väktare ska inte göra polisers arbete. Det handlar om att få ut poliser på gator och torg så att de är närvarande i sina lokala områden på lång sikt. I min egen hemkommun har områdespoliserna tvingats flytta, trots att det är otryggt och trots att skolpersonal berättar att de behöver poliser de kan samarbeta med – men det är resursbrist. Vi vet att områdespoliser på flera håll flyttas från mindre kommuner till större. Vi vet att när polisen har genomfört en lyckad insats, till exempel i , måste de snart lämna området eftersom det brinner mer någon annanstans. Då skapas ett vakuum där ny kriminalitet kan uppstå. Så får det inte vara, herr talman. Det behövs fler poliser, men det räcker inte som lösning på problemen inom svensk polis. Den stora utmaningen är att få dem som arbetar som poliser att stanna kvar i yrket. Många poliser känner stor frustration och otillräcklighet i en allt tuffare arbetsmiljö. Vi hörde inlägg tidigare i debatten. Han sa att det är medierna som svartmålar arbetstrycket inom polisen. Jag har inte varit med på så många polispass att jag kan säga hur det ser ut , men de gånger jag har varit med – och jag åker återkommande med på hela pass – har jag sett hur poliser får lämna matlådan i mikron och sticka ut på ett larm. De hinner inte äta. Jag satt en gång på en hamburgerrestaurang, och jag började äta mina pommes – jag brukar ta dem först – men poliserna sa åt mig att ta burgaren först eftersom man inte vet om man hinner käka upp den. Mycket riktigt; när jag hade tagit ett par tuggor var vi tvungna att dra därifrån. Det är inte medierna som berättar om arbetstrycket inom polisen för mig, utan det är poliserna själva. Jag ser det i deras egen vardag när jag är med ute på pass. Det är ett otroligt arbetstryck, det är en tuff arbetsmiljö och det är en ohållbar arbetssituation. Därför måste arbetssituationen för poliserna förbättras och attraktiviteten för yrket höjas så att inte fler poliser väljer att sluta. Här finns inga genvägar. föreslår därför en särskild lönesatsning. De medel som avsätts i vår budget skulle räcka till en löneökning på 4 000–för poliser i yttre tjänst. Det skulle också finnas en möjlighet till höjd ob-ersättning. De strukturella problemen inom behöver åtgärdas. Här har tidigare föreslagit att rikspolischefen ska ersättas med en chef med polisiär erfarenhet. Det behövs en bred satsning på ledarskap inom . Därför föreslår vi att ett nytt organ inom polisen inrättas, ett polisens forskningsinstitut. Polisnära forskning är avgörande för att mäta effekterna av olika polisiära taktiker och tillvägagångssätt och att utveckla arbetsmetoder. Här har vi flera förslag. Vi vill att polisen ska få tillgång till fler alternativa vapen, så att skarpladdad pistol inte är det närmaste steget från pepparsprej. Vi vill att polisen ska få utföra kameraövervakning utan att söka tillstånd. I stället ska det finnas anmälningsplikt så att det snabbt går att få ut kameror. Kroppsburna kameror har nämnts i debatten. Det är något som vi också ser som ett viktigt redskap i polisens arbete. Men det finns mer saker att göra. Därför behöver den polisnära forskningen stärkas. Brottsligheten måste mötas med både kortsiktiga och långsiktiga åtgärder. Snabba insatser krävs exempelvis genom lokal polisverksamhet, som jag har talat om. Det behövs samarbete mellan polis, skola och socialtjänst. När det gäller unga människor behöver samarbetet stärkas med civilsamhället och föräldrarna. Det långsiktiga arbetet handlar om förebyggande insatser. De är av största vikt och något vi kristdemokrater återkommande trycker på. Det är därför lägger fram offensiva förslag för att satsa på skolor i utanförskapsområden. Vi satsar 1 ½ miljard i vår budget på ett annat utgiftsområde för att vända utvecklingen i skolor i utanförskapsområden. Det är pengar till fler lärare och fler speciallärare. Vi vill också göra det möjligt att lägga ned dåliga skolor, men vill vi ha nationella expertteam som kan gå ut och tillfälligt ta över kontrollen för att hjälpa till och avlasta en redan tungt belastad personal för att vända utvecklingen. Vi vill också att polisens samarbete med skolor ska förbättras och att det ska finnas områdespoliser lokalt knutna just till den skola de ska arbeta nära och även på skolan i samarbete med skolpersonal och socialtjänst. Vi måste också stötta de vuxna så att de är närvarande och delaktiga i de ungas liv. Här kommer familjepolitik in. En familjepolitik som stöttar föräldrar, stöttar dem som har ansvaret för barnuppfostran, är en viktig del i det brottsförebyggande arbetet. Poliser har vi debatterat mycket i kammaren. Det är en otroligt viktig satsning för att vända utvecklingen. Det måste finnas ett bredare perspektiv med ett helhetsgrepp. Då är satsningar på skola, socialtjänst, civilsamhälle och föräldrar bärande delar i arbetet. 