prot · H40989 · 2017-03-30 00:00:00 — Vi ser också att utländska grupper får mer jobb, men i för liten utsträckning. Det gäller framför allt kvinnor. Kvinnor får jobb i för liten utsträckning, och det måste vi naturligtvis göra någonting åt. Det är därför som vi påbörjar språkutbildningen mycket tidigare. Vi får alla inse att det kom 163 000 människor till för att söka asyl. Det är klart att det blir en puckel, en stor volym människor, som måste hanteras . De ansökningstiderna kommer dock att gå ned efter hand. Vi måste ha tidigare språkutbildning, bättre kontakt med arbetslivet, fler utbildningar och fler enkla vägar in i jobb. Några har jag beskrivit. 36 (M): Jag tycker att statsministern försöker undvika att besvara själva frågan. Det är bra med högkonjunktur – även om många just nu är ganska oroade för om verkligen är rustat för att också möta nästa lågkonjunktur. Men om inte 150 000 lågt utbildade människor som inte talar svenska och saknar erfarenhet av svensk arbetsmarknad inte snabbt kommer in, då kommer de i stället att trängas ut – ut i permanent utanförskap. Ser statsministern verkligen inte den risken komma? 37 Statsminister (S): Jo, jag ser den, och jag såg den under er regeringsperiod. Jag såg hur antalet arbetslösa bland de utrikes födda ökade . Så var det. Då måste man göra någonting annat, och det är det vi gör. Vi investerar mycket mer. Vi måste sätta in tidigare insatser. Språkinsatserna ska in tidigare. Kontakten med näringslivet måste in tidigare. Det är därför vi har snabbspåren. Vi behöver fler beredskapsjobb i de statliga företagen och så vidare. Betydligt mer måste till, ja. Alla som kan jobba ska jobba. Oppositionens agerande i kommande budgetbehandling 38 (S): har vi kunnat höra den borgerliga oppositionen komma med en rad utfästelser om hur man tänker agera i kommande budgetbehandlingar i . Det här sker i ett läge när det går bra för . Sysselsättningen är den högsta någonsin, statsfinanserna uppvisar ordentliga överskott och regeringen aviserar viktiga investeringar för att göra landet både tryggare och bättre. Så sent som aviserades exempelvis en efterlängtad sänkning av skatten för landets pensionärer. Men även om är starkt har vi en alltmer orolig omvärld, där brexit men också agerandet från den nya amerikanska administrationen kan komma att innebära stora utmaningar för ett litet, exportberoende, frihandelsvänligt land som . Mot den bakgrunden är naturligtvis ett budgetkaos av det slag vi fick uppleva det allra sista behöver. Min fråga till statsministern är därför: Vilka konsekvenser bedömer statsministern att den borgerliga oppositionens agerande kan få för ? 39 Statsminister (S): Jag instämmer helt i beskrivning av de utmaningar vi har utanför , i vår omvärld. De är allvarliga. Även om just nu går i rätt riktning i många avseenden har vi många utmaningar kvar. Vi har nog ett av de svåraste parlamentariska lägen som funnits i den här på mycket . Det ger oss alla – folkvalda här i riksdag och regeringen – ett ansvar att hantera den situationen på ett sådant sätt att klarar sig så bra som det någonsin går. Då måste vi välja. Antingen har vi ett politiskt spel: Vem tar vem, och hur ska vi försvåra för de andra så mycket som möjligt? Det kan man roa sig med. Eller också talar vi sakpolitik och funderar igenom hur vi ska ta landet framåt i så gott skick som möjligt och skapa så mycket framtidstro som möjligt. Jag är mest intresserad av det . Det är det som gör skillnad, och det är det som är att ta ansvar för och demokratin. Åtgärder för att säkra tillgången till vatten 40 (MP): God tillgång till vatten är en förutsättning för att vårt samhälle ska fungera. God tillgång till vatten är viktig för hushållen, jordbruket och industrin. Vi är vana vid att vattenbrist främst är ett problem för andra delar av världen än . Men har det blivit uppenbart att även vi i står inför stora utmaningar när det gäller vattenförsörjning. drabbades flera platser av vattenbrist, särskilt och . Just nu