prot · H409105 · 2017-05-04 00:00:00 — § 1 Anmälan om ersättare Talmannen anmälde att (KD) inträtt som ersättare för (KD) för hennes ledighet –. Talmannen meddelade att (KD) avsagt sig uppdraget som suppleant i utbildningsutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. § 3 Anmälan om kompletteringsval Talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält som suppleant i utbildningsutskottet och som suppleant i försvarsutskottet, i socialförsäkringsutskottet, i utbildningsutskottet och i trafikutskottet under ledighet. Talmannen förklarade vald till Talmannen förklarade vald –till § 4 Anmälan om sammansatt utrikes- och försvarsutskott Från sammansatta utrikes- och försvarsutskottet hade följande skrivelse kommit in: Sammansatt utrikes- och försvarsutskott och försvarsutskottet har jämlikt 7 kap. 7 § riksdagsordningen i separata beslut och kommit överens om att genom deputerade i ett sammansatt utskott gemensamt bereda proposition 2016/17:128 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i samt motioner, proposition 2016/17:127 Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i samt motioner och proposition 2016/17:177 Svenskt deltagande i Europeiska unionens operation () samt motioner. Till deputerade och suppleanter i det sammansatta utskottet har utsetts de i bifogade förteckning upptagna riksdagsledamöterna. Det sammansatta utskottet, som benämns sammansatta utrikes- och försvarsutskottet (UFöU), har vid konstituerande sammanträde utsett följande presidium: (M), ordförande (S), vice ordförande Bilagan hade följande lydelse: (S)(S) (M) (M) (S) (S) (M)(M) (S)(S) (SD)(SD) (M)(M) (S)(S) (C)(C) (MP)(MP) (M)(M) (S)(S) (SD)(SD) (L)(L) (V)(V) (KD)(KD) (S)(S) Skrivelsen lades till handlingarna. § 5 Minskning av antalet suppleanter Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter skulle minskas enligt följande: från 28 till 27 i skatteutskottet från 29 till 28 i trafikutskottet från 74 till 73 i Kammaren medgav dessa minskningar. § 6 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2016/17:454 Interpellation 2016/17:454 Regeringens beredskapsjobb av (M) Interpellationen kommer inte besvaras inom svarstiden. Skälet till dröjsmålet är inbokade resor och engagemang som inte kan ändras. Interpellation 2016/17:463 Interpellation 2016/17:463 Folkmordet av (L) Interpellationen kommer att besvaras . Skälen till dröjsmålet är att kammaren var fullbokad och resor. Interpellation 2016/17:464 Interpellation 2016/17:464 Minoriteternas rättigheter i och inom det kurdiska självstyret av (L) Interpellationen kommer att besvaras . Skälen till dröjsmålet är att kammaren var fullbokad och resor. Interpellation 2016/17:469 Interpellation 2016/17:469 Korrekta personuppgifter hos myndigheter av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang. Interpellation 2016/17:473 Interpellation 2016/17:473 Åtgärder mot utländska stöldligor av (KD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang. Interpellation 2016/17:474 Interpellation 2016/17:474 Skillnaden i sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda av (M) Interpellationen kommer inte besvaras inom svarstiden. Skälet till dröjsmålet är inbokade resor och engagemang som inte kan ändras. Interpellation 2016/17:482 Interpellation 2016/17:482 Utfodring av vilt av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2016/17:492 Interpellation 2016/17:492 Distanshandel med alkohol av (KD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade resor för Sr . Interpellation 2016/17:493 Interpellation 2016/17:493 Nordiskt forskningssamarbete om missbruk och beroendefrågor av (KD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade resor för Sr . § 7 Anmälan om granskningsrapport Talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till socialförsäkringsutskottet: RiR 2017:10 Kommunersättningar för migration och integration – ett ogenomtänkt system § 8 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2016/17:182 