prot · H409107 · 2017-05-09 00:00:00 — Men hur är det med stålindustrin, som är i en liknande situation – exportberoende och med långa avstånd och stort beroende av lastbilstrafik? Hur är det med pappersindustrin, som är i samma situation som skogsindustrin och stålindustrin? Vilka branscher kan räkna med att undantas, och vilka kan det inte? Om ett antal branscher ska räddas från en skadlig beskattning genom undantag – för jag utgår från att det är därför de ska undantas, det vill säga för att ni inser att beskattning är skadlig för branschen – vad händer då med miljövinsten? Regeringen är oroad för utvecklingen i den svenska exporten; det kunde vi läsa om i gårdagens . Där framgår tydligt att regeringens exportstrategi inte levererar. Därför blir mina sista frågor till finansministern just nu: Vilka branscher ska undantas från avståndsbeskattningen? Och hur menar finansministern att kilometerskatten harmoniserar med målet om ökad export, fler jobb och EU:s lägsta arbetslöshet? 80 Finansminister (S): säger att miljö är viktigt. kan jag notera att i sin budgetmotion kraftigt skär ned på miljöanslagen och ligger väldigt lamt till när det gäller den aktiva miljöpolitiken trots att 2016 var det varmaste år som någonsin har uppmätts. Från regeringens sida har vi däremot arbetat oerhört aktivt med klimatfrågorna hela vägen sedan vi klev in i . Vi har kraftigt ökat miljöbudgeten men också på andra sätt ökat miljöstyrningen. En vägslitageskatt skulle vara ett sätt att kunna öka miljöstyrningen. Man skulle dels kunna driva utvecklingen mot miljövänligare fordon, dels kunna förändra relationen mellan när det är lönsamt att köra på lastbil och när det är lönsamt att köra på båt eller tåg. För att detta ska vara möjligt är det naturligtvis viktigt att också satsa mer på infrastrukturen, och det är någonting som regeringen gör. Den exakta utformningen av en vägslitageavgift är någonting som vi arbetar med i just , så det går inte att uttala sig om . Överläggningen var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2016/17:487 om kemikalieskatten 81 Finansminister (S): har frågat mig om det är min uppfattning att kemikalieskattens utformning bidrar till fler jobb och stärker svensk handel, och i så fall på vilket sätt. Frågan är ställd mot bakgrund av att försäljning direkt från utländska försäljare till svenska konsumenter undantas från beskattning i den föreslagna skatten på kemikalier i viss elektronik, vilket befarar kommer att leda till minskad försäljning för svenska butiker och till färre jobb. Det huvudsakliga syftet med kemikalieskatten är att minska tillförseln av farliga ämnen till människors hemmiljö. har bedömt att utländsk e-handel kommer att öka på grund av skatten. Regeringen har inte gjort någon annan bedömning än utredningen i den delen. Andra faktorer, exempelvis kostnader för frakt eller annat i samband med köp från utlandet, spelar sannolikt större roll för utvecklingen av utländsk e-handel än den föreslagna skatten. Det bör också noteras att den ”skattechock” som nämner kan undvikas om varorna inte innehåller miljö- och hälsofarliga kemikalier. Med högsta skatteavdrag blir den maximala skatten . 82 (M): En kemikalieskatt kommer att införas . I stället för att skatten ska grundas på den exakta mängd miljöfarliga kemikalier som produkterna innehåller har regeringen valt att beskatta varorna efter deras totala vikt. Det är produkter som köps i som omfattas av den skattechock som hänvisade till. I vissa fall kommer det att löna sig att köpa samma vara på nätet, från exempelvis eller . Det är något som kommer att leda till minskad försäljning för svenska butiker och färre jobb. Detta rimmar inte alls med den rödgröna regeringens mål om lägst arbetslöshet i EU . Min fråga till finansminister var: På vilket sätt menar finansministern att kemikalieskattens utformning bidrar till fler jobb och stärker svensk handel? Finansministern väljer att svara med att det nog inte blir så farligt. Jag kan inte tolka svaret