prot · H50945 · 2017-12-07 00:00:00 — Vi beklagar att utskottet inte vill se att det behövs en konstruktiv hållning för att ska kunna vara med och påverka frågor – i det här fallet handlar det om en eventuell ny myndighet – och därmed bevaka svenska intressen. Vi socialdemokrater tycker inte att det är en rimlig politik att sitta och titta på. Vi vill använda varje möjlighet att konstruktivt påverka. Vi föreslår därför i vår reservation att utrikesutskottet i sin granskning av kommissionens arbetsprogram ska lyfta fram det viktiga att ska påverka förslaget om en eventuell europeisk arbetsmarknadsmyndighet i ett tidigt skede. Om ska ha inflytande i utformandet av ett sådant förslag måste vi vara aktiva i processen. När ett förslag väl finns på bordet kommer vi att ta ställning till det. Att säga nej , innan vi sett hur förslaget ser ut och innan vi använt de möjligheter vi har att påverka det i en riktning som överensstämmer med de uppfattningar vi är överens om i , är inte att aktivt och konstruktivt delta i utformandet av det framtida Europasamarbetet. Vi vill se till att den svenska arbetsmarknadsmodellen inte på något sätt påverkas av ett sådant förslag, att subsidiaritetsprincipen gäller fullt ut, att vår uppfattning om att en ny myndighet på området bör ha ett tydligt mervärde för att vi ska kunna säga ja och att myndighetens befogenheter bör inriktas på gränsöverskridande aspekter. Den bör inte ha mandat att utföra självständiga kontroller. Det är också viktigt att myndigheten inte får någon roll i att tolka nationella kollektivavtal eller ta egna initiativ till ny lagstiftning på arbetsmarknadsområdet. Som sagt, det ska framhållas att det är angeläget att respektera fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna, nationella arbetsmarknadsmodeller och sociala trygghetssystem och principerna om subsidiaritet och proportionalitet. Självklart ska en sådan myndighet finansieras inom de ekonomiska ramar som finns. Detta är svenska ståndpunkter som vi borde kunna vara överens om i riksdag. Åtminstone borde de partier som står upp för Europasamarbetet kunna vara överens. Det är viktigt att komma ihåg att det går att påverka EU. Den har bevisat detta: När man tillträdde var en av de första saker man gjorde att aktivt börja arbeta för att utforma ett utstationeringsdirektiv, så att man skulle kunna ställa krav på svenska löner i . möttes vi av påståenden från den borgerliga regeringen om att detta var omöjligt. Men den har bevisat att det aktivt går att påverka . Om man faktiskt gör något och vill något kan man också något. Med detta yrkar jag bifall till reservation 4. 85 (M) replik: Hur svårt kan det vara, ? En historia blir inte mer sann bara för att står och fabulerar ihop någonting i talarstolen. har aldrig sagt att man ska samarbeta med . Jag säger detta , eftersom debatten tv-sänds. Det ska inte råda någon som helst tvekan om den saken. Jag förväntar mig att en representant för Socialdemokraterna faktiskt kan skilja på vad som är lögn och vad som är sanning, vad vår partiledare har sagt och vad som inte är sagt. 86 (S) replik: Jag tror att möjligen är den enda i detta land som inte känner en stor tvekan i fråga om sätt att förhålla sig till . Detta är en process som har pågått i medierna om och om igen. Den tidigare partiledaren kunde inte komma någonstans utan att försöka svara på dessa frågor. Och den nuvarande partiledaren har ärvt frågorna. Varje gång som frågan ställs och svaret kommer blir det mer förvirrat. Det finns tyvärr en väldigt stor tveksamhet, fru talman, i fråga om sätt att förhålla sig till . Frågan om EU-samarbetet är viktig. Om man lyssnar på debatten här kan man konstatera att också har en negativ och destruktiv inställning till Europasamarbetet. Vi hörde representant, fru talman, säga blankt nej till i stort sett allting. Men det finns en ny ton bland i EU-frågor som är djupt oroväckande. När man ser att de inte kan ge tydliga besked om samarbetet med ett starkt reaktionärt och Europakritiskt parti som är det klart att det finns anledning att bli extra tveksam. Nej, det finns ingen anledning för mig att ha några synpunkter på vad som är lögn eller sanning i detta. Jag bara konstaterar att det finns en väldigt stor osäkerhet om var står när det gäller deras förhållningssätt gentemot . Jag kan konstatera att det naturligtvis också gäller . 