är vattennivån i den lägsta . I min valkrets, , har kommunen beslutat om att införa bevattningsförbud och uppmanat till allmän sparsamhet för att vattnet ska räcka . Min fråga till statsministern är vad regeringen gör eller planerar att göra för att vi ska ha god tillgång till vatten i både denna sommar och kommande år. 41 Statsminister (S): Vi kan konstatera att i spåren av klimatförändringarna har vi allt större variation när det gäller vattentillgång. Det gäller allt från grundvatten till vattendrag och sjöar. Det lär vi få leva med. Det kan slå olika mellan olika årstider och olika landsdelar, men vi måste naturligtvis se till att människor har tillgång till vatten. Vi följer detta noga, och vi har bjudit in landshövdingarna till ett möte om detta . Vi ser att det finns kommuner och länsstyrelser som börjar ta höjd för att det blir vattenbrist och börjar åtgärda detta. Det pågår ett arbete med långsiktig planering, kartläggning och nulägesbeskrivning och eventuellt ett införande av bevattningsförbud. Landshövdingarna i de mest drabbade delarna av har skrivit till om detta. Vi har tagit initiativ till mötet för att diskutera med landshövdingarna hur läget är och vad vi ska göra för att människor på bästa sätt ska få tillgång till vatten. Insatser mot den växande otryggheten 42 (): har stora problem med växande otrygghet och bristande lag och ordning. Vi möter detta . Kriminella aktörers våld blir både grövre och mer omfattande. Mer än var tredje kvinna säger att hon är otrygg under kvällstid i sitt eget bostadsområde. fick vi siffror från Brå, som visar att andelen personuppklarade brott fortsätter att sjunka. Mer än hälften av de ärenden som anmäls avskrivs direkt. Andelen ökar och har gjort det . Som statsministern vet har föreslagit många åtgärder för att öka polisens förmåga, bland annat fler poliser; vi har sagt att vi vill ha minst 25 000 poliser . Jag blev jätteglad när jag såg statsministern från kommentera detta med att ”vi har precis samma ambition”. Min fråga är: Kan jag tolka detta som att statsministern utlovar resurser för 5 000 fler poliser ? 43 Statsminister (S): Otrygghet är naturligtvis en otrolig begränsning av människors frihet. Inte minst den organiserade brottsligheten kväver minst sagt förorter och stadsdelar, och det är aldrig okej. I vårt samhällsbygge måste alla demokratiska krafter vara tydliga: Den organiserade brottsligheten kommer inte att segra. Vi ger oss inte förrän ni faktiskt är besegrade. Den organiserade brottsligheten ska bort från våra gator och torg och in på våra fängelser. Två saker måste till: mer polisresurser – ja. Detta är min poäng. Där har vi samma ambition. Polisen måste få mer resurser, och vi måste ha fler poliser nära. Ett arbete pågår nu för att åstadkomma det. Det är långt ifrån klart, men det pågår. Det andra är: Vad gör vi för att förändra grundläggande faktorer som drar exempelvis ungdomar in i brottslighet? Skolorna måste förbättras rejält. Vi måste ha en bättre boendesituation med mindre bostadssegregation. Vi måste knäcka långtidsarbetslösheten och så vidare. Arbetstidsreglernas effekter för löntagare 44 FARADJ KOLIEV (S): Fru talman och statsministern! Ordning och reda på arbetsmarknaden förutsätter tydliga och stabila regler, som alla parter kan förhålla sig till. Både för arbetstagare och för arbetsgivare är det viktigt att känna trygghet . har dock fackföreningar uttryckt stor oro inför så kallade hyvlingar på arbetsmarknaden. Medan LAS skyddar anställningar genom turordningsregler och återanställningsrätt verkar det finnas bristande skydd för sysselsättningsgraden i anställningen. Hyvlingar på arbetsmarknaden, det vill säga när arbetsgivare med hänvisning till arbetsbrist hyvlar en heltidsanställning till deltid har ökat oron bland arbetstagare. När inkomsterna halveras på det viset, utan hänsyn till turordningsreglerna, skapas otrygghet och problem av olika slag. Min fråga till statsministern är: Vad avser statsministern att göra för att minimera den otrygghet som skapas med nuvarande regler? 