till justitieutskottet KOM(2017) 253 till arbetsmarknadsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . betänkande 2016/17:UbU16 1 (M): Det har väl pratats om matchningsproblem på arbetsmarknaden. har vi pratat om att man behöver kunna utbilda sig under hela livet – det som ofta kallas det livslånga lärandet. Sanningen är ju att behoven har varit så stora som . Det känns lite som att vi har ropat vargen kommer , men kommer den på riktigt. Kassapersonalen i matbutiken byts ut mot självskanning. Appar byts ut mot hemsidor – för att inte tala om all ny teknik i dagens moderna bilar! Inte nog med att arbetsmarknaden nu förändras allt snabbare. Det tillskott av arbetskraft som vi har fått – eller för att tala klarspråk: alla de flyktingar som har kommit till – kan alldeles för lite för att klara sig bra på vår arbetsmarknad. Vi hade väl alla önskat att utvecklingen i stället hade gått hand i hand. Men är det snarare precis tvärtom. Det krävs alltmer utbildning för att man ska vara efterfrågad på arbetsmarknaden och för att man ska få ett jobb. De allra flesta av de nyanlända kan alldeles för lite och har inte den kunskap som krävs. Utbildning är nog långt ifrån hela lösningen på det här ganska stora problemet. Det är ännu viktigare att reformera arbetsmarknaden, att sänka skatten på framför allt låga inkomster och att införa ett bidragstak. Med detta sagt är det mycket som kan bli väldigt mycket bättre inom utbildningssystemet. Det behövs ett bättre innehåll och bättre och mer effektiva system. Vi har alla lagt fram förslag om att man ska bygga ut antalet utbildningsplatser inom de flesta utbildningar. Vi har gjort det tidigare, och vi gör det . Men vi får inte glömma bort att också säkra kvaliteten och se till att man lär sig rätt saker. Nyanlända behöver få läsa fler utbildningar . De ska på en och samma gång kunna lära sig svenska, läsa kurser på grundskolenivå och få en yrkesutbildning. Jag och tycker att man ska läsa svenska från dag ett i . Resten ska man läsa när man har fått uppehållstillstånd. Detta ska man göra i stället för alla de arbetsmarknadsutbildningar som vi vet inte leder någon vart. tvingas man lägga ned på att läsa korta Amsutbildningar som är så dåliga att de inte ger någonting generellt, speciellt inte för den som inte har grundskoleutbildning. Arbetsförmedlingens egna utvärderingar visar att dessa utbildningar tar de studerande längre bort från arbetsmarknaden. Detta om någonting måste vara definitionen på slöseri med skattepengar. Det är helt enkelt dyrt och dåligt. Kravet på att lära sig svenska bör gälla överallt och i alla kommuner, särskilt om man inte har ett jobb att gå till. Som jag nämnde tidigare får vi inte heller här glömma bort kvaliteten. Vi vet att kvaliteten tyvärr varierar stort i olika kommuner. Det gäller inte bara utbudet utan också innehållet. Därför vill vi att man ska ta fram en digital lärplattform för sfi. Med en sådan skulle det bli enklare att studera på distans, att studera som man arbetar eller som man har en praktikplats. Det skulle också bli lättare att lära sig svenska från dag ett redan innan man har fått uppehållstånd. För att förbättra kvaliteten och korta vägen till jobb vill vi också att ska ta fram nya sfi-program. Det är bara en tredjedel av kommunerna i som erbjuder sfi som är anpassad för dem som har en akademisk bakgrund. Det är ännu färre kommuner – var femte kommun – som erbjuder sfi kombinerad med yrkeskunskap för dem som har en yrkesbakgrund. I stället för att först lära sig svenska, sedan läsa grundskoleämnen och slutligen lära sig ett yrke skulle man kunna göra allt detta på en gång . Det är inte konstigt att det tar väldigt för nyanlända att ta sig ut på arbetsmarknaden, och det sker helt i onödan. Låt oss göra om allt, låt oss ha utbildningar som leder till jobb och låt oss ställa höga krav. Ingen utan jobb ska kunna sitta stilla och vänta, utan man ska plugga från morgon till kväll och göra allt som krävs för att kunna försörja sig. Det ska givetvis inte bara gälla dem som har fått uppehållstillstånd, utan det ska gälla alla. Det här betänkandet och vuxenutbildningen i stort handlar inte enbart om utbildning för vuxna nyanlända. Det är också en jätteviktig andra chans för exempelvis dem som hoppar av gymnasiet. Här påbörjade alliansregeringen ett viktigt arbete med att utöka utbildningsplatserna på framför allt yrkesvuxutbildningar. Om man inte har fullföljt sina gymnasiestudier kan det vara så att man ångrar sig. Sedan kan man återfå sin studiemotivation och tycker att det är kul att plugga för att sedan komma in på högskola eller universitet. Men det gäller långt ifrån alla. De allra flesta vill bara kunna få ett jobb. Sanningen är att de flesta vill plugga så lite som möjligt. Men de vill få ett jobb för att kunna försörja sig själva, tillåtas växa upp och bli självständiga. Då är just studieförberedande program inte särskilt bra. Tvärtom behövs det fler med en klassisk yrkesutbildning. Därför vill vi att dessa yrkesutbildningar fortsatt ska bli fler och bättre och finnas i hela landet. Det tror vi i och vi i Alliansen görs bäst om företag och näringsliv får vara med och utforma innehållet i utbildningarna. Det gäller både inom vuxenutbildningen och inom . kommer jag inte att ta upp så mycket här , för vi har haft en proposition och en debatt om det tidigare. Kort kan man säga att kanske är den viktigaste pusselbiten i alla de här utbildningsinsatserna för just det livslånga lärandet och omställningen på vår arbetsmarknad. Avslutningsvis vill jag berömma regeringen. Det sker inte så ofta, så lyssna noga! Vi i Alliansen har lagt fram ett förslag om att ta bort alla de hinder som helt i onödan gör att elever som gått i gymnasiesärskolan inte kan läsa vidare efter gymnasiet. Detta har regeringspartierna gått med på och yrkat bifall till. Det ska ni ha en stor eloge för – låt det ske oftare! Med det vill jag yrka bifall till reservationerna 1 och 2. 2 i (C): Som centerpartist står jag givetvis bakom alla partiets reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 1. Precis som avslutade vill jag också börja: Det är en bra dag ! Vi har ett motionsbetänkande där vi också har bifall till ett antal motioner. Just gäller det att lyfta frågan om alla elevers möjligheter till eftergymnasiala studier och då inte minst alla de elever som har gått i gymnasiesärskolan. Det finns nämligen ett tillkännagivande i betänkandet som säger att regeringen ska se över hur tillgången till eftergymnasial utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning kan förbättras. Det behövs många vägar framåt för alla! Det finns många engagerade människor runt om i vårt land, och också i vårt utskott, som har jobbat länge med den här frågan. Min partikollega kommer säkert att komma in lite djupare på den här frågan i debatten. Det känns väldigt bra att kunna nämna att när det gäller mycket av det som har skett i projektverksamhet kommer det nu förhoppningsvis att öppnas vägar framåt så att människor får möjlighet att på olika sätt och utifrån sina behov rustas för arbetsmarknaden. Det handlar om studier av olika slag, och det handlar också om andra former av insatser, om jag ska uttrycka mig så, för att komma närmare arbetsmarknaden. Vid ett antal tillfällen här i kammaren har man nämnt SV Kulturcollege i . Det är många som känner till den verksamheten och på vilket sätt det också rustar människor att komma närmare studier. Det behöver finnas olika broar och bryggor mellan varje steg i utbildningssystemet. På det sättet är detta alltså en väldigt bra dag, herr talman! I reservation 1 i detta utskottsbetänkande behandlar vi yrkesvux och , och eftersom jag yrkade bifall till denna reservation tänkte jag uppehålla mig mest vid den. Jag tycker att det finns många bra tankar från regeringen kopplat till vuxenutbildning. Man pratar till