prot · H409113 · 2017-05-18 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollen för justerades. § 2 Anmälan om ändrad partibeteckning Från hade följande skrivelse kommit in: Anmälan om ändrad partibeteckning Härmed vill jag meddela att jag har utträtt ur och inte längre tillhör riksdagsgrupp. Jag ska alltså vara riksdagsledamot utan partibeteckning under återstoden av valperioden. Skrivelsen lades till handlingarna. § 3 Anmälan om kompletteringsval Talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält som suppleant i civilutskottet. Talmannen förklarade vald till § 4 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2016/17:498 Interpellation 2016/17:498 Bredband till alla av (KD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är brist på tider i kammaren samt tidigare inbokade resor och arrangemang. § 5 Anmälan om faktapromemoria Talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2016/17:FPM86 Meddelande om skydd för migrerande barn KOM(2017) 211 till socialförsäkringsutskottet § 6 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2016/17:RR4 till finansutskottet 2016/17:3721 till skatteutskottet § 7 Ändring i lagen om kontroll av skyddade beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2016/17:MJU21 Ändring i lagen om kontroll av skyddade beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel (prop. 2016/17:155) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 13.) § 8 Vissa frågor om Försvarsmaktens personal betänkande 2016/17:FöU4 Vissa frågor om Försvarsmaktens personal 1 (L): Det betänkande som försvarsutskottet nu har tagit till kammaren handlar om den viktigaste länken i det svenska militära försvaret, nämligen dess personal. Vissa frågor om Försvarsmaktens personal Det är denna kammare beslutade att vilandeförklara totalförsvarsplikten i , herr talman. Det gjorde vi . Så här i efterhand är det rätt många som uppfattar det beslut kammaren då tog som ett – ursäkta uttrycket – osedvanligt korkat beslut. Men det ska sägas att vi åren innan plikten avaktiverades hade en situation som präglades av att långt fler ville göra värnplikten än vi kunde bereda plats för, herr talman. Det är nog en god svensk konstitutionell praxis att föredra frivillighet framför tvång mot medborgarna. Det brukar kallas proportionalitetsprincipen. blev dock bilden av övergången till frivillig personalförsörjning att vi i och för sig lyckades rekrytera en hel del soldater och utbilda dem – men inte behålla dem. gjorde försvarsutskottet en egen, oberoende uppföljning av bemanningssituationen i den då insatsorganisationen. Det visade sig ganska tydligt att vi inte lyckades att på frivillig väg rekrytera mer än i stort sett hälften av de soldater vi behövde. Läggas till detta kan också att värnplikten innan den avaktiverades underminerades av en lång rad regeringar – de flesta faktiskt socialdemokratiska. avskaffade vi repövningarna, vilket innebar att när en soldat väl var utbildad och lämnade regementet för muck skulle han eller hon aldrig mer komma tillbaka. Krigsförbandsövningarna fanns nämligen inte längre. Tidigt avskaffade vi både plutonsbefäls- och kompanibefälsutbildningarna, och med plikt – som då omfattade av den manliga årgången – var bevakningssoldat den viktigaste befattningen bland de värnpliktiga. Det var en utbildning som inte ens kvalificerade till tjänstgöring i internationella insatser. Vad lär man sig då av detta? Jo, herr talman, det finns ett gammalt gott uttryck som lyder: Ingen idé är så god att den inte kan förstöras under implementering. Det är nog viktigt att vi , när plikten åter är aktiverad genom regeringsbeslut , erinrar oss just detta: Alla reformer har förutsättningar att gå snett i olika riktningar. Jag hoppas att både regeringen och Försvarsmakten som myndighet nu närmar sig ett system som ska bestå av både plikttjänstgörande personal och frivilliga med största ödmjukhet. Det är väl inte minst mot den bakgrunden jag ändå måste uttrycka