87 (M) replik: Hur svårt kan det vara? Jag undrar hur först och sedan med emfas ska upprepa: Vi samarbetar inte med i riksdag. Detta har upprepats gång på gång på gång. Men vill gärna basunera ut någonting annat. Tyvärr måste jag säga: Då faller sanningen mellan grenarna. Jag tycker inte att detta är snyggt. Det är mycket dåligt. Jag tycker att ska hålla sig till vad som faktiskt är sagt av de personer som han citerar och inte fabulera ihop någonting baserat på vad som skrivs i vissa kvällstidningar. 88 (S) replik: Hur ska frågan ställas? Jag skulle väl kunna ge ett enkelt svar: Tills den besvaras. Orsaken till att frågan ställs gång på gång på gång, som mycket riktigt påpekar, är att den inte besvaras. Den dag som frågan besvaras får man väl hitta en annan fråga att ställa. Det är inte jag som ställer frågan gång på gång på gång. Det är landets samlade journalistkår. Svaret blir: Frågan kommer troligen att ställas tills den får ett svar. Men det var bara den ena delen. Den andra delen är den oerhört negativa och destruktiva Europapolitik som står för. Man säger nej till i stort sett allting. Man använder subsidiaritetsinstrumentet i riksdag för att försöka obstruera i sakfrågan – vi hade ett exempel på det i mitt utskott – och inte för att subsidiaritetspröva, som det är till för. Detta är ett av många exempel på att förflyttar sig i Europapolitiken på ett mycket oroväckande sätt. Det är inte bara jag, fru talman, som noterar detta och är orolig. Alla som följer utveckling – näringslivet och andra – har anledning att vara oerhört oroade över inställning i Europafrågor. Man är helt enkelt inte pålitlig i Europapolitiken längre. 89 (M): Det är bra att arbetsprogrammet diskuteras och presenteras. Som mina kollegor förtjänstfullt har berättat har vi en moderat linje och också en bred uppslutning i Alliansen. Jag tänkte diskutera frågan om en europeisk arbetsmarknadsmyndighet. Men jag kan inte låta bli att notera vad min trätobroder alldeles sa. För den person som är insatt i svensk politik kan det inte råda några tvivel om att mycket tidigt tog ställning för ett svenskt EU-medlemskap och har varit för det. Man är fortfarande för, och brinner för, ett EU-samarbete, de fyra friheterna, en ökad handel, en ökad tillväxt och det europeiska välståndet. Därför är det också välkommet med sociala reformer. Alliansregeringen var den regering som var mest aktiv av de svenska regeringar som funnits inom EU-samarbetet. Det var mycket tydligt. Vi fick tydligt beröm. Man hade inte sett en regering som var så aktiv i Europapolitiken. Detta kom från den svenska EU-kommissionären, som då var , som sitter i den regering som vi kanske tycker borde göra mer på EU-nivå och göra det bättre på EU-nivå. Men det är en stor skillnad, fru talman, mellan att vara för EU och att säga ja till att allting ska ligga på EU-nivå. Vi tycker inte att allting ska ligga på EU-nivå. Vi tycker att EU ska vara bra. Vi tycker att EU ska göra rätt saker, och vi tycker att EU ska göra de sakerna mycket bra. Men vi köper inte den närmast federalistiska slutsats som jag tycker att andas: att man bara för att man är EU-positiv måste tycka att EU ska syssla med allt mellan himmel och jord. tycker inte att arbetsmarknadspolitik är ett område som ska beslutas på EU-nivå. Arbetsmarknadspolitiken är nationell beslutskompetens, som det heter. Vi beslutar om den här i riksdag. Så tycker vi att det ska fortsätta att vara. Också jag är lite orolig över utvecklingen i EU. Jag tycker givetvis att det är tråkigt med brexit. Men man bör nog fundera på vad det är