exempel om regionalt yrkesvux, där kommuner i samverkan arbetar för att arrangera de former av utbildning som näringsliv och arbetsliv behöver. Jag vill ändå ringa lite i en varningsklocka. Kommunpolitiker och regionpolitiker har nämligen hört av sig och på olika sätt lyft upp frågan om det ändå inte är så att antalet platser har blivit färre. När de jämför antalet platser med hur det regionala yrkesvux ser ut är det så mycket färre platser. Jag vill bara peka på detta. Det finns ingen statistik ännu, eftersom det är alldeles genomfört. Men inte minst regeringspartierna måste hålla ett öga på detta, något som även vi verkligen kommer att göra så att inte yrkesvux utarmas när vi behöver så mycket utbildning för dem som står en bit från arbetsmarknaden. var inne på sfi, en fråga som även vi i har lyft upp på olika sätt. Vi har ett förslag i en motion om en sfi-peng just för att ge individen möjlighet att välja utbildningsanordnare och att det inte alltid ska vara kommunerna som har planeringsmonopolet och är bäst på detta. Det finns en mängd utförare som skulle kunna göra detta på ett mycket bra sätt. Tyvärr avslås det förslaget. I betänkandet nämns någonting som jag också vill lyfta fram, och det handlar om den stora satsning som man gjorde på folkbildningens möjligheter med svenska från dag ett och även vardagssvenska. Det är spännande när man ser att vi har tio studieförbund i som tillsammans har nått 75 000 människor med olika former av introducerande språkutbildning på olika sätt. Det är en fantastisk möjlighet, och därför tänker jag att det blir så otroligt viktigt att säkerställa att den kompetens som man har byggt upp under de år som man verkat kan finnas kvar och att man får möjlighet att fortsätta på ett bra sätt. Tillbaka till reservation 1 som handlar om yrkesvux och , där vi pekar på besöksnäringens möjligheter att utvecklas. Jag tror att vi har fått glädjande besked från kopplat till naturturism. Landsbygdskommittén nämnde behovet av olika utbildningar i livsmedelskedjan, något som vi lyfter fram här. Vi ser även att utbildningarna inte är jämnt fördelade över landet, utan många av yrkeshögskoleutbildningarna är koncentrerade till våra tre storstäder. Det kommer nog alltid att vara så att söktrycket är allra högst i , och , men det är också så att kompetens behövs i hela landet, och därför blir det viktigt att fortsätta digitaliseringen av . Det är även viktigt att se över de kompetensplattformar som tas fram regionalt och att de får en bra möjlighet att möta de yrkeshögskoleutbildningar som man visar verkligen behövs. Med dessa olika synpunkter vill jag återigen yrka bifall till reservation 1. 3 (V): Som har nämnts tidigare debatterar vi utbildningsutskottets betänkande gällande vuxenutbildningen. Vi bör påminna oss själva om att det endast är sedan alla kommuner blev skyldiga att anordna motsvarande utbildning. Det är också en väldigt viktig debatt, vilket har nämnts även av föregående talare, gällande tillgången till vidareutbildning för dem som har gått gymnasiesärskolan. Vi i är glada över att vi har en bred samsyn kring detta. Vi anser dock att dessa utbildningar just nu är utformade efter studenter som har gått i den vanliga gymnasieskolan och att systemet därför behöver moderniseras och anpassas till hur verkligheten ser ut och utifrån de behov som finns. och resten av utskottet föreslår därför att ska rikta ett tillkännagivande till regeringen om att se över och förbättra tillgången till eftergymnasial utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning. Vi ska vara väldigt stolta över att vi har kunnat komma överens om detta. Jag vill yrka bifall till reservation 5 under punkt 6 som bland annat handlar om etableringen och möjligheterna för nyanlända att lyckas i vårt land. Språket är, som de flesta känner till, en nyckel för att komma in i samhället. De utrikesfödda som trots i inte har fått möjlighet att lära sig tillräckligt bra svenska