att det är anmärkningsvärt att regeringen väljer att inte förankra beslutet om aktiverande av värnplikten i riksdag, bland folkvalda. stod den nuvarande försvarsministern i den här talarstolen i den här kammaren och angrep hårt det faktum att en alliansregering , med fyra rösters marginal, beslutade om frivillig personalförsörjning. kan jag konstatera att samma person, nu försvarsminister i den nuvarande regeringen, väljer att inte ens ta frågan till kammaren. Någonstans kan jag också förstå – och byter jag ämne, herr talman, till veteranpolitik – att det finns socialdemokrater som har svårt att ta till sig tanken på en veteranpolitik just för militärer. Det är dock mer än svårt för mig att förstå att man också är avogt inställd till att ge de civilt tjänstgörande statstjänstemän som just nu finns ute i världen lika goda villkor som de militära veteranerna och den militära personalen. Jag talade på ett seminarium där det också fanns en kvinna som tjänstgjort som ebolasköterska i . Hon berättade om sin arbetssituation – om sin ensamhet och utsatthet och om de fysiska risker som var förenade med hennes tjänstgöring, liksom det slitage hon upplevde. Det var för mig helt uppenbart att det var i stort sett på pricken det våra militära veteraner upplevt till exempel i . Vissa frågor om Försvarsmaktens personal Därför blir det svårt för mig att ni i arbetarrörelsen, som alltid har slagits för lika villkor för lika arbete, så konsekvent säger nej till rimliga villkor, rimligt stöd, rimlig hjälp och rimligt erkännande också när det gäller sjuksköterskor, brandmän, poliser och annan personal som tjänstgör på svenska statens uppdrag internationellt. Det finns många civila tjänstemän som har fått betala det yttersta priset för sin tjänstgöring utomlands, både i och senast i . Vi känner alla till det tragiska som hände . Dessa människor är utsatta, och jag tror att det är er plikt i denna kammare att ställa upp och ge dem samma erkännande och samma stöd som våra militära veteraner. Med det, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 12. 2 HANS (M): Vi måste förhålla oss till verkligheten sådan den är. Det är rätt och riktigt inte minst när det gäller så viktiga och långsiktiga frågor som försvars- och säkerhetspolitiken. En ny, försämrad normalbild har etablerats. Vi står inför ett försämrat säkerhetsläge i vårt närområde , och att stärka försvarsförmåga är en av de viktigaste uppgifterna för oss politiker över hela det politiska spektrumet. Vi ser ett aggressivt som blir alltmer auktoritärt och inte respekterar andra länders gränser. Det finns ett före den illegala annekteringen av och ett annat efter den illegala annekteringen av . Människor skadas och dödas genom främmande makts våld riktat mot . Utöver detta finns andra betydande orosmoment i omvärlden som påverkar säkerhet på ett negativt sätt. Det handlar till exempel om utvecklingen inom EU och utmaningen från populistiska krafter, om en ny amerikansk administration i vars säkerhetspolitiska linje ännu inte är helt tydlig – för att uttrycka det milt – samt om sönderfallet och radikaliseringen i länderna i södra grannskap. Jag är därför stolt över att som moderat ha bidragit till att försvaret i vårändringsbudgeten får extra, här och . var tydliga med att vi ville se mer resurser till försvaret , varav 500 miljoner . Det blev som vi sa. finns det anledning att vara pådrivande för fler åtgärder som stärker vår försvarsförmåga; det kommer att vara tydliga med i de fortsatta förhandlingarna om försvarsekonomin. En helt central aspekt för att kunna garantera den svenska försvarsförmågan och stärka den operativa förmågan är att det finns en fungerande personalförsörjning. Detta gäller särskilt mot bakgrund av det försämrade säkerhetsläget. Vi kan också konstatera att den frivilliga personalförsörjningen inte har fungerat fullt ut som det var tänkt när den infördes. Detta måste vi vara tydliga med då det gäller att förhålla sig till