29 (MP) replik: hänvisade till att jag tog upp risken för svartmålning av polisen i medier och i politiken. Det var i ett sammanhang där jag tog upp hur det har gått i lärarfrågan. Det är inte helt obekant att vi här i länge har dragits med problem att rekrytera personer till lärarutbildningen. Det har varit så . Från min sida var det helt seriöst. Det handlade inte så mycket om partipolitik, utan jag är allvarligt oroad över en situation där vi inte får tillräckligt många sökande till polisutbildningen. Därför reagerar jag mot att raljerar lite grann och menar att det är svåra arbetsförhållanden. Jag håller med om att det är svåra arbetsförhållanden. Jag håller med om att vi behöver fler poliser. Det finns nog inget parti här i salen som inte vill det. Vi kan dividera om hur många miljarder vi ska lägga på detta, men det är viktigt att det faktiskt går fram till svenska folket att vi är oroade över situationen och att vi gemensamt vill öka antalet poliser. Men det är också viktigt att vi ser att det finns risk för svartmålning som kan hejda folk från att söka till polisutbildningen och att vi där måste vara nyanserade och inte alltför raljerande. Jag upplever att i sitt anförande här raljerade över min oro över detta. Jag tror att det vore bra om vi kunde dela denna oro. 30 (KD) replik: Jag tackar för klarläggande. Det är klart att jag är orolig, men jag är snarare orolig för den verklighet som poliser – i yttre tjänst – beskriver. Jag tror att om vi som politiker inte tar på allvar den oro som de känner för att hinna med sitt arbete riskerar vi att i deras ögon göra en skönmålning av verkligheten. Det är det här som är balansgången som vi har diskuterat tidigare i den här debatten – vad är svartmålning, och vad är skönmålning? Givetvis ska vi inte spä på detta och måla den verklighet som är bekymmersam i ännu mörkare färger. Jag delar oro att en politisk debatt kan leda till det. Men om vi inte tar den här situationen på allvar, om vi inte tar situationen att så många poliser slutar på allvar, finns det risk att de får en ännu värre arbetssituation – och då tror jag att det snarare är den debatt som många poliser som jobbar i yttre tjänst är involverade i som riskerar att skrämma bort folk från yrket än att vi som politiker inte tar deras oro på allvar. Det är därför vi måste höja lönerna, framför allt för poliser i yttre tjänst. Vi måste förbättra arbetsvillkoren, och vi måste snabbt se till att de får fler kollegor för att vända utvecklingen – framför allt den som handlar om hur de har det i sin arbetssituation, inte om hur den arbetssituationen beskrivs. Vi måste gå till roten med problemet och förstärka så att lönerna höjs, arbetsvillkoren förbättras och de får fler kollegor. Det är min ingång i den debatten. 31 (MP) replik: Vi kan vara överens om att arbetsvillkoren måste bli bättre. Det är därför regeringen har lagt ett uppdrag om att se över detta. vill gärna direktstyra pengar till högre löner och lova det . Jag avstår och låter hellre parterna sköta det, men jag vill se till att har resurser. Det viktiga, det jag reagerade mot, var insinuationen att jag inte tar polisernas arbetssituation som den är nu på allvar. Jag vet hur det ser ut. Jag har också varit ute hos polisen och hört dessa kommentarer och beskrivningar. Jag respekterar dem som tjänstgör som poliser väldigt högt. De arbetar ofta under svåra förhållanden. Det ska vi ha största respekt för. Men vi ska också se till att lyfta fram hur viktigt det är med polisen. Vi ska ge poliser respekt, lyfta fram arbetet och hoppas att så många som möjligt söker till den utbildningen. Jag tror inte att polisen gagnas av att vi anklagar varandra för att inte mena allvar i det vi säger. Om de kände att vi i politiken i gemensamt vill att vi får flera poliser, respekterar polisyrket och vill förbättra deras arbetsförhållanden, om än på olika sätt, vore det någonting som skulle gynna utvecklingen – detta i stället för att vi försöker övertrumfa varandra på olika punkter och slå ned på varandra med mer eller mindre framgrävda eller sökta motsättningar. Jag har inga avsikter att mörka arbetsförhållandena. Däremot har jag för avsikt att försöka uppmana så många som möjligt att söka till utbildningen. 32 (KD) replik: Jag respekterar dig, . Det jag menade med en del av det citatet var att om man beskriver det som att medierna svartmålar beskrivningen tror jag att man missar att många poliser i det läget skulle känna att här är det några som skönmålar beskrivningen. Det är den balansgången som vi återkommer till. När det gäller att det är viktigt att visa respekt för de poliser som arbetar, som kämpar hårt och på det sättet faktiskt försvarar vår trygghet med sina enorma insatser tycker vi att det är viktigt att visa dem respekt också genom att ha en riktad lönesatsning. När jag träffar poliser och och frågar vad som är den viktigaste satsningen för att förbättra arbetsvillkoren är det ingen som inte sätter höjda löner överst. Det är därför det är så viktigt för att ha en riktad lönesatsning. Det är ju arbetsmarknadens parter som ska lösa detta. Ja, men vilka är arbetsmarknadens parter? Staten är en part. Vi är en part. Vi ska inte gå in på detaljnivå och säga exakt hur ob-ersättningarna ska förbättras, men vi har ett ansvar att se till att det finns riktade resurser för att möjliggöra en kraftfull satsning på höjda löner när det är staten som är en av parterna. Det är därför driver att vi ska ha en riktad lönesatsning som träffar framför allt poliser i yttre tjänst. Vi har talat om en höjning i storleksordningen 4 000–. 33 Justitie- och inrikesminister (S): Först ett tack till utskottet för en välvillig behandling av regeringens förslag i den här delen. Det är kanske inte så konstigt med tanke på att vi nu går fram med, som många har pekat på, historiskt stora satsningar på rättsväsendet i allmänhet och särskilt på polisen. Jag har suttit i . har någon regering, oavsett partifärg, föreslagit större satsningar på polisen från till ett annat – mer . kommer vi dessutom att fortsätta trappa upp anslaget ytterligare. Sammanlagt –2020 handlar det om . Det här, fru talman, kan vi göra eftersom vi under de här tre åren har vänt det stora underskott som vi ärvde av den gamla regeringen till ett överskott i statsfinanserna. När vi nu har fått ordning på ekonomin är brottsbekämpning ett av de områden som vi prioriterar allra högst. Vi lägger inte våra pengar på stora skattesänkningar. Vi lägger dem i stället på offentlig verksamhet såsom rättsväsendet. De pengarna har vi nu att fördela. Och dessa resurser behövs. Det är två stora teman som just nu dominerar den kriminalpolitiska debatten. Det ena är organiserad kriminalitet. Det andra är mäns våld mot kvinnor, där sexualbrotten är en del. Jag ska säga några ord om båda dessa teman. Först gäller det den organiserade kriminaliteten. Det finns ingen viktigare kriminalpolitisk uppgift än att knäcka den organiserade brottsligheten. Den har fått växa sig stark . Vi har sett en tillväxt när det gäller så gott som alla brott som kan knytas till den organiserade kriminaliteten – narkotikabrott, utpressning, misshandel, olaga hot, övergrepp i rättssak, våld och hot mot tjänsteman, skjutningar på öppen gata. Det här finns i hela , men utvecklingen är särskilt allvarlig i de utsatta områdena. Det finns områden där de kriminella tror att det är de som bestämmer och där de angriper polis, ambulans och brandkår när dessa kommer för att hjälpa. Detta är helt oacceptabelt, och jag är förbaskat trött på det. Svensk lag gäller överallt, och jag kommer aldrig att acceptera att det springer omkring individer i de här områdena som tror att de äger de kvarteren. Om detta får fortsätta blir det systemhotande. Då kommer människor i allt högre utsträckning att dra sig för att anmäla brott, vittna om vad de sett och medverka i rättsprocessen. Då är vi snart inte längre en rättsstat, utan då har vi släppt fram en ordning där den starke kan ta för sig på den svages bekostnad. Min uppfattning, fru talman, är att svensk polis och svenskt rättsväsen ska ha den bemanning, den utrustning, de verktyg och de lagar som behövs för att en gång för alla rycka upp den organiserade kriminaliteten med rötterna. Vi måste sätta hårt mot hårt mot dessa kriminella gäng. Kampen mot den organiserade kriminaliteten måste vara kompromisslös, för om vi inte kväser detta kommer det snart att gå oss ur händerna. Därför rullar vi ut ett åtgärdsprogram som har innehållit en hel del straffskärpningar . Vi har skärpt straffen för de grova våldsbrotten: grovt olaga hot, grov misshandel, grov utpressning, grovt rån och de grövsta narkotikabrotten. Vi har gjort det lättare att gå på pengarna och beslagta tillgångar som kriminella har tillgodogjort sig genom brott. Vi har gjort det möjligt att fälla en gängledare för de brott hans gängmedlemmar har begått. kommer dessutom skärpta straff för grovt vapenbrott, som har behandlat lagstiftning om, och då får vi också häktningspresumtion och hemliga tvångsmedel för dem som misstänks för grovt vapenbrott. Går du hemifrån med ett skarpladdat vapen riskerar du att inte få komma hem igen , för då häktas du i väntan på rättegång. Vi måste få bort vapnen från gatorna. Och vi satsar på kameraövervakning. Just nu sitter det fler kameror uppe än i . Här i har vi det i , och , och i Ronna i sattes det upp . Vi har det runt Sevedsplan i , och jag såg att det nu är på väg i i och på flera andra ställen. Vi kommer att gå till med ett lagförslag som ökar möjligheterna till kameraövervakning på brottsutsatta platser ytterligare. måste vi vidareutveckla de hemliga tvångsmedlen. Vi måste hålla jämna steg med den tekniska utvecklingen och med brottsutvecklingen, och därför måste vi till exempel ha möjlighet till hemlig dataavläsning. Vi utvecklar alltså polisens verktyg, men det hjälper ju inte om man inte har tillräcklig bemanning. Därför genomför vi nu en stor expansion av polisorganisationen.