45 Statsminister (S): Jag ser med stor oro på utvecklingen att människor helt plötsligt befinner sig i en situation där deras inkomst sjunker för att arbetstiden minskar. I vår modell ligger att arbetsgivarna har stor rätt att leda och fördela arbetet, och parterna ska komma överens om villkoren vid eventuella neddragningar och förändringar i produktion eller annat. Detta ska fungera. Men vår förhoppning är att parterna hittar en lösning på detta. Det är inte framtiden för svensk arbetsmarknad att löntagare helt plötsligt inte vet vilket arbetstidsmått och därmed vilken inkomst de har. Låt oss i stället hitta ett sätt att hantera detta där parterna tillsammans kan acceptera den flexibilitet och rörlighet som behövs på arbetsmarknaden, som löntagarna har grundläggande trygga villkor. Det är bra för individen, och det är bra för samhället. Återkallande av terrorresenärers medborgarskap 46 (SD): Fru talman och statsministern! Det har ju hänt en hel del intressanta saker . Bland annat har det blivit plågsamt uppenbart att det nuvarande arbetet mot våldsbejakande extremism lämnar en hel del övrigt att önska. Vi nåddes så sent som av beskedet att dessa frågor inte längre kommer att ligga på kulturministerns bord, något som jag och många med mig välkomnar. kunde vi även ta del av avgörande enligt vilket ett återkallande av misstänkta terrorresenärers medborgarskap inte på något sätt strider mot konventionen. Domstolen tyckte tvärtom att detta är ett korrekt och adekvat agerande. Vi skulle således kunna vidta åtgärder för att hindra återvändande terrorister att komma in i landet. Detta har jag förstått att statsministern har sagt blankt nej till. Vi har redan släppt tillbaka hundratals IS-terrorister in i landet, och fler står och knackar på dörren. Hur ska svenska folket kunna känna sig tryggt efter regeringens misslyckande och handlingsförlamning? 47 Statsminister (S): Regeringen är naturligtvis fast besluten att se till att skydda människor. Det är en av våra absolut viktigaste uppgifter. Det är därför vi har kriminaliserat terroristresor och finansiering av sådana. Det är därför Säkerhetspolisen, när människor kommer tillbaka till , ska ha koll på alla dem som eventuellt kan utgöra en fara. Informationskedjan ska sedan gå till polisen och kommunerna. Men Säkerhetspolisen har koll på dem som bedöms utgöra en fara. Har man begått brott där man har varit ska man också lagföras för det brottet. Det sker, och det kommer förhoppningsvis att ske alltmer. Säkerheten får man aldrig någonsin tumma på. Det enkla svar som föreslagits här räcker inte, utan man måste ta på allvar att Säkerhetspolisen har tillräckligt med resurser och kan se till att skydda människor. 48 (S): Vinster i välfärden – för en socialdemokrat är det när barn får bra utbildning, när man får den sjukvård man efterfrågar och när våra äldre får en god omvårdnad. För oss socialdemokrater är det vinster i välfärden. Det som kallas för vinster i välfärden är rena förluster för välfärden. De hamnar i någons fickor eller utomlands i skatteparadis och så vidare. Det är inget vi får mer välfärd för utan rena förluster för välfärden; jag tänker kalla detta vid dess rätta namn. Därför undrar jag vad som händer med utredning, som faktiskt syftade till att sätta stopp för dessa förluster i välfärden. 49 Statsminister (S): Det var värt en applåd! Jag har faktiskt inte hört det uttrycket, men det är väldigt bra. Vinster i välfärden ska verkligen vara vinster i välfärden, för människor. förslag har varit ute på remissbehandling. har vi fått in remissvaren och måste gå igenom dem. Vi ska naturligtvis diskutera med de andra partierna om hur vi nu tar oss framåt så att vi kan se till att skattebetalarnas pengar går till det de faktiskt betalats in för: vården, skolan och omsorgen. De förslagen måste vi arbeta vidare med för att längre fram, kanske , få möjlighet att lägga fram mer konkreta förslag för remissbehandling. Det