verkligheten. Vi moderater har också varit självkritiska. ställer sig bakom att plikten återaktiverats på sätt som sker och att en mindre del värnpliktiga kan komma att tas ut för att komplettera dem som frivilligt söker sig till den militära grundutbildningen. Detta görs för att nå upp till det mål på 4 000 grundutbildade som Försvarsmakten anger som den önskvärda nivån. Vissa frågor om Försvarsmaktens personal Genom detta blandsystem av frivillighet och värnplikt skapas bättre förutsättningar för ett långsiktigt hållbart system. Förhoppningsvis kan värnplikten också leda till att fler får upp ögonen för möjligheten att efter avslutad utbildning ta anställning i Försvarsmakten som heltids- eller deltidsanställd soldat eller , och inte minst viktigt som hemvärnssoldat. Till det kommer ett behov av att få fler att välja officersbanan. ser vi på grund av pensionering och annat en förlust av ca 200 officerare mot bara 150 som kommer in. Det är dock viktigt att vara tydlig med att frivilligheten fortsatt ska utgöra grunden för försvarets personalförsörjning. Detta var också utgångspunkten för den utredning som presenterade förslaget om återaktiverad värnplikt. Frivilligheten garanterar att vi kan ha en hög beredskap och tillgänglighet med kompetenta förband som är väl samövade. Detta är något som är viktigt för att kunna ha en hög beredskap på exempelvis och på andra strategiskt viktiga platser. Försvarsmaktens behov är det som måste vara grunden för personalförsörjningen. I sammanhanget kan man också konstatera att den återaktiverade värnplikten heller inte löser problemet med personal som avslutar sina kontrakt . Därför måste Försvarsmakten förstärka arbetet med att rekrytera frivilliga som vill ta anställning som soldater eller sjömän i försvaret. Från sida har vi pekat på vikten av att försvaret kan erbjuda ett intressant helhetspaket för unga män och kvinnor som skulle kunna tänka sig att arbeta i Försvarsmakten. Det handlar om allt från meningsfulla övningar till löner och förmåner. Värnplikten gjordes vilande genom beslut här i . En majoritet med en övervikt av tre ledamöter – jag tror att det var tre, herr talman – röstade för. Det var helt i enlighet med vad en tidigare enig försvarsberedning med ledamöter från alla dåvarande riksdagspartier föreslagit. har det från socialdemokratiskt håll, precis som kollegan framhöll, framförts klagomål på att ett sådant beslut fattades med en så pass liten övervikt. Men när man återaktiverar, herr talman, återkommer man från den rödgröna regeringens sida inte ens till . Förändringen blir föremål för ett samtalssamkväm med försvarsministern på hans departement. Är det att visa parlamentet och respekt? är det och därmed veterandagen. Med stor stolthet kan jag konstatera att starkt medverkat till att för sedan uttalade som sin mening att detta bör bli flaggdag. Det är ett sätt att visa respekt för alla dem som tjänat och vår nations intressen både som militära och civila. Det ena partiet efter det andra, med undantag för , har också kommit att ansluta sig till denna hållning. Det är glädjande inte för min, mitt partis eller kammarens skull utan för att vi tillsammans hedrar och aktar våra veteraner. Min kollega kommer i sitt anförande om att utveckla de olika enskilda delarna i de moderata motioner vi väckt för att skapa en bra och fungerande personalförsörjning för Försvarsmakten. För egen del yrkar jag bifall till reservation 5 från den samlade Alliansen. 3 (SD): Vissa frågor om Försvarsmaktens personal För tids vinnande yrkar jag endast bifall till reservation 1. , när var nya i , var vi ensamma om att vilja återinföra invasionsförsvar och värnpliktsutbildning. Vi blev hånade för vår politik. Att skydda sitt eget territorium i första hand var omodernt. Att använda plikten för att bredda ansvaret för försvaret till en större del av befolkningen var omodernt. har alla partier svängt över till den politik vi redan då, , hade. Det som skiljer oss från åtminstone sex av de andra partierna är att vi inser att ett invasionsförsvar kommer att kosta minst dubbelt så mycket som insatsförsvaret. Sex partier säger jag, därför att Liberalerna har visat att de är beredda att budgetera för upprustning. Vad gäller de andra partierna är det det visar sig om ni tänker budgetera mer till invasionsförsvarets uppbyggnad eller inte. Den takt som den så kallade försvarsgruppen, regeringen med stödpartier, har angett för anslagen till försvaret, mer , räcker inte. Det skulle ta innan åter har av bnp till försvaret. En årlig höjning av försvarsanslaget på mer vore mer på sin plats. Med vårt geostrategiska läge finns det inte någon rim och reson i att vi ska vara enda nation i norra som inte upprustar. När vi försörjer försvaret med personal är det med olika kategorier av personal. hade vi yrkesofficerare, reservofficerare och värnpliktiga officerare samt värnpliktiga gruppbefäl och soldater. Efter att allianspartierna i röstade bort värnpliktsutbildningen fick vi ett nytt system med officerare, specialistofficerare, reservofficerare och GSS-kontrakterade. GSS-kontrakten skapades av två slag: tidvisa och kontinuerliga. Under vägs gång har det bestämts att markförsvaret ska omfatta endast två brigader, varav en försörjs med kontinuerligt kontrakterad personal, så kallade GSS/K. Denna brigad är komplett med materiel och personal och har hela som försvarsområde. Den andra brigaden ska försörjas med kontrakterad personal, så kallade GSS/T. Denna senare brigad är ännu inte komplett. Arméns återtagna förmåga ska vara att i brigads ram kunna manövrera och slå en motståndare i styrkeförhållandet tre till ett. Med den brigad vi har kan vi alltså slå en förstärkt bataljon. När den andra brigaden är på plats ska vi kunna slå två förstärkta bataljoner. Målbilden för det nya personalförsörjningssystemet fick namnet 2014. Armén skulle få ca 750 officerare, 1 400 specialistofficerare, 900 reservofficerare, 4 000 GSS/K och 6 000 GSS/T. Sammanlagt skulle det vara en svensk armé om drygt 13 000 man. Som alla vet blev det inte så. IO 14 blev allvarligt försenad. Alliansregeringen vidtog dock inga åtgärder utan gjorde i det längsta försök att påvisa att läget var under kontroll. Det var först som erkände att det är nödvändigt med utbildning av värnpliktiga för att rädda läget. Vissa frågor om Försvarsmaktens personal Det har alltså visat sig svårt att uppnå rätt numerärer på de tidvisa kontrakten. Målbilden för hela IO 14 var 6 200 GSS/K och 9 900 GSS/T för alla försvarsgrenar. Det märktes 2014 att IO 14 skulle bli försenat med , då målet med GSS/T verkade bli nått först . Ett problem är att GSS/T-soldaten inte kan kräva av sin arbetsgivare att få ledigt för att tjänstgöra i Försvarsmakten. När de värnpliktiga i det gamla systemet fick inkallelseorder för repetitionsutbildning var det inget att diskutera om. Det var plikt att delta. Men även GSS/K-kontrakten har haft en oroväckande tendens, då mellan av de kontrakterade har lämnat sin tjänst . Det slutade, som bekant, med att Försvarsmakten tvingades börja repetitionsutbilda tidigare värnpliktsutbildade för att kunna fylla på förbanden med personal. Efter att blivit klar med sin utmärkta personalförsörjningsutredning bestämde sig regeringen för att återinföra skyldigheten att mönstra och genomföra grundutbildning med värnplikt. Därmed är nu det misslyckade och farliga experimentet att lägga ned utbildningen av värnpliktiga helt avslutat. Vi har kunnat se hur den partiella värnplikten i och fyllt en viktig roll. Det handlar inte bara om att fylla upp förband med värnpliktiga meniga och gruppbefäl, utan det handlar också om att föra in fler medborgare på den militära banan. Många av dem som fullgör värnpliktsutbildningen kommer att skriva på kontrakt som kontinuerliga gruppbefäl, soldater och sjömän. Andra kommer att skriva på hemvärnskontrakt eller passa in som civilpliktiga i totalförsvaret. Ytterligare andra kommer att söka