prot · H40995 · 2017-04-18 00:00:00 — § 1 Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande 2016/17:100 ekonomiska vårproposition anmäldes. Finansministern överlämnade ekonomiska vårproposition 2016/17:100. 1 Finansminister (S): är vi träffas i kammare efter attacken på vårt öppna samhälle. Det var en fasansfull gärning bara några kvarter härifrån. Våra tankar går till de drabbade och till dem som har förlorat nära och kära. Svenska folket har visat att i håller vi ihop. Människor har i sorgen sökt gemenskap och visat tillit. Poliser, sjukvårdspersonal, brandmän och många andra har visat både mod och professionalitet. Politiken har visat att vi kan samlas när behöver det. Ansvar för kräver samarbete, men det kräver också en öppen debatt. Det demokratiska vardagsarbetet ska fortsätta och måste fortsätta. Låt mig inleda med ett citat av . Så här sa han: ”Steg för steg tvingas vi att kanalisera våra tankar i banor som bygger på de fakta vi på vetenskaplig grund kan framskaffa. Steg för steg och under en fri debatt nalkas vi, om inte den stora klarheten, så ändock en bättre kunskap om tingens ordning och sammanhang. omsätter vi detta i vårt politiska handlande och kommer närmare en lösning av samhällsproblemen ...” Det är så vi måste fortsätta att arbeta. samlas vi till budgetdebatt, till en öppen diskussion och med meningsutbyte om hur vi bäst ska utforma framtid. När regeringen tillträdde 2014 var underskottet i de offentliga finanserna . Arbetslösheten, särskilt bland ungdomar, hade bitit sig fast på höga nivåer. Den förra regeringens ofinansierade skattesänkningar på 140 miljarder hade tvingat välfärden att stå tillbaka och grävt ett stort hål i de offentliga finanserna. har styrts i en annan riktning. Regeringen har år , budget efter budget, arbetat för att återskapa kraften i svensk ekonomi. Det har vi gjort genom att få fler människor i arbete, genom att ta kontroll över skenande kostnadssystem och genom att bedriva en stram finanspolitik. Tiotusentals fler har fått möjlighet att stärka sina kunskaper så att de kan ta något av de 100 000 lediga jobb som finns i svensk ekonomi. Gemensamma investeringar i infrastruktur och klimatomställning av bostäder bidrar till fortsatt ökad sysselsättning och tillväxt. Genom historiskt stora tillskott till kommunsektorn kan vi nu se fler lärare, sjuksköterskor, kuratorer, vårdbiträden, förskollärare, socionomer och hemtjänstpersonal äntligen kunna anställas. har 150 000 fler ett arbete att gå till än när vi tillträdde. Ungdomsarbetslösheten är den lägsta och sysselsättningsgraden den högsta . Flyktingpolitiken har lagts om för att fler ska söka asyl i andra EU-länder och färre i . Vi har brutit utvecklingen i sjukförsäkringen, som den bortre parentesen har avskaffats. Inte sedan 90-talskrisen har en så liten andel av befolkningen varit beroende av försäkringssystemen för sin försörjning. Vi ser också att pensionärer har fått en ökad ekonomisk trygghet. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Vi har finansierat våra reformer, stärkt de offentliga intäkterna och agerat med kraft mot fusk och slöseri. Resultatet är att vi nu spår överskott under hela mandatperioden. Vi har ordning och reda i de offentliga finanserna. Därför är och svensk ekonomi nu i ett helt nytt läge. Ordning och reda i de offentliga finanserna tryggar investeringsklimatet, jobben och välfärden, som vi kan bygga upp skyddsvallar inför stundande sämre tider den dagen de kommer. Det internationella intresset för vad som händer i ökar nu också. Både politiker och ekonomer ser en beprövad modell där omfördelning ger högre tillväxt, ett robust bygge som tar sig igenom tuffa tider med ekonomiska kriser. Det är något som märks alltmer. Ojämlikhet var ordet på allas läppar under möte i . Inkluderande tillväxt är temat för Internationella valutafondens möte i som kommer. generalsekreterare uttryckte under sitt besök i att världen skulle vara både jämlikare och mer jämställd om den svenska modellen