på något annat sätt än att detta förslag inte alls främjar svenska jobb och stärker svensk handel. Finansministern tar också upp höga transportkostnader som ett argument mot att den utländska e-handeln skulle öka. Inte heller detta håller eftersom fraktkostnaderna ofta är noll eller samma som hos svenska företag. Ett exempel är Proshop, som är beläget i . Där är fraktkostnaden noll för en Iphone. Var skulle du köpa din mobiltelefon om garantin är densamma om du köper den från ett annat land, om frakten är noll och om kostnaden för själva telefonen är lägre? Även om finansministern skulle få rätt i sin prognos om att den utländska e-handeln bara kommer att öka kan det omöjligt medföra en förstärkning för svensk handel och svenska jobb. En förstärkning skulle nämligen kräva en ökning, och inte en minskning. Vad hände med kravet från Löfven på att varje åtgärd ska leda till fler jobb? Jag skulle vilja att finansminister förklarar hur det i så fall skulle gå till. Gynnar kemikalieskatten regeringens mål om lägst arbetslöshet i EU 2020? 83 Finansminister (S): Jag tror att gör sig dummare än vad hon är. Man kan naturligtvis inte bara titta på hur man utformar skatter; man måste också titta på vad man använder skatteintäkterna till. De intäkter vi får från kemikalieskatten kommer vi att använda till olika områden som stärker jobb och tillväxt runt om i hela landet. Låt oss ta en mobiltelefon som exempel, om man tror att det är något som kommer att få stor effekt på svensk handel. Det handlar alltså om en ökad skattekostnad på och om man köper en miljövänlig mobiltelefon från en svensk handlare snarare än från en dansk handlare. Då måste man också köpa direkt från den danska handlaren. Det är inte uppenbart att det kommer att vara en mycket stor överströmning. Något som däremot gör mig lite förundrad är det som står i budgetmotion. Jag får där intrycket av att stöder en kemikalieskatt och även räknar med dessa skatteintäkter i sin budget. De säger dock att de vill ha en annorlunda utformad kemikalieskatt. Jag skulle gärna vilja veta hur vill att skatten ska vara utformad samt hur det rent praktiskt ska gå till att utforma den på ett annat sätt än det som regeringen föreslår. 84 (M): är det den andra interpellationsdebatten i rad där ursäktar skadliga skattehöjningar med att säga att vi måste titta på hur de används. Men om ni raderar ut den svenska tillväxten, jobb och företagande blir det inte så mycket skatteinkomster kvar att fördela. Det är riktigt som finansminister påpekar: Även vi moderater har en kemikalieskatt med i vårt budgetförslag. Det vi vänder oss mot är den utformning av kemikalieskatt som regeringen har lagt fram förslag om. Ta till exempel den morot som regeringen drar fram som molnets silverrand: Om ni reducerar andelen kemikalier i det ni säljer och kan bevisa detta genom noggrann dokumentation – som kommer att kräva en ökad administration – ska ni få en skatterabatt! Det är denna skatterabatt som finansministern tar upp i sitt förslag när hon säger: Vid högsta skatteavdrag blir den maximala skatten . Allvarligt talat: Hur ser framför sig att detta ska gå till? Vem ska producera den miljövänliga mobiltelefonen? Hur skulle de svenska återförsäljarna kunna uppnå regeringens morot? De flesta elektroniska prylar är inte producerade i . De är importerade från , , , och andra länder med hela världen som sin exportmarknad. Hur stor påverkan tror att en svensk återförsäljare har på en producent i till exempel ? Jag anar att finansminister redan vet svaret, men hon får ändå möjlighet att förklara detta för mig och de svenska återförsäljarna, som inte ser hur det här ska gå till. Det vore annat om i stället för att ensidigt införa en skatt på kemikalier började arbeta för en likartad lagstiftning med harmoniserade krav inom EU. Då kanske de stora tillverkarna av mobiltelefoner, tv-apparater eller datorer är villiga att ändra sin tillverkningsprocess. Det är självklart bra att ska gå före, och det är någonting som vi ofta hör från den rödgröna regeringens sida att vi ska göra. Men var hamnar vi den här gången? Tror finansministern verkligen att kemikalielagstiftning – vi är ett litet land – kommer att påverka de globala tillverkarna av mobiltelefoner? 85 Finansminister (S): Om vill att vi ska ha en likartad lagstiftning i hela EU vad gäller kemikalielagstiftningen och att vi först när det är fallet ska kunna ha en kemikalieskatt i fattas det rimligen pengar i budget. Man har ju med de här skatteintäkterna , och vi kommer inte i närtid att kunna ha en gemensam, harmoniserad lagstiftning om detta i EU. Dessutom brukar vi väl heller inte vilja ha harmoniserad lagstiftning på punktskatteområdet i EU, så det här är kanske ett nytt förslag. Om vill att vi ska ha en nationell svensk lagstiftning vad gäller kemikalieskatt skulle det vara intressant att höra mer om hur man tänker sig att den ska vara utformad, för det är ännu höljt i dunkel. Jag tycker inte att svarade på det. Vad är det för förändringar man vill ha om man vill ha en svensk kemikalieskatt och få in de skatteintäkterna? Vill man ha en skatt på EU-nivå, eller är det bara en lagstiftning man vill ha på EU-nivå? I så fall fattas det pengar i budgetmotion. Den här beskattningen är ett sätt att försöka minska de farliga kemikalierna i människors vardagsmiljö och i hemmiljön. Som skatten är utformad ges ett ekonomiskt incitament för människor att köpa produkter som har färre farliga kemikalier i sig, och på så sätt minskar utsläppen i närmiljön. Poängen är att minska utsläppen i närmiljön i , och det är så som skatten är utformad. Köper man produkter med mindre kemikalier har man också en lägre skatt. Det kan också göra att utländska och svenska producenter kan vara mer intresserade av att introducera nya och mer miljövänliga produkter i . 86 (M): Det vore inte första gången som samarbetar med andra länder för att sätta press på stora producentländer. Det handlar inte om en gemensam EU-lagstiftning, utan det handlar helt enkelt om att man tillsammans försöker sätta press för att uppnå en gemensam vinst. Problemet med den rödgröna regeringens kemikalieskatt är inte att den saknar ambitioner. Problemet är att så som den är uppbyggd kommer den aldrig ens i närheten av måltavlan. På grund av i detta sammanhang försumbara betydelse kommer inte de globala producenterna att lägga om sin tillverkning så länge inte flera länder kräver samma sak. Jag tror att finansminister inser detta även om hon argumenterar för något helt annat. Det här betyder att återförsäljarna aldrig får någon möjlighet att erbjuda sina kunder en mer miljövänlig vara för att uppnå skatterabatten. För konsumenterna kvarstår två val: att köpa en vara dyrt i eller köpa den billigare på nätet från ett utländskt företag. Kemikalieinnehållet kommer att vara detsamma. Miljöpåverkan kommer att vara densamma. missar miljömålet och missar målet om fler jobb, men regeringen kan kortsiktigt räkna med klirr i kassan. Jag måste i alla fall ge regeringen beröm för att ni har konstruerat en skatt med en möjlig skattereduktion som i princip bara är uppnåelig på en retorisk nivå. Var det verkligen detta som var målet med kemikalieskatten? 87 Finansminister (S): Jag noterar att intar två positioner i den här frågan. Man är emot skatten, och man räknar med skatteintäkterna. Man är alltså emot skatten och för skatten. Här låter det i talarstolen som att är emot den här kemikalieskatten, men ser man att ni använder de skatteintäkterna i er budgetmotion. Jag har frågat på vilket sätt vill ha en annorlunda utformad kemikalieskatt än den regeringen har föreslagit, men jag har inte fått ett enda svar på den frågan. Man kan faktiskt inte vara både för och emot en sak . Det är inte seriöst, och det gagnar inte det demokratiska samtalet. Överläggningen var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellation 2016/17:488 om höjd skatt på fjärrvärme 88 Finansminister (S): har med anledning av förslaget om höjd koldioxidskatt för