in till officersprogrammen. Det är bra att plikten kommer i fokus. Det ska i grunden inte vara frivilligt att försvara sitt fosterland. Det förs en diskussion om vad som är definitionen av ett försvar som är folkförankrat. Jag menar att det måste knytas till beredskap att agera. Vi måste vara beredda att försvara med vapen i hand, även om utgången av kriget kan te sig oviss. Då är vi tillbaka till det gamla solidariska igen, fast med moderna förtecken. Ett annat område inom Försvarets personalförsörjning som kan visa sig innehålla en del fällor är officersutbildningen. Min gode kollega kommer senare att belysa detta i sitt anförande. 4 HANS (M) replik: Låt mig först som politiker erkänna ett misstag. Under mitt anförande yrkade jag bifall till Alliansens reservation under punkt 5, men den heter reservation 9. Jag yrkar alltså bifall till reservation 9. Om jag hade yrkat bifall till reservation 5, som jag råkade säga, hade det varit reservation, och det var inte min mening. Jag ber eventuellt också om ursäkt om han finner det förgripligt av mig att ha närmat mig hans reservation. Men jag drar mig tillbaka från den redutten. Jag läser i betänkandet ur den motion som med flera har skrivit. Där står det att samtliga unga män i en årsklass ska mönstras på plats, frivilligt för kvinnor, och att ska tillkännage detta för regeringen. Vissa frågor om Försvarsmaktens personal Vilket decennium befinner sig i? Jag tror att vi är många som är oerhört stolta över de kvinnor och män som tjänar och svensk försvarsmakt. Även när vi nu delvis återaktiverar plikten gäller den lika för män och kvinnor. Då måste jag ställa frågan: Hur tänker när man säger att alla unga män i en årsklass ska mönstras, men att det ska vara frivilligt för kvinnor? Varför ser ni bara till halva befolkningens och inte hela landets intresse? 5 (SD) replik: Att , även om det är av misstag, kan tänka sig att rösta på en sverigedemokratisk reservation är positivt, för vi sverigedemokrater röstar ju på era reservationer och motioner när vi tycker att de är bra. Ni har inte varit mogna för det . Men det kan ju börja med ett misstag och kanske fortsätta med en medveten satsning . Ni har ju öppnat dörren för att förhandla, så helt fel var det kanske inte. Detta att vi vill att alla unga män ska mönstra och genomgå en kort tredygnsutbildning är för att föra samman befolkningen. Vi tenderar att få ett sönderslitet samhälle om vi inte är solidariska med varandra. Vi har svårt med integrationen av de massinvandrade och så vidare, och kan värnplikten och försvaret vara ett verktyg för att hålla landet samman. Genom att mönstra alla unga män och låta dem genomgå en tredygnskurs i uniform tror vi att man för samman befolkningen. Det tycker vi är både modernt och riktigt. 6 HANS (M) replik: Jag vill verkligen understryka att när jag yrkade bifall till reservation 5 i stället för 9 var det ett misstag, och jag hoppas att det inte ska upprepas på något sätt. Det har talmannen min garanti på. säger att mönstringsplikten för samtliga unga män är för att föra samman befolkningen och att det skulle vara modernt. Kan utveckla vad som är det moderna med att föra samman hela befolkningen när halva landet ska få göra det frivilligt och den andra halvan, de unga männen i en årsklass, ska mönstra på plats? Vad är det för modernt i detta? Vad är det som för samman och helar? I min värld är det ganska unket, och det är inte helt utan synnerligen halvt och haltande. 7 (SD) replik: Modernt säger jag, därför att hos unga människor finns det en större förståelse bland unga män för att man med plikt ska delta i ett gemensamt försvar av landet, medan många unga flickor anser att det kanske bör vara endast för dem som känner att de är mogna uppgiften. Om man tar till sig världshistorien kan man se att arméerna oftast har bestått av män, och det beror på att män kan uppfylla de fysiska krav som soldatlivet kräver. Jag tycker inte att det är konstigt, och jag tror inte att allmänheten tycker att det är konstigt, att man har en mönstring för alla unga män men att det är frivilligt för flickorna. Vissa frågor om Försvarsmaktens personal När vi sedan utvecklar totalförsvaret kommer det säkert att finnas plats även för många flickor, och många kommer kanske dessutom att gå den här kursen frivilligt. 8 (C): Herr talman, ärade ledamöter! Personalförsörjningen är ett viktigt område och en stor utmaning för Försvarsmakten. Vi arbetar med att ta steg i riktning mot en bättre personalfyllnad och att lösa de behov som finns av rekrytering och bemanning. Totalförsvarsplikten med rekrytering till Försvarsmakten i fredstid upphörde . Rekryteringen skulle i stället baseras på frivillighet. Men det har varit möjligt att återaktivera totalförsvarsplikten om omvärldsläget skulle kräva det. Plikten kan sägas ha legat i träda snarare än avskaffats, vilket en del påstått. Sedan har säkerhetsläget förändrats i världen och också i vårt närområde. är det en realitet att Försvarsmakten inte har lyckats rekrytera det som varit målsättningen när det gäller soldater men också officerare. Vi ser att det finns behov av bemanning både på officerssidan och på personalsidan. Grundläggande för svensk försvarsförmåga är att vi har en god personalförsörjning och en långsiktig plan och beredskap. Den sammantagna bilden är därför allvarlig. Vi behöver fatta beslut i närtid för att på lyckas bättre. vill i grunden se en rekrytering som baseras på frivillighet, där motivation och goda incitament lockar individer till försvaret. På grund av det försämrade säkerhetspolitiska läget beslutade regeringen att återinföra skyldigheten att mönstra och genomföra grundutbildning med värnplikt. tycker att detta är rimligt och står bakom beslutet. Totalförsvarspliktiga blir skyldiga att mönstra, och från nyår kommer grundutbildningen att bli med värnplikt. Det blir en kombination av frivillighet och plikt, och det gäller lika för båda könen. är i full gång med att utveckla sitt arbete och sin organisation för att möta denna behovsbild och för att lyckas bättre med rekryteringen i förhållande till de målsättningar som gäller. Det beredskapsunderlag som skickas ut till dem som fyller har en svarsfrekvens på . kan kalla även de som inte har svarat på beredskapsunderlaget. Det urval som görs efter de olika proven är viktigt. Det är de bäst lämpade som ska väljas. De berörda måste också vara folkbokförda i . rapporter från årets första månader visar att intresset för den militära grundutbildningen har ökat jämfört med början av 2016. Det är fler ansökningar och fler godkända rekryttest. Det är också fler som bokar tid för mönstring. I årskullen född svarade 22 273 av 95 677 att de var motiverade att gå vidare i en kontakt med Försvarsmakten. Det innebär att många är motiverade och lämpliga att gå in i en utbildning nu när målet är 4 000 . Det är inte alltid praktiskt lätt eftersom man inte har möjlighet att avboka tiden för mönstring. Men det finns möjlighet att boka om och alltså hitta en annan tid. Vissa frågor om Försvarsmaktens personal I den utredning som kom lades olika nivåer fram för vad som kommer att krävas för att få en bra bemanning i närtid. Försvarsberedningen behöver ta detta på största allvar och presentera målsättningar , 2022, 2023 och 2024. Man har också presenterat beräkningar på att det skulle kosta minst 2 miljarder ytterligare om vi skulle utbilda 8 000 . Det är viktigt för att man hittar ett system som löser Försvarsmaktens rekryteringsbehov och att man får starka incitament och långtgående frivillighet. Att successivt öka utbildningsvolymen kräver infrastruktur. Det kräver bland annat lokaler, övningsområden och utrustning men också befäl och instruktörer. har Försvarsmakten inte fler tillgängliga instruktörer än att man klarar att utbilda en volym på 4 000 . Dimensioneringen av antalet officerare är avgörande för om vi kommer att lyckas att växla upp och öka antalet utbildade.