bara kunde exporteras. Återigen bevisar den svenska modellen att jämlikhet och utveckling är något som förstärker varandra. Men det finns mörka moln i vår omvärld. var med många omvälvande beslut. När vi till midsommarafton blev klara över att det brittiska folket faktiskt valde att lämna EU var det många som kände en oro för vad som skulle ske. Under en snöig natt röstade sedan det amerikanska folket fram till nästa president i . Detta är något som vi nu har att förhålla oss till. måste vi fundera över drivkrafterna bakom både det brittiska och det amerikanska folkets beslut. Stora löntagargrupper i den industrialiserade världen har under hela sina yrkesliv knappt sett någon inkomstökning alls medan samma människor ser att ekonomin levererar växande välstånd för andra grupper. De ser att de rika har blivit rikare och att klyftorna ökar. Vi kan inte bortse från denna utveckling när vi ska förklara den sinande tilltron till politiken och till samhällets institutioner. Ojämlikheten skapar ökade motsättningar, och tilltron till det gemensamma minskar. Människors misstro stavas brexit och Trump. Den svenska modellen har levererat något annat. Vi har haft en betydligt jämnare inkomstutveckling, där bredare löntagargrupper har fått löneökningar. Men klyftorna växer även här. De som har det tuffast har halkat efter som toppinkomsterna har ökat kraftigt. Samhället har dragits isär i båda ändarna. Det är en utveckling som den här regeringen aldrig kommer att acceptera. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Styrkan i svensk ekonomi ger oss nu möjlighet att möta de utmaningar som vi står inför. Arbetslösheten ska fortsätta att minska. finns tusentals lediga jobb i svensk ekonomi som inte kan tillsättas därför att företagen inte hittar rätt kompetens. Därför ska vi investera mer i kunskap och utbildning. Sysselsättningen bland utrikes födda stiger, men det tar fortfarande att komma i arbete för människor som kommer nya till . Skillnaderna i sysselsättning mellan män och kvinnor är helt oacceptabla. Det är oacceptabelt, därför att betalt arbete med lön som går att leva på är det som ger ekonomisk självständighet, makt och möjlighet att forma sitt eget liv. I ska ingen behöva fastna i hemarbete. Därför har vi avskaffat den moderatledda regeringens vårdnadsbidrag, och därför tar vi nu bort möjligheten för nyanlända att retroaktivt ta del av föräldraförsäkringen. Föräldraförsäkringen ska inte användas för att cementera konservativa värderingar om att kvinnor ska vara i hemmet. Att bekämpa ojämlikheten är en av de viktigaste uppgifterna för en socialdemokratisk finansminister. Den största ekonomiska klyftan går mellan dem som har ett arbete och dem som inte har ett arbete. Därför är målet om EU:s lägsta arbetslöshet styrande för den ekonomiska politiken. Alla som kan jobba ska jobba, både kvinnor och män. Då minskar klyftorna, och då skapar vi också växande resurser. ska vara tryggt. Polisens förmåga att verka över hela landet ska stärkas. Antalet polisanställda ska öka. Vi har redan skärpt straffen mot gängen, mot vapnen och mot våldet, och vi ska säkerställa att polisen får de resurser man behöver. Därför föreslår vi i vårändringsbudgeten att tillförs redan under innevarande år. Med ett starkt rättsväsen bekämpar vi brotten. Med trygga skolor och skyddsnät för utsatta barn och ungdomar jobbar vi förebyggande och bekämpar brottens orsaker. Vi tillför 500 miljoner till de grundskolor som har de största behoven. Gymnasieskolornas introduktionsprogram stärks, liksom barn- och ungdomspsykiatrin och den sociala barn- och ungdomsvården. Det är också viktigt att välfärden ska gå att lita på för alla. Få saker har så omfördelande effekt som en skattefinansierad välfärdsverksamhet av hög kvalitet. Den ekonomiska politiken ska säkra en stark välfärd, inte minst när befolkningen växer snabbt. Därför tillför regeringen nu ytterligare 500 miljoner till förlossningsvården. Den som ska föda barn ska veta att det finns plats och tillräckligt med professionell vårdpersonal. ska fortsätta att vara ett föregångsland i klimatomställningen. är något vi ska leva upp till. Därför avsätter vi ytterligare 500 miljoner till Klimatklivet. På så sätt kan utsläppen av växthusgaser fortsätta att minska som det skapas jobb och investeringar runt om i hela . ska också bygga gemensam säkerhet, och regeringen har därför beslutat att återinföra värnplikten. Därutöver tillförs försvaret 500 miljoner för att stärka det svenska totalförsvaret. Regeringen fortsätter att värna de offentliga finanserna. Förtroendet för den svenska ekonomin ska aldrig äventyras av skattefusk, vinstjakt eller bristande kostnadskontroll. I stället ska det växande ekonomiska utrymmet användas för att ta itu med de utmaningar och problem som står inför som vi bygger upp skyddsvallar för framtiden. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Vår tids utmaningar, oavsett om det gäller skolresultat, klimatförändringar, segregation, brottslighet eller kvalitet i sjukvården, har en sak gemensamt: De kan inte lösas genom nedskärningar i vår gemensamma välfärd, ofinansierade skattesänkningar eller privatiseringar. Vår tids utmaningar kan bara lösas genom att samhället byggs starkare och att vi håller ihop vårt land. Det är det som är samhällsbygget. I när våra demokratiska värden ställs inför tuffa prövningar ligger regeringens ekonomiska politik fast. Regeringen vidtar tillsammans med en rad åtgärder i vårändringsbudgeten för att svara upp mot dessa utmaningar. Så möter vi människors förväntningar om ett tryggt, jämlikt och hållbart samhälle. Så tar vi ansvar för det som vi lämnar över till våra barn och barnbarn. Så tar regeringen ansvar i en orolig tid. 2 (M) replik: Låt mig först helhjärtat instämma i finansministerns ord om demokratins uppgift att bekämpa terror men också vår uppgift att utöva precis den demokrati som terrorn föraktar – och det gör vi här . I övrigt är jag inte lika överens med finansministern. Jag tycker att det är en påtagligt nöjd regering som har framträtt nu . Jag tror att det är en falsk nöjdhet. En halv miljon människor kommer att ha kommit till vårt land . Det är människor som ska in på den svenska arbetsmarknaden eller leva på svenska bidrag. Det tar innan ens hälften av de nyanlända har ett eget arbete – och då är det ändå den generösaste definitionen på vad som är ett arbete. Om man kräver heltidssysselsättning och fast förankring tar det . Klyftan i sysselsättning mellan inrikes födda svenskar och utrikes födda är stor och växande. Den är så stor att vi talar om 150 000 personer som antingen borde komma in och börja arbeta eller får leva på bidrag, sannolikt resten av sina liv. Varför säger regeringen knappt ett enda ord om enskilt största utmaning i denna vårproposition? 3 Finansminister (S) replik: Jag delar oro över att människor som har kommit till har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Men till skillnad från gläds jag åt alla de svenskar som är födda i som kommer i arbete. Det är en stor framgång både för dessa individer och för de företag som de får jobb i. Det är bra att människor som är födda i nu kommer in på arbetsmarknaden. Det ser vi att de gör med stor kraft. Det är också därför vi ser en mycket hög sysselsättningsgrad i , faktiskt den högsta i EU, där 150 000 fler människor har ett jobb att gå till sedan denna regering tillträdde. Vi ser också att ungdomsarbetslösheten sjunker och är den lägsta . Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Allt detta är bra, men det hindrar inte att vi behöver göra mer för att människor som är nya i ska komma i arbete. Här har regeringen vidtagit många åtgärder. Det handlar om att ha rätt åtgärder utifrån vilken person man är. Är man ung ska man naturligtvis gå en gymnasieutbildning, som vi ser är en vattendelare på svensk arbetsmarknad. Då är det utbildning som gäller. Har man med sig yrkesutbildning och jobberfarenhet ska man få en kompletterande utbildning så att man kan komma in på svensk arbetsmarknad. Är man äldre och inte har med sig yrkeserfarenhet eller utbildning behöver man få en subventionerad anställning som ett första steg in på arbetsmarknaden. Allt detta arbetar regeringen oförtröttligt med, och vi kommer givetvis att fortsätta att arbeta för detta. Något som är positivt är att vi ser att andelen människor som lever på olika transfereringssystem har minskat och bedöms fortsätta att minska . är andelen som lever i det som brukar benämna utanförskap faktiskt den minsta . Det kan vi kanske glädja oss åt tillsammans, . 4 (M) replik: Jag bjuder gärna på den, för bekämpade ni alla de reformer som gjorde att det breda, stora utanförskap som då hade började minska. Varje steg som vi tog var ni emot. Det var ingen gräns för vilket elände som skulle skapas om inte fortsatte att förtidspensionera bort generationer. tycker ni att det är bra. Det gläder mig att ni inte river upp alla våra reformer och återför det breda utanförskapet. Vad ni inte ser är att det nya utanförskapet är mycket snävare och djupare. Det är högkonjunktur i . Då får man jobb. Om inte utbildade svenskar med erfarenhet fick jobb i högkonjunktur skulle de aldrig få jobb. Med all respekt, det är inte er förtjänst. Högkonjunkturen gör att de som har utbildning får jobb – men inte de som inte har utbildning. Ni gör inget för att dessa människor ska få större chans att komma in. Ni talar fint, men ni gör inga reformer. Varför lyser reformerna med sin frånvaro? 5 Finansminister (S) replik: Självfallet genomför vi reformer. Vi har genomfört en rad reformer. Vi har infört ett nytt stort kunskapslyft där man får utbildning utifrån vilka behov man har. Det kan handla om att läsa in de teoretiska ämnena på gymnasiet eller att gå yrkesvux och läsa in yrkesprogrammet. Det handlar om att bygga ut folkhögskolorna, yrkeshögskolorna och universiteten. Allt detta har regeringen gjort. För de människor som lättare behöver få in en fot på arbetsmarknaden och där utbildning inte är svaret har vi extratjänsterna i välfärden där kommuner kan anställa helt utan kostnad. Vi har även 5 000 beredskapsjobb i staten, och vi ser nu över anställningsstöden för att göra det lättare. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Vi har alltså vidtagit åtgärder på alla dessa områden. Härutöver ser vi att också människor med utländsk bakgrund får jobb. av de nya jobben har faktiskt gått till människor som är födda i ett annat land. Det är också bra. 6 (SD) replik: I har vi brist på poliser, vi har brist på lärare och vi har brist på sjuksköterskor. Kort sagt har vi brist på offentligt anställda. Ett svar på det kan vara att försöka utbilda fler till dessa yrken så att personalbristen kan lösas. En del av detta gör regeringen, och det tycker jag är bra och helt rätt. Men det förbättrar inte situationen just . Bristen på sjuksköterskor i vården finns ju , inte . Om det är på det sättet att de som utbildas till dessa yrken inte stannar kvar på sina jobb hjälper det inte hur många utbildningsplatser vi inrättar. Vi vet att exempelvis många sjuksköterskor lämnar sina jobb, och nästan samtliga anger samma skäl: Det är omänskliga arbetstider, det är stress, det är dåliga arbetsvillkor och det är dålig löneutveckling. Min fråga till finansministern är: Hur mycket satsar regeringen i den budgetproposition som har lämnats till på exempelvis rätt till heltid för offentliganställda inom vården eller andra typer av förstärkningar av arbetsvillkoren? 7 Finansminister (S) replik: Sedan regeringen tillträdde har vi gjort omfattande satsningar på den offentliga sektorn där vi ser till att stärka kommuner och landsting i deras ekonomiska förutsättningar. Vi har bland annat tillfört 10 välfärdsmiljarder – generella pengar som går till kommuner och landsting och som de som arbetsgivare har möjlighet att använda på det sätt som de finner är allra bäst för verksamheten. Därutöver har vi gjort omfattande satsningar på skolan för att stärka antalet personer där, och vi har gjort särskilda satsningar på äldreomsorgen. Vi har gjort en rad omfattande satsningar och för övrigt också byggt ut utbildningarna. Detta gör att det finns möjligheter för kommuner och landsting att utifrån sin roll som arbetsgivare bedöma hur mycket pengar som bör gå till att anställa nya och vad som bör gå till löner. Det är inte vi här i som är arbetsgivare för dessa personer, utan det är kommunerna och landstingen. I sätter vi inte löner här i , utan det gör arbetsgivarna. Vår uppgift här i är att se till att våra offentliga verksamheter har de resurser som krävs för att kunna anställa de som behövs, med rimliga arbetsvillkor. Därför har regeringen satsat på just kommuner och landsting. Detta skiljer oss från , som vill spara 10 miljarder på kommuner och landsting. Hur mycket bedömer att sjuksköterskornas löner måste sänkas när 10 miljarder sparas? Hur många färre sjuksköterskor vill se? Hur många sjuksköterskor för många har vi i , hur många lärare, hur många undersköterskor och hur många förskollärare? Berätta gärna för svenska folket! Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande 8 (SD) replik: Detta hade varit jätteintressant att diskutera om det hade varit med sanningen överensstämmande, men det vet alla att det inte är. Jag köper att det inte är som är arbetsgivare. Jag tycker att vi ska respektera den modell vi har – att det är parterna som får komma överens. Men situationen är ändå något oroväckande. Om jag förstår rätt har även Socialdemokraterna hakat på att vi behöver fler poliser. Jag tror att de flesta partier här tycker det. har vi en situation där väldigt många poliser lämnar sina jobb, inte för att de är trötta på att vara poliser utan för att arbetsvillkoren är så dåliga. Vi har drygt 9 000 färdigutbildade och erfarna sjuksköterskor som jobbar i helt andra branscher därför att arbetsvillkoren är så dåliga, stressnivån så hög och arbetsmiljön så påfrestande. Det hjälper inte att utbilda fler om de som utbildas lämnar yrkena. Är inte det oroväckande? 9 Finansminister (S) replik: sa alldeles att det inte är jag som är arbetsgivare för dessa personer. Min uppgift är däremot att se till att det finns resurser. Vi har tillfört resurser såväl till kommuner och landsting som till polisen, både och detta år. bad mig att utföra en arbetsuppgift som inte är min. I stället kanske skulle stå upp för sin budgetmotion, där det är uppenbart att skär ned 10 miljarder på kommuner och landsting. Man vill ha färre anställda i kommuner och landsting. Sjuksköterskorna ska få färre kollegor. Det är detta som står för. Han vill att det ska vara färre lärare, men det är inte allt. Han vill dessutom att privata bolag – riskkapitalbolag – fritt ska kunna plocka ut vinster från våra skolor och förskolor och vår sjukvård och äldreomsorg, vinster som ska gå till riskkapitalisternas egna fickor. De ska dessutom skickas till skatteparadis där man inte betalar svensk skatt för dem. Denna politik står för: mer vinst och mindre resurser. Detta är melodi för sjuksköterskan i . 10 (C) replik: Vi står på toppen av en bortslösad högkonjunktur. Varför går det bra för ? Det finns en mängd olika svar på den frågan, men ett viktigt sätt att analysera detta är att rätt saker gjordes dels efter 90‑talskrisen genom kloka strukturreformer, dels av två alliansregeringar som såg till att det fanns betydligt bättre incitament att röra sig från utanförskap till arbete. lever vi bland annat på frukterna från detta. Med all respekt för värv finns det svårare saker i svensk politik än att administrera en urstark högkonjunktur. Frågan är vad vi gör för att bereda mark och decennier av svensk framgång. Vi kan konstatera att det finns två stora problem i den svenska ekonomin . Det är arbetsmarknaden, som fungerar för ett flertal men inte för ett alltför stort fåtal, och vi har en bostadsmarknad som skapar bostadsbrist i stora såväl som mindre städer. Detta är något man måste ta tag i. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Alla oberoende internationella bedömare säger samstämmigt att måste ha en mer inkluderande arbetsmarknad där fler får en chans och där vi gör de reformer som gjordes i till exempel och , där hundratusentals fler fick ett jobb att gå till. Vi måste liberalisera och förenkla bostadsmarknaden och byggandet och se till att betydligt fler får ett förstahandskontrakt eller ett ägt boende. På båda dessa stora och för viktiga punkter gör regeringen nära nog ingenting. Man väljer att skjuta problemen framför sig och tar inte tag i de i grunden strukturellt viktiga problem som helt enkelt måste lösa för framtida generationer. Det är djupt oansvarigt att regeringen låter detta pågå. Varför gör regeringen inte mer åt detta? 11 Finansminister (S) replik: När säger att vi ska göra strukturella förändringar på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden betyder det två saker. Det första är att vi politiker här i riksdag ska sänka människors löner, och det andra är att vi ska höja deras hyror. Det är den strukturellt riktiga politiken enligt . Jag delar inte hans uppfattning. Jag tycker inte att vi ska sänka löner eller höja hyror, framför allt inte . Däremot tycker jag att det finns andra strukturellt riktiga och viktiga reformer att genomföra. Vi ser nu i att det går en vattendelare på svensk arbetsmarknad, mellan dem som har en gymnasieutbildning och dem som inte har det. Därför är det strukturellt riktigt att se till att människor får möjlighet att ta sig igenom gymnasiet. Denna uppgift har vi tagit oss an sedan vi klev in i regeringsställning. Det handlar dels om att stärka skolorna så att barnen får det stöd de behöver för att komma vidare in i gymnasiet, dels om att satsa på vuxenutbildning, både komvux och yrkesvux, så att fler människor får gymnasieutbildning, både de som är födda i och de som kommer hit. Det handlar också om att vi behöver en bättre fungerande bostadsmarknad. Därför har regeringen lanserat ett 22-punktsprogram som vi nu håller på att genomföra för att få upp bostadsbyggandet, korta ledtiderna och göra det enklare för bolagen att bygga och sänka byggkostnaderna. Vi ser att det byggs väldigt många bostäder runt om i , fler än vad många trodde att man skulle kunna bygga. Det är positivt, men vi måste se till att denna trend fortsätter. Därför har vi en rad olika åtgärder som vi har vidtagit och som vi kommer att vidta för att fortsätta att bygga på dessa höga nivåer. Jag delar inte uppfattningen att sänkta löner och höjda hyror är vägen framåt för . 12 (C) replik: Finansministern har utvecklat det till en skön konst att försvara och förklara regeringens och sin egen passivitet. Jag hade knappast förväntat mig något annat, men om vi tar med oss något från denna debatt kan vi konstatera att det finns politiska krafter i som vill mer och som har en reformvilja. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Vi kan också konstatera att det finns en tydlig riksdagsmajoritet som är emot ett antal av regeringens föreslagna skattehöjningar på jobb och företag. Här måste regeringen inse att man sitter i en minoritet, att det finns ramar för hur stora friheter man kan ta sig och att det är genuint oklokt i såväl sak som form att försöka höja skatten på småföretag, höja löneskatterna och införa allt annat än effektiva miljöskatter, kanske framför allt exemplifierat av flygskatten. Pröva inte riksdagsmajoritetens tålamod i denna fråga! från de skattehöjningar som vi vet att en majoritet är emot! 13 Finansminister (S) replik: har det i och för sig funnits en riksdagsmajoritet mot väldigt många av de skatteförändringar som vi har genomfört . Det som dock har hänt efter att budgeten har gått igenom är att de borgerliga partierna sedan ofta har anslutit sig till skattehöjningarna i efterhand och tyckt att de har varit jättebra. Tänk hur kritiska var mot avtrappningen av jobbskatteavdraget eller mot att vi hade skrivit upp alla skiktgränser. Men i efterhand har de tyckt att det är jättebra.