viss värmeproduktion frågat mig om jag kan garantera att skattehöjningen inte kommer att drabba konsumenterna i slutändan. Detta mot bakgrund av att jag har sagt att syftet med skattehöjningen är att bolagen ska ställa om och använda mer miljövänliga alternativ och att slutkundernas räkningar då inte påverkas. Syftet med den föreslagna höjningen av koldioxidskatten är att öka styrningen mot minskade utsläpp av fossil koldioxid i värmesektorn och därmed lägga grunden för och påskynda omställningen till ett samhälle med nettonollutsläpp till 2045. Som beskrivs i den promemoria som remitterats från bedöms inte hushållen direkt beröras av den höjda koldioxidskatten. Indirekt kan höjda skattekostnader för värmeföretagen påverka de hushåll vars uppvärmning av bostäder och varmvatten sker med fjärrvärme från kraftvärme- och värmeverk. Ju högre måluppfyllelsen blir, desto mindre är risken att hushållens räkningar påverkas av koldioxidskatten. När omställningen bort från fossila bränslen har skett kommer värmeföretagens kostnader inte att belastas av koldioxidskatt. Då kommer heller inte koldioxidskatten att påverka hushållens värmeräkningar. 89 (M): Regeringen har gett besked om att man vill höja skatten på användningen av fossila bränslen i värmeproduktion. Finansminister har sagt att själva syftet är att få bolagen att ställa om och använda mer miljövänliga alternativ och att räkningen då inte påverkas. Att företagens ökade kostnader måste hämtas någonstans ifrån verkar finansministern ha missat att tala om, för det är faktiskt konsumenterna som kommer att få stå för notan i slutändan. Min fråga till finansminister var om finansministern kan garantera att skattehöjningen inte kommer att drabba konsumenterna i slutändan med tanke på finansministerns tidigare uttalanden. Finansministerns svar var om något tvetydigt. Finansminister svarade nämligen att hushållen inte bedöms beröras direkt av den höjda koldioxidskatten. ”Indirekt kan höjda skattekostnader för värmeföretagen påverka de hushåll vars uppvärmning av bostäder och varmvatten sker med fjärrvärme från kraftvärme- och värmeverk.” Jag undrar hur tänker om sitt eget svar. Tror finansministern att hushållen på allvar gör skillnad på en direkt eller indirekt effekt av en skattehöjning? Det är väl trots allt siffran längst ned på värmeräkningen som gäller? Därför, herr talman, ger jag nu finansminister en möjlighet till att svara. Kommer fjärrvärmekundernas räkningar att påverkas av regeringens förslag om höjda skatter eller inte? För tydlighetens skull lägger jag till: Kommer de i så fall att påverkas direkt eller indirekt? 90 Finansminister (S): Syftet med skatten är naturligtvis inte att hushållen ska påverkas, utan syftet med skatten är att värmeföretagen ska ställa om och använda miljövänliga bränslen i stället. Det är liksom det som är poängen med miljöstyrande skatter. Men under dagens interpellationsdebatter har vi noterat att är emot mycket av den ökade miljöstyrning som regeringen står för. Vi vet också att man vill genomföra mycket kraftiga nedskärningar i miljöbudgeten som regeringen har expanderat . Man har i praktiken ingen samlad miljöpolitik . Hur en skatt påverkar i nästa led beror på skatteincidensen. Det beror på hur skatten slår igenom i prismekanismen. Det beror bland annat på vilka marginaler företagen har för tillfället och i vilken utsträckning man tar en ökad skatt på ett ökat pris eller om man tar den på en minskad marginal. Det är det som kallas skatteincidens. Det är upp till företagen att bedöma vad som är möjligt. Det handlar också om på vilket sätt man bedömer att prissättningen sker i den här branschen, om man har marginalkostnadsprissättning eller en annan form av prissättning. Många bedömer att det inte är marginalkostnadsprissättning i branschen. Om det stämmer slår skatteförändringen inte nödvändigtvis över på hushållens räkningar. 