är tre olika lagstiftningar som på något vis måste behandlas, men det finns inget annat fokus än att skattebetalarnas pengar för välfärden också ska gå till välfärden och inte till något annat. Avskaffandet av ämbetsmannatiteln kansler 50 HANS (M): beslutade regeringen att avskaffa det nästan begreppet universitetskansler. Detta är en gammal klassisk institution, som har många anor. I en ursprunglig beskrivning av universitetskanslern sas att kanslern skulle ha överinseende över universitetens alla angelägenheter. har regeringen bestämt att det ska heta generaldirektör i stället. Det är inget unikt ämbete; det finns ganska många sådana. Men det har funnits betydligt färre universitetskanslerer. Min fråga till statsministern är: Avser statsministern och regeringen att vara konsekventa nu och även avskaffa begreppet industrikansler? 51 Statsminister (S): Det var faktiskt en rolig fråga. Jag kan inte se det som en särskilt allmänpolitisk fråga heller. Jag har faktiskt inte ens funderat på den, kan jag säga. Det kommer inte att bli en generaldirektör. Det kan jag svara. Jag har inte reflekterat mer över frågan. Men det som är viktigt här är inte titlarna utan att man får något gjort. Det är jag besatt av. Det som görs i universitetsvärlden har stor betydelse för svensk kompetens, och det nya ämbetet, oavsett vad det kommer att kallas, kommer att ha en viktig roll. Det som ska göras för industrin ska göras oavsett vad man kallar ämbetet för. Jag måste erkänna att det var en rolig fråga. 52 (KD): Jag kan tyvärr inte utlova någon rolig fråga, och det beror framför allt på att det inte är roliga siffror jag har här. gav regeringen ett regleringsbrev, som man inledde med det första uppdraget, att ska bidra till att bryta utvecklingen av antalet timmar inom assistansersättningen. Man tillsatte också en utredning som skulle se över hur man kan utveckla olika stödformer, och man skrev att det ska finansieras genom besparingar inom assistansersättningen. Man fortsatte: Ytterligare besparingar på assistansersättningen ska göras. har vi äntligen fått siffrorna , och det visar sig att av alla som har ansökt om assistansersättning har fått avslag. var det som beviljades; nu är det enligt Assistanskoll som får avslag. Är detta rimligt? 53 Statsminister (S): Den siffran har jag inte hört. Däremot har jag hört en annan siffra, nämligen att majoriteten av dem som söker på nytt får det beviljat. Här får vi alltså göra en djupdykning i siffrorna, för den senaste siffran har jag inte hört. Detta är en rättighetslagstiftning. Det har vi sagt . Man ska få det man har rätt till. De som behöver detta ska ha den rättigheten enligt de villkor som vi från samhällets sida har satt upp. Men det finns också en hel del fusk i den här sektorn. Det har vi kunnat se många reportage om. Fusket måste bort. Det finns för många som vill tjäna pengar på detta. Det är inte de som behöver assistansen utan andra som vill tjäna pengar på det. Det finns advokater som vill tjäna pengar på det, och det finns reklam och annat. Detta, menar jag, hör inte hemma där. Assistansersättningen ska gå till dem som har rätt till den, men det andra ska bort. En delegation mot segregation 54 LAWEN REDAR (S): Min hemstad är en fantastisk och pluralistisk stad men också en ekonomiskt ojämlik stad. Rumsliga åtskillnader mellan samhällsgrupper utifrån ekonomiska förutsättningar kommer till uttryck i hur vi bor och hur skolan är segregerad. Statsministern har uppvisat ett personligt engagemang i de här frågorna. På regeringssammanträdet beslutades det att inrätta en delegation mot segregation. Min fråga är: Vad är denna delegations uppdrag, och vad är ambitionen med delegationen? 55 Statsminister (S): Syftet är att vi ska få ett långsiktigt och mer strukturerat arbete för att komma till rätta med de orättvisor och den ojämlikhet som beskrivs av Lawen Redar. Vår erfarenhet är att det har varit för många projekt och för mycket kortsiktigt tänk: gör vi detta och ser om det funkar. Så går det inte att ta sig fram. Vi måste få en långsiktig förändring. När jag har diskuterat detta med folk i några av förorterna har jag märkt att det finns en kraft här. De måste få stöd att också själva få ett ägarskap i sin egen förändring. Vi ska se till att det med samhällets resurser finns det. Det är några saker vi måste se till att hantera. För det första måste vi få bort brottsligheten. För det andra måste vi knäcka långtidsarbetslösheten. Vi måste ha mindre boendesegregation. Vi ska ha bättre skolresultat, och då måste vi dit med mer resurser i skolorna och så vidare. Detta är inget som görs med något sexmånadersprojekt eller ens i ett ettårsprojekt, utan uppgiften handlar om ett mer strukturerat arbete. Myndigheters objektivitet vid kontakter med medier 56 (SD): Regeringen har, precis som många andra, uttalat sig om det negativa med fake news, alternativa fakta och det diskussionsklimat som råder i det offentliga samtalet , där fakta presenteras på mer eller mindre vinklade sätt och det ibland kan vara svårt att veta vad som är sant och inte. rapporterade SVT om siffror som man hade fått från , och man hade också intervjuat Arbetsförmedlingen om hur det ser ut på arbetsmarknaden för utlandsfödda. Det var en tydlig vinkling i detta. Man presenterade siffran 244 000 sysselsatta som en stor framgång, medan det är 400 000 som har kommit hit. I svar på tidigare frågor kunde vi höra att statsministern visste att det egentligen är väldigt få av dem som kommer hit som kommer i sysselsättning. Medierna rapporterar givetvis som de vill. Men vilket ansvar har regeringen för att regeringen och myndigheter inte lånar sina uttalanden till spridning av nyheter på ett vinklat sätt? 57 Statsminister (S): De människor som kommer till vårt land ska in i arbete. Sedan vet jag inte hur man beskriver detta på olika sätt. Det är dock ingen tvekan om att vi ser en ökning också av antalet utlandsfödda som kommer in i arbete, och det är bra, men det sker i alldeles för låg grad. Fler måste in, men då måste man ha etableringsinsatser. Då går det inte att göra som vill och ta bort de insatserna. Vi måste göra mer. De människor som får stanna här ska in i vårt samhälle så snabbt som möjligt. De behöver mer av språkutbildning, jobb och enkla vägar in i arbete, precis som de som redan finns här i landet och kanske har för låg utbildning. De behöver detsamma. ska vi se till att verkligen ta vara på den kraft som de nyanlända är. Då behövs det mer insatser, inte mindre. Lagföringen av återvändande IS-terrorister 58 (L): , när jag besökte ett smutsigt flyktingläger i , kom en kvinna som hette upp till mig. Hon ville veta vilket språk det var jag talade. Jag svarade att jag talade svenska. Hon började då gråta och berättade för mig att en IS-soldat som talade samma språk som jag hade riktat en pistol mot hennes huvud och tagit hennes ettåriga dotter . vill ha tillbaka sin dotter, och hon vill att vi straffar de här svenskarna. har det gått , och endast två svenskar har dömts för terroristbrott. rapporterar att vi har 150 återvändande terrorister. En av dem kan vara den som har tagit som slav. Jag vill därför fråga statsministern: statsministern med heder och samvete säga att hans regering har gjort tillräckligt för att straffa svenska terrorister? Regeringen vill inte erkänna folkmord, och regeringen har inte infört strafflagar som gör att det faktiskt går att komma åt dem. I stället går de fria. Terroristerna går på bidrag. Är statsministern nöjd med denna ordning? 59 Statsminister (S): Det är direkt fel att vi inte skulle ha gjort något. Det är ju vi som har kriminaliserat terrorresorna. Vi har kriminaliserat finansiering av terrorresor och deltagande i dem. Har man begått brott utomlands ska man naturligtvis utredas och lagföras för det. Så är det. Det är en mängd åtgärder som vi har vidtagit för att slå mot terrorismen, för den ska inte ha något utrymme i vårt samhälle. Det är vi som har ändrat lagarna för att detta ska vara möjligt. Det är vi som skärper straffen och så vidare. Vi tillför mer pengar till polisen och till Säkerhetspolisen, och de har i uppgift att hålla koll på dessa människor. De som har begått brott ska lagföras. Sedan måste vi hålla koll på dem som eventuellt kan utgöra en fara. Det är Säkerhetspolisens uppgift. Brott mot mänskliga rättigheter i 60 (S): fick den senaste tidens massgripanden i en toppnotering när över 1 000 fredliga demonstranter greps, bötfälldes och misshandlades. Belarusisk polis grep över 50 människorättsförsvarare, och många fler som hade tänkt delta i demonstrationen greps redan innan de hunnit till samlingsplatsen i . Socialdemokraten , som var presidentkandidat , försvann och hölls häktad av KGB till . Han hade meddelat att han skulle leda lördagens protest på Frihetsdagen, då oppositionen brukar manifestera. Jag vill därför fråga statsministern vad regeringen gör när det gäller och mänskliga rättigheter såsom yttrandefrihet samt vad regeringen gör för att sätta press på den belarusiska regeringen och förbättra situationen för folket. 61 Statsminister (S): Tack för en mycket viktig fråga, ! Vi är väldigt oroade över utvecklingen i , inte minst över det faktum att runt 200 människor – tror jag att det var – fängslades under den senaste manifestationen. De har manifesterat sina åsikter om att lagstiftningen är orättvis och åkt i fängelse. Detta är enligt vår uppfattning ett oacceptabelt sätt att möta fredligt demonstrerande människor, speciellt i ett land vars ledning säger sig vilja utveckla relationerna med EU. Precis som för alla andra länder som vill komma närmare EU gäller att man faktiskt får leva upp till en viss standard, så det är mycket som står på spel inte minst för och dess ledning. Man måste själv visa att man vill se en utveckling i det egna landet som gör att man kan närma sig EU, och då går det inte att fängsla fredligt demonstrerande människor. Sanktionspolitiken har förändrats. Det var inte vår vilja, men har det blivit så. står upp för en tydlig EU-politik när det gäller demokrati. EU:s beslutsbefogenheter och den sociala dimensionen 62 (M): Vi vet att frågor som lyfts upp på EU-nivå och ges ökad betydelse ofta leder till lagstiftning. Det kan därför vara riskabelt att driva frågor på EU-nivå om man inte vill se en gemensam lagstiftning. En av regeringens huvudfrågor inom EU är frågan om ett socialt , där man vill ge diskussionerna om den sociala dimensionen ökad betydelse inom EU-samarbetet. Min fråga till statsministern är: Hur ämnar statsministern säkerställa att dessa diskussioner inte leder till att EU stegvis får ökad makt över dessa frågor, som tillhör den nationella kompetensen? 63 Statsminister (S): Den sociala dimensionen är viktig. Jag vill hävda att den är avgörande för folks förtroende för EU över huvud taget. Människor ska se att det finns inte bara det som är bra för marknaden och företagen utan även en social dimension – ett socialt ansvarstagande. Det kan finnas några få som skulle vilja flytta över fler beslut till EU, men det är ingen som har den önskan. Vi har från början varit tydliga: När vi nu tar upp detta gör vi det inte i avsikt att flytta mer beslutsbefogenheter till EU. När jag talar med andra länder, inte bara sådana som har socialdemokratiskt ledda regeringar, hör jag samma budskap – ingen har sagt att detta måste innebära mer beslutsbefogenheter till EU. Alla är införstådda med att vi ska gå i samma riktning och se till att visa människor att det finns ett socialt ansvar, men att vi gör det utifrån respektive lands lagstiftning. Jag tror att det är en väldigt bra väg att gå. 64 TREDJE VICE TALMANNEN: Därmed tackar jag statsministern och deltagande ledamöter för dagens frågestund. Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 9 Beslut om ärende som slutdebatterats Punkt 1 (Skatteskala, grundavdrag m.m.) 2. res. 1 (SD) 3. res. 2 (C) 40 för res. 16 för res. Kammaren biträdde res. 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: