prot · H40953 · 2017-01-12 00:00:00 — Och om utländska styrkor har ämnen som är mycket skadliga, och som inte hanteras i svensk räddningstjänst, hur avser försvarsministern och annan ansvarig minister då att säkerställa att räddningstjänsten får information och kunskap så att de kan förbereda sig för insatser vid eventuella olyckor med ämnen som de inte skulle behöva hantera? 12 Försvarsminister (S): Det är väl också så att vi nu diskuterar myndighetsutövning. Försvarsministerrollen innefattar inte myndighetsutövning i den här typen av delar, utan det är myndigheternas uppgift att klara ut det. Jag säger det för att vi ska få rätt perspektiv på debatten. Det är alltså Försvarsmakten som ansvarar för givna miljötillstånd. Är det så att brott begås mot tillstånden blir det i första hand en fråga för Försvarsmakten att driva. Är det utländsk personal som har brutit mot ett miljötillstånd löses frågan om ersättning enligt gällande avtal med landet i fråga. Vi har också ett statusavtal som heter PFF och är tillämpligt för militär övningsverksamhet med Nato och PFF-länder. Enligt avtalet åtar sig ett värdland att inte utkräva ersättning för skada på statlig egendom som används av dess militära styrkor. Skada på annan statlig egendom löses genom överenskommelse mellan de berörda staterna eller genom skiljedomar. Skada på tredje mans egendom löses genom överenskommelse eller dom i enlighet med den mottagna statens regler om vad som gäller vid anspråk som härrör från de egna väpnade styrkornas verksamhet. Det finns alltså regelverk för den här typen av bitar, men det är Försvarsmakten som har ansvaret att se till att givna miljötillstånd följs. Det är också Försvarsmakten som har att föra den här typen av resonemang kring vad olika tillstånd innebär, och det är svenska regler som gäller i dessa sammanhang – både på skjutfält och på övningsfält. De omfattas av miljöprövning enligt regelverk. har själv hänvisat till detta och redogjort för vilka huvudpunkter som ingår i det. 13 (MP): Jag tror att vi båda har en god bild av vad som är myndighetsutövning och vad som är regeringens ansvar. Vad jag blir lite oroad av är att försvarsministerns svar, såsom jag tolkar det, innebär att försvarsministern anser det lämpligt att överlåta åt Försvarsmakten att avgöra om utländska styrkor ska kunna använda i övrigt förbjudna ämnen i , eller att man accepterar dessa med hjälp av undantagsregler i internationell lagstiftning. Hur ska vi annars tolka det faktum att man om man vill förändra en verksamhet måste skicka in ansökningar om förändrad verksamhet till ? Kan försvarsministern redogöra för om Försvarsmakten inför en internationell övning någonsin har ansökt om tillstånd hos för förändrad verksamhet – till exempel för att uppfylla kravet om att ett vapen som inte förut har använts i kommer att användas? Under den här övningen vet jag säkert att åtminstone ett vapensystem kommer att användas som inte förut har använts i . Har en ansökan skickats in om detta? Har försvarsministern sett till att Försvarsmakten har en god balans? Vad har försvarsministern gett för instruktioner till Försvarsmakten gällande vilka avvägningar som ska göras mellan militärstrategiska mål och upprätthållandet av ett fullgott miljöskydd? 14 Försvarsminister (S): Frågan om exakt hur övningen ska utformas och vad respektive land ska göra är ännu inte slutligt behandlad och klargjord, utan där är vi inne i en process. tycker jag inte att det är rimligt att jag som minister intervenerar i denna typ av processer, utöver mina befogenheter, och utövar en typ av myndighetsstyrning som skulle resultera i att jag relativt snabbt förpassades till för granskning. Här måste vi i stället gå på det regelverk som finns. Det är svenska regler som gäller. Det är miljötillstånd som gäller för de skjutfält och övningsområden som är. Det görs miljöprövningar, och det är regelverk som gäller. Det är Försvarsmakten som är ansvarig för den här typen av frågor. Min vetskap om Försvarsmakten bygger på att man är grannlaga i olika sammanhang. Vi har också regelverk för hur man hanterar situationen om givna miljötillstånd inte följs. Bjuder vi in ett land som sedan medvetet bryter mot de miljötillstånd som finns blir det naturligtvis också negativt för en fortsättning och möjlighet att bedriva den typen av verksamhet med det landet i fortsättningen. Till dess motsatsen är bevisad förutsätter jag alltså att svenska regelverk och de lagar vi har respekteras. Överläggningen var härmed avslutad. § 6 Svar på interpellation 2016/17:186 om sjömäns skattevillkor 15 Finansminister (S): har frågat mig vad jag avser att göra för att ge svenska sjömän som tjänstgör i andra länder rimliga skattevillkor i samt vilka förändringar jag vill se i det nordiska skatteavtalet som ger svenska sjömän rimliga villkor att arbeta efter. Frågan verkar främst ha sin grund i det nordiska skatteavtalet och beskattningen av personer som bor i och arbetar på fartyg registrerade i andra nordiska länder. Utgångspunkten för att besvara frågan är att det nordiska skatteavtalet ger rätt att beskatta arbetsinkomster som personer som bor i har från arbete ombord på fartyg med nordisk flagg. Det är rimligt; man kan begära att personer som visserligen arbetar på sjön men bor och utnyttjar allmän välfärd i betalar skatt på samma nivå som gäller för andra bosatta i . har dock valt att till stora delar ensidigt avstå från denna beskattningsrätt. Det har främst gjorts som en anpassning till nordiska särregleringar i fråga om beskattning av ombordanställda, för att underlätta för grupper som annars skulle få en särskilt ogynnsam beskattning. Jag tänker här främst på anställda på danska så kallade . Som rättstillämpningen har visat omfattar dessa undantag dock inte ombordanställda på fartyg som används inom verksamhet i oljeindustrin. Det verkar vara denna grupp nu lyfter fram. Det är inte uppenbart för mig vilka skäl som finns för att dessa, i många fall välavlönade, personer ska betala lägre skatt än andra i boende. I stället bör frågan ges en allsidig belysning nästa gång det nordiska skatteavtalet omförhandlas i dessa delar. 16 HANS (M): Jag hoppas att mina argument ska vara lika starka som min förkylda röst är svag. Jag tackar ministern för svaret. Ett stort antal svenskar som arbetar på norska supplyfartyg har tilläggsbeskattats efter en ny tolkning av det nordiska skatteavtalet. Ärendet har nått ända upp i , och det handlar om hur det nordiska skatteavtalet ska tolkas. har gjort en ny tolkning av hur personer från ett nordiskt land som arbetar ombord på supplyfartyg i ett annat nordiskt land ska beskattas. I korthet handlar det aktuella fallet om att svenskar som arbetat på supplyfartyg på norsk sockel tidigare endast har betalat skatt i men numera ska dels betala full skatt i , dels skatta även i – men då efter att den norska skatten räknats av. För den enskilde sjömannen kan det bli fråga om att betala en tilläggsskatt på . Det är summor som är betydande för vilken privatperson som helst, oavsett inkomst. Det finns problem i förhållandet att sjömän – det är kvinnor och män, från matroser till sjökaptener och från maskinpersonal till stödpersonal i kök och service ombord på fartygen – arbetar utomlands stora delar av året. De arbetar ofta mer än halva året i ett annat land. Det är personer som ofta jobbar tolvtimmarspass . Här är det inte tal om några ob-tillägg eller någon övertidsersättning. Här handlar det om helt vanlig vardag för svenska arbetande personer. Min främsta fråga till finansministern var vad ministern avser att göra för att ge svenska sjömän som tjänstgör i andra länder – det kan vara andra länder än bara – rimliga skattevillkor även i . Min andra fråga var vilka förändringar ministern vill se i det nordiska skatteavtalet som ger svenska sjömän rimliga regler att arbeta efter. På de här båda frågorna fick jag inget svar. Däremot fick jag höra ett resonemang om att det i många fall rör sig om välavlönade personer, som ska betala lägre skatt än andra i boende. Jag vet att denna debatt följs i tv och på nätet. Jag vet att vänner inom både och sjöfolk är väldigt intresserade av detta, eftersom det berör deras medlemmar. Detta berör personal som arbetar för låga löner, långt bort från hem och familj, med på många sätt obekväm arbetsbelastning, arbetstid och arbetsplats. Dessa människor vill finansministern svepa undan genom att säga att det i många fall handlar om välavlönade personer och att det därför inte är något problem. Jag tycker inte att vi ska göra skillnad på människor utifrån några premisser – vare sig utifrån kön, religion eller inkomst. Alla människor är värda en rimlig och rättvis behandling. Men som skattereglerna ser ut nu är det inte rättvist. Jag undrar: Står finansministern fast vid att det här bara berör välavlönade personer? 17 Finansminister (S): Frågan är vad som är en rättvis och rimlig beskattning. Hur mycket lägre skatt ska människor som arbetar på sjön ha än människor som arbetar i ? Hur mycket lägre skatt ska en sjökapten ha än en undersköterska, som arbetar i ? Det är inte uppenbart att den argumentation som för är den enda rimliga. Det är inte optimalt att det delvis är olika beskattning för sjömän som arbetar utomlands. Vissa regler gäller till exempel för dem som arbetar på vissa fartyg i , medan andra beskattningsregler gäller för dem som arbetar inom oljeverksamheten. Detta är som sagt inte optimalt. Men det som efterfrågar är en vidare skattenedsättning än den som finns . Detta skulle innebära att en större grupp svenskar skulle betala lägre skatt än människor som arbetar i . Då måste man ställa sig frågan om det är rimligt att människor som arbetar på sjön har ännu lägre skatt än människor som arbetar i . Det finns en nedsättning av skatten för dessa människor via det särskilda avdrag som man får när man arbetar på sjön. Bakgrunden till de regler som vi har är det danska . När danskarna införde detta register, som innebar att man i praktiken inte tog ut någon löneskatt för anställda på de färjor som går i , ledde det till att rederierna betalade betydligt lägre lön, de facto en nettolön. Resultatet blev att svenska anställda på dessa fartyg fick en nettolön men sedan fick full beskattning i , vilket naturligtvis ledde till en orimlig situation för dessa personer. Då infördes det här undantaget. Men när man gjorde detta undantag kom det att omfatta även andra personer, som inte hade nettolön. Detta innebär att det finns personer som inte har nettolön men som ändå inte betalar någon skatt i . Det är detta undantag som nu vill sätta ned ytterligare. Om man skulle utvidga det här undantaget ytterligare på det sätt som föreslår finns det en risk att det kommer in människor i den gruppen som inte är beskattade i något annat land. Då skulle vi alltså få in personer som i så fall helt skulle undvika beskattning, vilket jag tror att både och jag menar vore olyckligt. Självklart finns det i denna grupp både personer som har höga löner, exempelvis befäl, och personer som har lägre löner. Det handlar alltså både om personer med högre löner och om personer med lägre löner. 18 HANS (M): Jag tackar ministern för ett något mer utvecklat och nyanserat svar. Men problemen kvarstår. Det är ganska komplicerat för personer som arbetar till sjöss, beroende på att skattereglerna styrs väldigt mycket av fartyget som de är ombord på. Det finns vissa kriterier som gäller, exempelvis att arbetsgivaren ska vara stationerad inom EES-området och att fartyget ska vara oceangående . Beskattning av svenska sjömän bygger på var fartyget befinner sig, inte var sjömannen i sig arbetar. Det kan alltså röra sig om en person som mönstrar på i och mönstrar av i och som är ute och arbetar på olika fartyg . Men alla dessa fartyg i sig gör inte utanför , och då beskattas sjöpersonalen utifrån var fartyget har befunnit sig i stället för utifrån var personalen har arbetat. Detta borde finansministern se som en ganska orimlig situation. Jag skulle vilja fråga finansministern om hon ser någon möjlighet att ändra dessa regler så att beskattningen följer var personen i fråga arbetar, inte var arbetsplatsen – det vill säga fartyget – i sig har befunnit sig när sjömannen inte har varit ombord. Skattereglerna är alltså olika beroende på om man arbetar utanför eller i . I finansministerns svar står det att man drar nytta av den svenska välfärden. Det gör man förstås, man är hemma. Men som man inte är hemma nyttjar man inte den svenska välfärden. För många sjömän handlar detta om mer än . De som arbetar inom oljeindustrin i utnyttjar inte den svenska välfärden utan är utskrivna ur det svenska socialförsäkringssystemet. Svenska sjömän som arbetar för norska offshoreredare har socialt skydd genom norska NAV. Jag vill upprepa att detta arbete, som finansministern kallar välavlönat, ofta innebär tjänstgöring , , utan ersättning för övertid eller tjänstgöring . Detta är en ganska extrem form av arbete. Det som har hänt är att tillbaka har gjort en ny tolkning av detta avtal. Sjöpersonal som har varit ute och arbetat utifrån vissa villkor, kanske , drabbas nu av kraftig efterbeskattning. Jag vill hävda att detta inte är rimligt. Det borde också, när man sätter fingret på det, leda till att det görs en justering av dessa förhållanden. 19 Finansminister (S): Reglerna för hur sjömän beskattas är väldigt komplicerade. Det handlar bland annat om att det finns särskilda undantagsregler i den svenska lagstiftningen – om man har en sjöinkomst får man en skattereduktion i . Det är generellt så att människor som jobbar på sjön betalar lägre skatt än människor som arbetar i . Man kan argumentera för att detta är rimligt, givet att man inte fullt ut nyttjar den svenska välfärden på samma sätt som människor som alltid befinner sig i . Men reglerna styrs också av de olika skatteavtal som vi har. Det handlar ofta om att svenskar jobbar i andra nordiska länder, och då styrs detta av det nordiska skatteavtalet. Dessa regler är oerhört komplicerade. Det kan till exempel finnas en regel som gäller för de allra flesta, men en annan regel som gäller för dem som jobbar på fartyg som har något samband med den norska oljeindustrin, vilket beror på att kräver att vi ska ha särskilda villkor för all verksamhet som har med den norska oljeindustrin att göra. Det finns, som sagt, skatteundantag och skattenedsättning för människor som arbetar på sjön. Detta gäller i , och därutöver finns även ytterligare nedsättning eftersom ensidigt avstår från att beskatta en del av de inkomster som vi har rätt att beskatta via det nordiska skatteavtalet. Det är detta ensidiga avstående från att ta ut skatt som vi enligt avtalet har möjlighet att ta ut som tycks vilja utvidga, även om jag inte har sett några sådana förslag i den moderata budgetmotionen. Det som föreslår skulle också kunna leda till att en del människor inte betalar skatt någonstans, och det tror jag är ett problem som också ser. Det vore naturligtvis inte lyckligt. När det gäller den fråga som ställer om man skulle se olika på detta finns det en annan regel, nämligen för oceangående fartyg. Att göra en förändring i den regeln, så att det spelar mindre roll var fartyget är flaggat och mer var fartyget befinner sig, är inte en fråga som jag har satt mig in i. Jag skulle gärna vilja göra det innan jag svarar på den frågan. 20 HANS (M): Den här lagstiftningen inrättades och var tänkt som en tillfällig brygga mellan det gamla sjömansskattesystemet och ett nytt uppdaterat system som skulle matcha det vanliga skattesystemet. Men det nya kom aldrig, utan det provisoriska blev permanent med bara mindre justeringar efter klagomål från EU. Det finns ett examensarbete på 30 poäng från som beskriver det här utomordentligt väl. Jag tror att finansministern, när hon sätter sig in i de här reglerna och avtalen för oceangående fartyg, med nöje kan läsa den. Man kan jämföra med engelsk lagstiftning. Den är inte fullt så komplicerad. Där räcker det att sjömannen som arbetar på ett fartyg är borta från halva året för att få en annan beskattning. Vill man krångla till det finns det också möjligheter att göra relevanta områdesbegränsningar. Då skulle fjärr- och närfartsdefinitionen kunna vara en möjlig ingång. Reglerna måste vara klara, tydliga och förutsägbara. Det är många sjöarbetande människor i , tyvärr inte så många som vi hoppas att det ska bli när tonnageskatten har kommit på plats. Men det är många som hoppas på att finansministern och regeringen ska ta tag i den här frågan på allvar och se det som en möjlighet att till viss del beskatta människor som bor kvar i och arbetar i sjöfart utomlands. Risken är att man bosätter sig i ett annat land. Då blir det noll skatteintäkter till . borde det vara dags att se över det här. Jag hoppas och utgår från att finansministern kommer att ta tag i den här frågan och att vi kan debattera den utifrån mer positiva utgångspunkter framöver. 21 Finansminister (S): Ja, fartygsnäringen är en viktig näring för och betyder mycket för jobb och sysselsättning i flera delar av landet. Regeringen har också visat intresse för den här näringen, inte minst genom att vi äntligen har genomfört förslaget om tonnageskatt, som ju har legat i långbänk som satt i . har vi äntligen fått tonnageskatteregleringen, vilket jag hoppas leder till att vi kommer att få fler fartyg som är flaggade i men också fler människor i som arbetar inom sjöfarten. Det är viktigt att påminna om att sjöinkomst, vilket det inte alltid låter som när man lyssnar på , beskattas lägre än andra inkomster i , så vi har en skatterabatt för människor som har en sjöinkomst. Då är det viktigt att ställa sig frågan vilka ytterligare nedsättningar av skatten människor som arbetar på sjön ska ha utöver den generella nedsättningen som alla har. Det blir naturligtvis orimligt om de som har en nettolön via det danska ska betala full skatt i . Sedan är frågan hur många fler som ska omfattas av det undantaget, hur många av dem som de facto har en bruttolön, en fullständig lön, som också ska få den extra nedsättningen. Vi vill att det ska vara någon form av likabehandling och rimlig beskattning. Men det kan naturligtvis vara så att många människor som arbetar i och betalar full skatt inte tycker att det är fullt rimligt om andra som har sjöinkomster ska betala väldigt mycket lägre skatt än de själva. Det är en aspekt på rimlighet i beskattningen som är viktig att ta med här. Den här frågan kan säkert komma upp nästa gång vi omförhandlar det nordiska skatteavtalet. Då återkommer jag gärna till diskussionen. Överläggningen var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2016/17:188 om skatten och entreprenören 22 Finansminister (S): har frågat mig vilka initiativ jag är beredd att ta för att förbättra företagsklimat och skapa konkurrenskraftiga skattenivåer. är en liten, öppen ekonomi i en global omvärld. Förutsättningarna för svenska företag att växa och expandera på en internationellt konkurrensutsatt marknad är betydande för sysselsättningen, tillväxten och det svenska välfärdssamhället. Det är mer än bara skattenivåer som avgör ett lands konkurrenskraft. Enligt senaste rapport har förbättrat sin konkurrenskraft och klättrat från en niondeplats till en sjätteplats i rankningen av 138 länder. Regeringens näringspolitik syftar till att göra det enklare för företag att utveckla och driva sin verksamhet. Goda skattemässiga villkor för investeringar är viktigt så att svenska företag även ska kunna konkurrera, växa, exportera och anställa fler. Regeringen fortsätter därför arbetet med att skapa långsiktigt hållbara företagsregler. Det sker bland annat genom fortsatt arbete med förslag att skapa skattemässiga villkor som är mer lika vid finansiering av eget och lånat kapital och förbättra konkurrensvillkoren i svensk ekonomi. För att underlätta för små och unga företag att rekrytera och behålla nyckelpersoner föreslår regeringen vidare att lättnader i beskattningen av personaloptioner införs i vissa fall. I syfte att minska skattefusk och skatteundandragande föreslår regeringen att bland annat uppgifter om utbetalda ersättningar för arbete och skatteavdrag på individnivå, det vill säga per betalningsmottagare, ska lämnas löpande till . Uppgifterna ska normalt lämnas i en arbetsgivardeklaration i stället för i en kontrolluppgift. Ett sådant förslag kan också leda till en sundare konkurrens. Det är viktigt att se att den skatt som betalas går till att finansiera och underhålla ett fungerande samhällssystem – ett system som utgör själva förutsättningen för företagen att verka och utvecklas. är en stabil rättsstat med en välfungerande infrastruktur och en effektiv offentlig sektor, vilket utgör själva grunden för ett sunt affärsklimat och effektiv produktion. är också en välfungerande välfärdsstat där alla har rätt till utbildning, sjukvård och ekonomiskt stöd. Allt detta är en förutsättning för att företagen ska få tillgång till utbildad arbetskraft, som kan bidra till verksamheten med hela sin potential. Företagens skatter bör alltså inte enbart ses utifrån kostnadssidan. Utan dem hade nämligen företagens möjligheter att växa och utvecklas varit mycket sämre. 23 (M): Jag vill tacka finansministern för svaret. I en alltmer globaliserad värld med alltmer ökad rörlighet blir skattekonkurrensen viktig för att säkerställa att bolag stannar i , startar i och flyttar till . Det är så vi säkrar att jobben blir fler och utanförskapet mindre. har bolagsskatten sänkts i , , och liksom i . kommer 2020 att ha lägst bolagsskatt inom G20 . Det uttalade syftet med detta är att locka till sig investeringar och därmed jobb till landet. Efter brexit diskuteras ytterligare skattesänkningar där. är det kvar tills Trump sätter sig i Vita huset, och även där har det pratats om långtgående bolagsskattesänkningar. I presidentvalskampanjen i , som snart går in i ett slutskede, har sänkta skatter också lyfts fram. I ministerns svar nämns i Economic Forums Global Competitive Index. Jag tycker att det är väldigt glädjande att ligger långt fram i den undersökningen, och jag antar att finansministern delar min åsikt. Det är två områden som nämns i rapporten som extra viktiga för att ska kunna fortsätta att förbättra sin konkurrenskraft. Det ena är en mer flexibel arbetsmarknad och det andra är skatter som stimulerar till arbete. Det står så här i rapporten: ”has dropped 26 places to 120th in terms of the effect of taxation on incentives to work”. Översatt: har tappat 26 platser i den senaste undersökningen till plats 120 när det gäller skatter som stimulerar till arbete – alltså plats 120. Låt mig påminna om vad finansministern sa i sitt första inlägg: Det är 138 länder som mäts. Och ligger på 120:e plats, vilket utifrån ett konkurrensperspektiv är nära botten när det gäller skattefrågan. som index visar att vi behöver lägga om våra befintliga skatter för att stärka konkurrenskraften är regeringen i färd med att göra motsatsen. Hitintills har skatterna höjts med ungefär 40 miljarder, och tittar man på de utredningar som är på gång ser det ut som att ytterligare 23 miljarder kan komma att införas. Jag vill fråga finansminister om hon anser att höjningarna av skatterna leder till ökade drivkrafter till arbete. Kommer jobben att bli fler om man höjer skatten på entreprenörskap och hårt arbete? 24 Finansminister (S): Jag är väl medveten om de olika delarna i denna rankning. De visar just det som jag ofta brukar diskutera här i talarstolen med , nämligen att man inte bara kan titta på effekterna av skatten på arbete och företagande utan också vad man använder skattepengarna till. Trots att vi har höjt skatten och därmed sjunker i den här rankningen gör sättet vi använder pengarna på att vi ändå stiger så många placeringar att svensk konkurrenskraft sammantaget ökar med regeringens politik, enligt . Vi ökar i rankningen på en rad områden, till exempel när det gäller att vi kraftigt har förbättrat statsfinanserna jämfört med när fanns i . Vi har hoppat upp 30 placeringar.