har också mycket svårare att få ett arbete. Att se till att de får möjlighet att lära sig svenska är en smart investering på flera sätt. Det är därför välkommet att regeringen efter överenskommelser med har gett studieförbund, folkhögskolor och andra aktörer rätt att bedriva svenskundervisning för asylsökande. Men det behövs mer. Även om en del av de asylsökande inte kommer att stanna i leder en ökad kunskap i språket till en närmare koppling till och en bättre bild av vårt land som också gynnar . För att nya svenskar snabbt ska kunna komma in i samhället och kunna delta i samhällslivet vill ge dem bättre möjligheter att lära sig svenska. Utbildning i svenska för invandrare, sfi, har flera problem och brister som det ser ut . Avbrotten i utbildningen är många, och det råder brist på kvalificerade sfi-lärare. Det finns även brister i sfi när det gäller själva utformningen. kompenserar inte utbildningen i tillräckligt stor utsträckning för de klasskillnader som finns eller det språkliga avstånd som kan finnas. ser behovet av att höja kvaliteten i utbildningen för att säkerställa att alla får rätt till en bra sfi- och svenskundervisning. Men vi behöver också göra det lättare att kombinera sfi med andra etableringsinsatser, som praktik, förbättrad validering etcetera. Den löpande intagningen är också en faktor. En annan är att den studerande tvingas göra avbrott i studierna för att man är tvungen att ta ett jobb och försörja sig, även , för att inte gå miste om sin försörjning. Det handlar också om att delta i olika program. Det här systemet bör ses över. Det skapar en motsägelsefullhet, då individen å ena sidan ställs inför ett behov att skaffa sig goda kunskaper i svenska och å andra sidan ställs inför de andra kraven från arbetslivet och samhället. Mot bakgrund av den brist på sfi-lärare som råder tycker vi från sida att vi bör satsa på utökad distansundervisning och digitalisering av undervisningen, som andra partier har nämnt. Jag är glad att de borgerliga partierna har nämnt det från talarstolen, men frågan som ställs i mitt huvud är varför det här inte skedde , när Alliansen satt vid makten. Det här skulle kunna vara och kommer att bli ett väldigt bra sätt att tillgängliggöra utbildningarna för asylsökande och se till att utbildningarna blir mer rikstäckande. Detsamma gäller frågan från vilken dag man ska få gå på sfi. har vi ett system där man inte får börja från dag ett, vilket skapar stora problem. Å ena sidan ökar kraven på de asylsökande att skaffa sig jobb och därmed kunna få stanna i landet, å andra sidan möjliggör vi inte för de asylsökande att lära sig språket genom att gå sfi. Därför föreslår att sfi-undervisningen ska ske från dag ett. Även där blir frågan varför alliansregeringen inte gjorde någonting åt saken. Med det sagt vill jag hålla mitt anförande ganska kort i den här debatten, då vi har diskuterat vuxenutbildningsfrågorna i andra betänkanden också. Jag yrkar som sagt bifall till vår reservation nr 5. 4 (L): Jag hade en gång, när jag vikarierade i grundsärskolan, en elev som sa till mig: Alla frågar mig vad min vill bli. Det är aldrig någon som frågar mig vad jag vill bli. Är det för att de tror att jag redan är någonting, att jag är dum och därför inte kan bli någonting? Jag vill också bli någonting, ; inte är väl jag bara dum? när vi står här i talarstolen vill vi förklara och berätta om de skillnader som finns mellan oss. Vi vill visa vad det är som skiljer det egna partiets politik från alla andra partiers politik. Vi missar då att tala om att vi faktiskt är överens om saker och inte bara ligger i luven på varandra. Men att vi tar upp skillnader beror på att vi vill visa att det finns olika vägar och på att vi vill pusha på varandra: Det här tycker vi är viktigt, och det vore bra om ni också gjorde det! Därför är jag sanslöst glad att få stå här och veta att det råder en total uppslutning och enighet kring det förslag som ska ge dem som går på särgymnasiet möjlighet att studera vidare. Det är helt fantastiskt! var vi flera ledamöter från flera partier som stod här i talarstolen och tog upp just den här problematiken, men då fanns det egentligen inte så många lösningar i sikte. Att det efter bara råder total uppslutning är otroligt roligt. Utskottet föreslår att ”ställer sig bakom … att regeringen särskilt ska se över hur tillgången till eftergymnasial utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning kan förbättras”. Nyckelordet här är ”hur”, inte ”om”. Det handlar inte om en utredning som ska titta på om det är möjligt och om det behövs, utan det handlar om hur det kan göras. Jag tänkte tala lite grann om bakgrunden till varför det här är viktigt, även om vi är överens allihop. Det handlar om den inlåsning som gymnasiesärskolan innebär. skrev vi i under FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Den innebär att alla har rätt till högre studier på lika villkor och till ett livslångt lärande utan diskriminering. Så fungerar det inte . Inget av programmen på gymnasiesärskolan leder till grundläggande högskolebehörighet. Vill man studera vidare är det folkbildningen, eller någonting åt det hållet som gäller. Gymnasiesärskolan låser in elever. Jag är alltid lika glad när jag, som tidigare talare här, får lyfta SV Kulturcollege hemma i . De gör en fantastisk insats. ska det inte behöva vara så att det bara är folkbildningen som tar i det här. Vi tar inte samma ansvar för alla ungdomar. Vi säger att vissa inte behöver ha en statlig eller utbildning. Sedan kommunerna tog över ansvaret för särskolan har elevantalet i princip fördubblats. Varför det är så kan vi säkert dividera om, men det är så det ser ut. Vi har aldrig haft så många barn inom gymnasiesärskolan eller på grundsärskolan. Vi gillar ju projekt i . Vi tycker att det är bra. Det finns nästan hur många projekt som helst. Det är toppen när man vill testa någonting nytt och se om det fungerar. Sedan är tanken att projekten också ska leda någonstans. Är de bra blir det verksamhet, är de dåliga lägger vi ned dem och testar någonting annat. Problemet är när projektformen i stället ersätter de långsiktiga och permanenta lösningarna. Det som är tänkt att vara testverksamhet som det sedan ska hända någonting med läggs bara ned, och så gör vi ett nytt projekt. Det är det här som är problemet. Det är projekt på projekt på projekt för en grupp som absolut inte ska ha tillfälliga lösningar. Det finns ett antal projekt som är riktade till den här målgruppen, intellektuellt funktionshindrade, men det finns i princip ingenting permanent. I teorin finns det utbildningar inom såväl folkhögskolan som och yrkesvux. Men i praktiken är det väldigt få som vänder sig till målgruppen. Eller rättare sagt: Det finns många folkhögskoleutbildningar för personer med intellektuell funktionsnedsättning, men få utpräglade yrkesutbildningar och väldigt få som de facto går att söka. Det finns inga specifika yrkesutbildningar för dem med intellektuell funktionsnedsättning. Det finns inga anpassade utbildningar, utan var och en måste hålla koll på varje enskild skola. Dessutom måste man bo på rätt ställe, för det finns i princip ingenting norr om , utan man förväntas flytta på sig. Det här handlar om fördomar och förväntningar. Det handlar om att föra diskussionen om hur personer med intellektuell funktionsnedsättning ska få möjlighet att göra aktiva val, få makt över och i sin vardag och sitt liv och naturligtvis få mer inflytande. Det är därför det här är så viktigt. Det här med förväntningar och inflytande över sin egen vardag är naturligtvis någonting som gäller oss alla. Som har nämnts finns det mycket som behöver göras inom exempelvis sfi, inte minst att säkra kompetensen hos lärarna. Någonting annat som behöver göras är att snabbt se till att människor som kommer till får möjlighet att känna sig delaktiga och känna att de blir en del av samhället.