som driver fram de strömningarna. Det finns diskussioner om både brexit och andra länder där man blir mer EU-skeptisk. Jag tror att det är så här för att man anser att EU kanske ägnar sig åt något fel saker. Därför tror jag att det blir än viktigare att vi vässar EU och gör det mycket bättre på de områden där EU ska stå starkt. Men jag blir oroad över att i det närmaste är tondöv när man i stället vill göra tvärtom och öka EU:s inflytande på områden där EU inte riktigt finns. Sedan kan jag säga något om arbetsmarknadspolitiken och detta med en arbetsmarknadsmyndighet. Här ska man ha diskussioner. Det ska fortfarande vara nationell beslutskompetens. Men det sägs att det ska skrivas under dokument. Detta ska kunna föranleda lagstiftningar på EU-nivå. Och vill man inrätta en arbetsmarknadsmyndighet. Det gör man inte bara för skojs skull, utan man vill att den ska ha en roll. När man väl har tagit steg ett blir det mycket lättare att ta steg två. I det läget är jag förvånad över att vissa företrädare i det närmaste vill lämna över en del av den svenska arbetsmarknadspolitiken och det som kallas den svenska modellen till beslutande på EU-nivå. Därför anmälde vi en avvikande mening i arbetsmarknadsutskottet som i sin tur fick majoritet och blev utskottets linje. lade tillsammans med övriga allianspartier fram ett konkret förslag där vi sa nej till arbetsmarknadsmyndigheten. Detta är ett mycket tidigt skede. Som det redogjordes för från socialdemokratiskt håll säger vi direkt nej. Om vi inte vill ha en arbetsmarknadsmyndighet måste det väl vara bättre att redan i början säga nej än att vänta tills förslaget har lagts fram och antagits och därefter säga att vi inte vill ha en sådan myndighet? Det är nu vi har chansen att påverka. Om vi har en aktiv regering som jobbar hårt, bygger allianser och säger att detta inte är någon bra lösning kan vi nå framgång och säkerställa – eller i alla fall göra vad vi kan för detta – att en sådan myndighet inte blir verklighet. Om denna myndighet sedan skulle bli verklighet kan man förstås – eller bör åtminstone kunna – hålla flera bollar i luften. Det är ju inte så att det finns något förbud mot att försöka säkerställa att effekterna blir små om det tråkiga skulle hända att denna myndighet blir verklighet. Från vår sida är vi oerhört tydliga: Detta är nationell beslutskompetens. En arbetsmarknadsmyndighet på EU-nivå är inget som vi vill ha. Vi säger nej, och vi är tydliga. Det råder inga tvivel om vad den moderata linjen i Europapolitiken är. Om tycker att detta är svårt att se tycker jag att han ska lyssna på de debatter som förs av moderater och läsa de moderata dokumenten. Då kommer han tydligt att se att har, kommer att ha och har haft en extremt tydlig och stringent linje i Europapolitiken. Den är positiv till EU men mycket tydlig med att EU ska göra rätt saker. 90 (S) replik: säger att den moderata tidigare regeringen var mycket aktiv i Europapolitiken. Låt mig bara ta ett exempel. Lavaldomen föll 2007, och som ledde fram till regeringsskiftet ställde jag vid upprepade tillfällen frågor till regeringsföreträdare – både statsministern och arbetsmarknadsministern – om vad man gjorde i EU för att riva upp denna felaktiga lagstiftning, som skadade svensk arbetsmarknad svårt. Varenda gång erkände de – och var på det sättet hederliga, fru talman; det kan jag ge dem – att de inte gjorde någonting. De sa: Vi gör ingenting, för vi kan inte – om vi skulle börja röra i detta direktiv skulle det troligen bli sämre för svenska löntagare. Detta har jag hört upprepas . Man gjorde ingenting, erkände att man inte gjorde någonting och sa att det inte var möjligt att göra någonting. Sedan fick vi en ny regering, fru talman, som började göra saker och ting. Detta var en regering som ville mycket och som kunde göra mycket. Man kan tycka att är , fru talman, men i dessa sammanhang, när det gäller dessa komplicerade frågor och handlar om 28 länder, är det en enorm prestation av den att komma till rätta med detta bekymmer, så att vi åter kan fastställa svenska löner i . Världen är faktiskt så komplicerad att om arbetsmarknadspolitiken ska vara ett nationellt område – vilket säger att han vill, fru talman – måste man också se till det finns instrument för detta. Eftersom den svenska arbetsmarknadsmodellen bygger på att fackföreningarna kan kräva kollektivavtal var detta helt avgörande att rätta till. Det klarade den socialdemokratiskt ledda regeringen av. 91 (M) replik: Det var definitivt så att alliansregeringen var oerhört aktiv i Europapolitiken. Fråga till exempel den tidigare EU-kommisionären , som ju du, , är relativt bekant med rent politiskt. Hon var väldigt tydlig med att hon aldrig hade sett en regering som var så aktiv i EU-sammanhang. Detsamma gäller på arbetsmarknadsområdet. Jag och står här i olika talarstolar, och det gör vi av en orsak: Vi tycker olika politiskt. Det är klart att en alliansregering inte driver linje – det tycker jag är fullt rimligt. Jag jobbar för att vi framöver ska få en regering som inte driver linje, eftersom vi har olika syn när det gäller arbetsmarknadspolitiken. Däremot vill vi ha ordning och reda i svensk arbetsmarknadspolitik. Vi vill ha en öppen arbetsmarknadspolitik inom EU, med tydliga regelverk. Det har vi också – vi har inte en massa folk som är i utan att ha kollektivavtal på laglig grund. Sedan finns det alltid personer som begår brott, men det finns regelverk och lagstiftningar på det här området. Detta är en av anledningarna till att vi säger nej till dessa delar i arbetsmarknadspolitiken. Det som talar om och förfasar sig över är i många lägen sådant som det redan finns regelverk för. Jag och har inte heller framgent någon ambition att göra tillfredsställd, eftersom vi har olika politiska uppfattningar i dessa frågor. 92 (S) replik: Vi har under denna debatt hört och hans kamrater i Alliansen tala om att säga nej. Säga nej gjorde också den tidigare borgerliga regeringen när det gällde att skapa ett bättre skydd för anställda. Den borgerliga regeringen fixade ett svenskt anställningsskydd som var så dåligt att till och med reagerade och sa att det bröt mot EU:s lagstiftning. Man hade ett anställningsskydd för tillfälligt anställda där det gick att stapla anställningar på varandra. Det var inte bara de fackliga organisationerna, de anställda och oppositionen här i riksdag som ville att den borgerliga regeringen skulle rätta till detta. ålade, med hot om vite, den borgerligt ledda regeringen att åtminstone ge de svenska löntagarna samma anställningsskydd som gällde som minimikrav i . Vad svarade då den moderatledda regeringen? Regeringen svarade precis som gör här , fru talman: Den sa nej, nej och nej. Det verkar vara en väl inövad replik. Denna debatt oss emellan handlar om huruvida det är möjligt att påverka EU-politiken eller inte. Det viktiga att komma ihåg, fru talman, är att det första som krävs för att man ska kunna påverka är att man har viljan att påverka. Om man inte har viljan att påverka är det naturligtvis oerhört svårt. Men det räcker inte att ha viljan att påverka, utan man måste också ha förmågan att påverka och förmågan att arbeta hårt. Det är därför den socialdemokratiskt ledda regeringen når resultat. 93 (M) replik: Det är alltid uppfriskande att debattera med ! Vi drev på. Vi var aktiva. Vi är aktiva. Vi sitter inte i regeringsställning, men vi är i stället aktiva i . Vi säger ja till EU-samarbete. Vi säger ja till bra förslag. Vi säger nej – och vi kommer att fortsätta att säga nej – till dåliga förslag, . Situationen vi hade före Lavaldomen vill jag inte ha igen. fackliga kompisar från stod och skrek ”go home” till de utstationerade arbetarna när de kom till jobbet. Jag tyckte att detta var skamligt. Vi säger inte ”go home” och vill inte att folk ska säga det. Vi säger snarare ”gå till jobbet”. Vi ska driva på för att svenska arbetare ska kunna jobba i och i övriga EU-länder samt för att vi ska kunna ha utstationerade personer. Vi är beroende av att folk kommer till vårt land och jobbar. Vi har en bra valfrihet för våra medborgare att resa runt eller bo i olika delar av och arbeta under längre eller kortare perioder. Det finns bra regelverk för arbetsmarknadsskydd. Jag tror inte att den genomsnittlige medborgaren kan relatera till den verklighetsbild som målar upp från alliansregeringens tid. Det var inte kaos på den svenska arbetsmarknaden. Det var all-time-high i många siffror. Sedan blev det en finanskris, men det var en finanskris som klarade sig fantastiskt bra ur. Den här debatten handlade om EU:s arbetsmarknadsprogram. Det är tydligt att Alliansen och en majoritet i riksdag säger nej till instiftandet av en europeisk arbetsmarknadspolitik och en arbetsmarknadsmyndighet. , Socialdemokraterna, och andra säger ja till att flytta över den politiken. Det är tydliga skillnader i svensk politik. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 10.) § 8 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Areella näringar, landsbygd och livsmedel Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2017/18:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel (prop. 2017/18:1 delvis) 94 (M): Precis som talmannen sa är det Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel som vi ska debattera . Det går en tydlig ideologisk skiljelinje i svensk politik. Det syns även i den här budgeten, som vi nu ska debattera och som handlar om de areella näringarna, landsbygden och livsmedlen. För och allianspartierna är det självklart att hela landets utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas till vara. Det ska ske på ett sätt som skapar ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. Vi vill att våra gröna näringar, jordbruk, skogsbruk och animalieproduktion, ska växa och få möjlighet att skapa många nya jobb och tillväxt i hela . Vi vill ta vara på landsbygdens möjligheter och förutsättningar. kan producera mycket mer mat, mycket mer skog och många fler jobb över hela . Det ska vi ta vara på. Först vill jag lyfta upp det jag tycker är bra. Det är bra att vi har fått en livsmedelsstrategi som tydligt pekar på att vi ska öka svensk mat- och livsmedelsproduktion och stärka den svenska konkurrenskraften. Jag har länge arbetat för en svensk livsmedelsstrategi, så den välkomnar jag. Jag ställer mig också bakom många förslag och reservationer för att förbättra för lantbruket och de gröna näringarna i . Men för tids vinnande, fru talman, yrkar jag bifall endast till reservationerna 2 och 3. Areella näringar, landsbygd och livsmedel budgetförslag är en sammanhållen helhet. Eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagets fördelning inom Utgiftsområde 23 utan hänvisar i den delen till vårt särskilda yttrande. Vad är det då som skiljer våra budgetar åt? Utgiftsområde 23 fördelar ca . Det som skiljer budget från S-budgeten och regeringens budget handlar i stort om att vill öka stöden och skatterna medan vi inte vill öka skatterna utan i stället se till att sänka dem för att öka konkurrenskraften. Vi moderater vill i stället sänka dieselskatten för de gröna näringarna för att öka konkurrenskraften. Vi vill också göra satsningar på att försöka öka exporten av svensk mat. bönder måste ges möjligheter och förutsättningar att vara med och slåss på den internationella matmarknaden. lantbruk och skogsnäring måste ges möjlighet att växa och utvecklas. Därför vill vi stärka förutsättningarna för företagande, handel och konkurrenskraft så att fler jobb kan skapas i hela landet. måste ge bättre förutsättningar för att detta ska lyckas. Det handlar om lägre skatter, minskad byråkrati, minskad regelbörda och att staten och samhället sköter de åtaganden som man tar på sig för att inte hämma utvecklingen och tillväxten. Möjligheten hämmas annars av onödigt långa handläggningstider, sena EU-utbetalningar och nya skatter. Självklart måste också EU-ersättningarna betalas ut . är situationen helt orimlig för många lantbrukare, som måste vänta på sina pengar från . Detta är ju helt oacceptabelt, och regeringen borde ha agerat och löst detta. Efter livsmedelsstrategin blev verkligheten som många av oss trodde på, att nu skulle regeringen verkligen ta tag i nästa fas och förverkliga strategin, en fråga om hur vi stärker konkurrenskraften och ökar den svenska livsmedelsproduktionen. Det är här som det skiljer sig i svensk politik. I stället tänker regeringen höja skatterna, och nya skatter planeras för landsbygden. Medan vi moderater tror på politikens skyldigheter att undanröja hinder för människan och företagen så att de kan växa och skapa fler jobb tror regeringspartierna i stället på nya politiska stöd och nya detaljregleringar. Livsmedelskedjan i har en stor tillväxtpotential. Dessutom håller den hög kvalitet med låg andel växtskyddsmedel, högt djurskydd och låg antibiotikaanvändning. För oss moderater är det självklart att vi behöver både ekologiskt lantbruk och konventionellt lantbruk. Båda ska ha möjlighet att växa i . Men tror i stället på en politisk styrning genom att tvinga fram att areal till ska vara ekologiskt certifierad och att av den offentliga maten ska vara ekologiskt producerad till 2030. Politiken, det vill säga S och MP i detta läge, vill alltså styra vad vi ska producera i och vad vi ska äta. Denna politik hör hemma i det gamla och i , inte i . Vi vill i stället att både ekologisk och konventionell produktion ska växa i utan politiska pekpinnar och nya detaljregleringar. Det räcker inte med att bara lyssna på vad människor på landsbygden säger utan det gäller också att höra vad de säger. De gröna näringarna ska växa i , men då kan man inte belasta dem som ska bo och leva på landsbygden med högre bränsleskatter, vilket regeringen föreslår. Man kan inte införa nya planerade skatter för lastbilstransporter som fördyrar transporterna och sänker konkurrenskraften för . Vad landsbygden i stället behöver är lägre skatter, långsiktiga regler och mindre byråkrati, en ökad framtidstro, en trygghet i politiken så att människor vågar investera och satsa på en ökad matproduktion. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Vi moderater sänker i stället dieselskatten med per liter för att öka konkurrenskraften för de gröna näringarna. En viktig faktor för att stärka konkurrenskraften är också att stoppa den stränga implementeringen av nya EU-regler. Hur kommer det sig att alltid ska gå steget före, gå lite längre än våra europeiska kollegor? Detta missgynnar vår konkurrenskraft, våra företag och jobben i . En svensk regering måste tillvarata intressen även på EU-nivå. Gång på gång ser vi hur regeringen slarvar bort möjligheterna. Glyfosat var en sådan fråga där man sa en sak i men agerade i motsatt riktning i förhandlingarna. Detta imponerar inte. Andra exempel är hur Kemikalieinspektionen har förbjudit och stoppat växtskyddsmedel i som är tillåtna och nödvändiga i , vilket hotar svensk produktion och gynnar importen. Det är tvärtemot en ökad livsmedelsproduktion i . Så kan vi inte jobba, fru talman. Detta håller inte, och det äventyrar våra jobb, våra företag och vår kraft och tillväxt i . måste stå upp för svenskt lantbruk och skogsbruk. Vi vill också satsa på tuffare och tydligare krav i upphandlingarna i de offentliga köken så att fler får möjlighet att äta våra högkvalitativa svenska livsmedel. Här gäller det att offentliga upphandlare verkligen tar sitt ansvar i upphandlingen, med en ordentlig uppföljning och sedan en utvärdering. Detta är nödvändigt om vi ska lyckas – och det ska vi. Genom de offentliga köken vill vi också öka efterfrågan på viltkött, som är både klimatsmart och miljövänligt. Därför vill vi underlätta för att göra vildsvinskött och övrigt viltkött mer tillgängligt i de offentliga köken. Därför satsar vi i vår budget på ett pilotprojekt där och får i uppdrag att bygga upp en stark infrastruktur för hantering av viltkött.