91 (M): Jag tror att vi har fått klarlagt att erkänner att det i alla fall indirekt skulle få effekt på hushållens ekonomi när regeringen nu höjer skatten för fjärrvärmebolagen. Finansminister säger att det tjänar ett högre syfte. Det ska nämligen tvinga de smutsiga fjärrvärmebolagen att ställa om. Jag håller med om principen polluter pays. Att förorenaren betalar ska gälla. Men bristerna i det argumentet den här gången är att majoriteten av de bolag som kommer att drabbas av skattehöjningen redan har fattat stora investeringsbeslut för att ställa om sin verksamhet för att kunna använda mer miljövänliga bränslen. Dessa investeringar tar tid att genomföra. Regeringens skattehöjning kommer knappast att påverka den tidsplanen. Skattehöjningen kommer däremot att bli negativ för bolagen. Den kommer att påverka företagens – det är ofta kommunalägda företag – ekonomi negativt. Vad ska bolagen göra för att finansiera både de stora investeringar som krävs för att ställa om och en höjd skattebörda? Jo, de får höja sina inkomster. Då finns det bara en möjlighet för dessa bolag. Det är att höja taxorna. De hushåll som kommer att drabbas av höjda taxor är anslutna till fjärrvärmenätet och saknar möjlighet att välja ett annat alternativ. De kommer därför att drabbas av och den rödgröna regeringens skattehöjning. Om regeringens mål är att få fjärrvärmebolagen att gå mot att använda mer miljövänliga bränslen, varför höjer man då skatten för de bolag som redan har fattat beslut om att göra de investeringar som regeringen just nu efterfrågar? Inser inte och den rödgröna regeringen att man genom den här skatten straffar dem som vill och är på väg att göra rätt? 92 Finansminister (S): Sedan koldioxidskatten infördes har svensk fjärrvärme haft en fantastisk utveckling, från att ha fossila bränslen till 2014. Det är en utveckling som i praktiken har varit emot i varje steg. Var ni entusiastiska när vi införde koldioxidskatten, ? Har ni varit entusiastiska när vi har höjt koldioxidskatterna? Nej, de moderater jag känner är skeptiska till alla miljöstyrningar som regeringen har föreslagit. Ni vill också minska koldioxidskatten i förhållande till regeringen. Jag är intresserad av att höra hur tänker sig att omställningen skulle ha skett med ständiga avståndstagande från koldioxidskatt och ökad miljöstyrning. Syftet är naturligtvis att kunna ta de sista procenten, så att vi kan ha ännu renare fjärrvärme och göra det tydligt lönsamt för företagen att ställa om. tycks vara säker på att detta kommer att påverka konsumentledet. Jag vill gärna veta på vilken grund hon påstår att fjärrvärmebolagen verkligen använder marginalkostnadsprissättning. Det är ju en förutsättning för att så skulle bli fallet. 93 (M): Hon vet att när man får ökade kostnader måste man också öka sina inkomster. För dessa bolag finns det bara en möjlighet att göra det. Och det är att höja taxorna. Jag håller med om beskrivning av fjärrvärmebolagens utveckling i . hände det mycket. Vi värnade om våra fjärrvärmebolag. Och i arbetet i var alla måna om att värna om fjärrvärmebolagens framtid. Regeringens ambition är att styra mot mer miljövänliga bränslen, säger . Ambitionen är bra, men jag måste återigen ställa frågan: Varför gå in med negativa styrmedel, vilket en skatt är, när utvecklingen redan går åt rätt håll? Majoriteten av de bolag som kommer att drabbas har redan fattat de nödvändiga investeringsbesluten. Vilka prognoser har regeringen gjort för omställningstakten? Kommer det att gå snabbare för dem som redan har fattat de här besluten, som har tagit investeringsbesluten för att skynda på för att inte behöva höja taxorna? Eller kommer det att ta den tid som det faktiskt tar att projektera och söka miljötillstånd? har också miljöministern kommit in i kammaren. Båda ministrarna är mycket väl medvetna om att det tar tid att få miljötillstånd och att det tar tid att göra en bra upphandling. Tror regeringen verkligen att fjärrvärmebolagen kommer att se skatten på fjärrvärmesektorn som en bekräftelse på hur bra ni tycker att deras arbete är? lyfte själv fram, och miljöministrar lyfter ofta fram, dessa bolag och att de har fört miljöposition framåt. Om ni absolut ska höja skatter, gör det där det gör nytta, inte för att straffa dem som gör rätt! 94 Finansminister (S): Det är uppenbart att är teoretiskt intresserad av miljö- och klimatfrågor. Men så fort det kommer till praktisk politik står hon och andra moderater i praktiken helt nakna. Man skär kraftigt i regeringens miljöbudget, och man vill sänka miljöstyrningen via skattesystemet. säger att utvecklingen går åt rätt håll. Men det beror ju på att vi har en koldioxidskatt. Det är därför man har ställt om. Det är tydligt att den här sektorn har haft en fantastisk utveckling sedan koldioxidskatten infördes. När det blir dyrare att använda fossila bränslen ställer bolagen om. vill gå åt andra hållet. De vill sänka koldioxidskatten. Det skulle minska trycket på omställning. När säger att de vill värna om fjärrvärmebolagen är det inte värna i form av att skärpa omställningen. Det handlar om att man vill sänka koldioxidskatten. Det är på det sättet vill värna om bolagen: genom att minska miljöstyrningen, vilket naturligtvis skulle leda till ökade utsläpp i . Det är inte en väg framåt. Det är inte på det sättet vi bygger ett modernt och klimatsmart samhälle. Med politik skulle vi backa in , med mindre miljöstyrning men också mindre utgiftssatsningar på vårt klimat. var det varmaste året . Men vill ingenting i miljöpolitiken. Överläggningen var härmed avslutad. § 19 Svar på interpellation 2016/17:414 om byggande på jordbruksmark 95 Miljöminister (MP): har frågat mig om jag håller med om bedömningen att det är allvarligt att dagens lagstiftning i det närmaste innebär ett totalstopp för byggande på jordbruksmark och att den därmed utgör ett hinder för landsbygdsutveckling. Hon har också frågat vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att det ska vara möjligt att bygga på jordbruksmark och att bo utanför våra tätorter. I anges att mark- och vattenområden ska användas för de ändamål som områdena är mest lämpade för med hänsyn till beskaffenhet, läge och behov. Företräde ska ges åt sådan användning som från allmän synpunkt medför en god hushållning. Vid och i bygglovsärenden ska bestämmelserna i 3 och 4 kap. tillämpas. Enligt 3 kap. 4 § i är jordbruk en näring av nationell betydelse. Brukningsvärd jordbruksmark får tas i anspråk för bebyggelse endast om det behövs för att tillgodose väsentliga samhällsintressen och om detta behov inte kan tillgodoses på ett från allmän synpunkt tillfredsställande sätt genom att annan mark tas i anspråk. Med väsentligt samhällsintresse avses bland annat bostadsförsörjning. Jordbruksmark är en begränsad resurs med avgörande betydelse för att trygga livsmedelsförsörjningen inom landet, och syftet med bestämmelsen är att säkerställa en långsiktig hushållning med denna resurs. Jordbruksmark är inte enbart av intresse ur ett nutida produktionsperspektiv utan även ur ett långsiktigt perspektiv. Brukbar mark med bibehållen bördighet ska finnas tillgänglig i även för kommande generationer. Den dåvarande regeringen tillsatte 2014 en särskild utredare som fick i uppgift att se över reglerna för hushållning med mark- och vattenområden och föreslå ändringar. Uppdraget redovisades , när den så kallade överlämnade slutbetänkandet Planering och beslut för hållbar utveckling – hushållningsbestämmelser. Utredningen föreslog bland annat att länsstyrelserna skulle få utökade möjligheter att bevaka intresset av brukningsvärd jordbruksmark i den kommunala planeringen. Utredningen föreslog också att mark- och vattenområden som var särskilt lämpliga för bostadsförsörjning skulle kunna vara av väsentligt allmänt intresse. har remitterats, och remisstiden gick ut . Utredningens förslag bereds inom , och jag kan därför inte nu uttala mig om vilka av de förslag som utredningen har lämnat som kan komma att resultera i en förändrad lagstiftning. lämnade även sitt slutbetänkande För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd.