prot · H409128 · 2017-06-19 00:00:00 — Därför vill vi lyfta fram your man in congress, betydelsen av den representativa demokratin där vi var och en representerar de människor som ger oss förtroende. Så bygger vi demokratin, och så bevarar vi den inför kommande generation. 57 HANS (S): Jag vill börja med att yrka bifall till förslagen i båda de betänkanden som vi debatterar . Den kommunala självstyrelsen är en viktig grundplatta i den svenska demokratin. Att så mycket som möjligt ligger nära människor beslutsmässigt är viktigt. Ofta är människor väldigt engagerade i lokala frågor som ligger nära dem. Under mina som kommunalråd mötte jag många arga, missnöjda, nöjda och drivande medborgare. Det är politik på riktigt. Det är nerv och närhet. kan jag känna att det är mycket svårare att få demokratin lika levande ur nationell synpunkt som i den kommunala myllan. De första kommunallagarna är . Där definieras kommunen som en förening med obligatoriskt medlemskap för gemensamma ändamål. Jag tycker att bilden av kommunen som en förening där man är medlem är väldigt fin. Men för att detta ska fungera måste demokratin, precis som Skånberg var inne på, alltid återerövras, och då måste också lagstiftningen moderniseras. Dagens lagstiftning är . Den kom före digitalisering och jämställdhet mellan män och kvinnor, innan de tagit de stora steg de har gjort . Det är också uppenbart att det inte finns någon reglering i lagstiftningen av rollfördelningen mellan tjänstemän och politiker. Visst är det självklart att kommunalråd ska kunna vara föräldralediga. Visst är det självklart att man behöver fundera över rollfördelningen mellan politiker och tjänstemän, och det har man reglerat i den nya kommunallagen. Den nya kommunallagen innehåller annars inga stora revolutionerande förslag. Det fanns i de utredningar som föregick propositionen en del förslag som var väldigt radikala, exempelvis om majoritetsstyre. I de svenska kommunerna har man formellt sett ett samlingsstyre. Jag tycker att det är en ganska fin form och att det finns en viss poäng med att de som tar över vid ett majoritetsskifte i en kommun har varit med och sett hur ärendehantering sköts, hur en förvaltning styrs och annat. Det är bättre för medborgarna att en ny majoritet är väl förberedd, och det är den genom den formella samlingsstyrelsen. På det viset blir också oppositionen bättre informerad än vad den skulle vara i en form där man egentligen bara fick insyn i ärendena i samband med fullmäktigemötena. Jag tycker därför att detta lite fega förslag till modernisering av kommunallagen är precis det rätta. Det är en försiktig reformering av det grundläggande dokumentet för den svenska kommunala demokratin. Ny kommunallag och Kommunala och regionala frågor När jag lyssnade på blev jag väldigt fundersam över vad som är lagstiftningens roll. Är det den svenska lagstiftningen som ska se till att partierna inför val tar fram lämpliga företrädare som är valbara? När jag har suttit i valberedningsarbete i mitt parti har vi cyniskt sagt att folk åtminstone måste vara hela och rena. Ska det lagregleras? Är det inte partiernas ansvar att se till att de kandidater de nominerar är valbara, att de är möjliga att företräda folket? Ska bestämma partiernas inre processer? Jag trodde att det var ett partis ansvar att plocka fram företrädare som är lämpliga och tillräckligt många företrädare som inte hoppar av eller har begått brott och därför måste avstå från sin plats efter en het tidningsdebatt, så att man därför måste sätta in människor som inte ens har funnits med på listor som medborgarna har kunnat ta ställning till. Jag tycker att det strider mot allt vad folkstyre är. Det är inte partierna som ska välja företrädare; det är väljarna i val som ska göra det. Partiernas ansvar är att se till att man har kandidater som man kan stå för. Sedan kan alla partier göra misstag, absolut. Det måste man kunna erkänna och ta konsekvenserna av som parti. Men vi kan inte lagreglera partiernas inre liv. Det har varje parti ansvar för. 58 (SD) replik: Tack, , för passningen! Jag tror att vi får reda ut ett och annat. Jag vet inte om verkligen lyssnade på vad jag sa i mitt anförande. Men jag tror att jag och Hans kan vara överens om att det händer att en folkvald politiker hoppar av. Någon kan bli en politisk vilde. I händelse av detta tycker vi att det vore en rimlig ordning att en person till kan tillsättas även mellan valen. Det handlar inte om att vi ska detaljreglera från vilka representanter de olika politiska partierna tillsätter i fullmäktige. Den tanken är helt absurd. Men frågan är vem det är som förlorar eller på något sätt skulle tjäna på att det finns tomma stolar runt om i fullmäktige. Man kan diskutera i termer av att det är de politiska partiernas ansvar. Det håller jag med om och tycker är en viktig utgångspunkt och princip. Men det är i förlängningen väljarna som förlorar på att deras röster inte räknas, om det skulle bli tomma stolar. Därför tycker vi att det här skulle vara en god ordning både för dem som har röstat och i stort också för demokratin. 59 HANS (S) replik: Jag tycker att begreppet folkvald är tillräckligt. Är man folkvald så är man folkvald, inte partivald. Har väljarna inte valt en i ett allmänt val kan man alltså inte rimligtvis vara folkvald. Ny kommunallag och Kommunala och regionala frågor Jag tycker att demokratin ska bygga på att man är folkvald, och partiets ansvar är då att sätta upp kandidater man kan stå för. Sedan kan misstag hända, och då får nog partiet och de väljare som har röstat på det ta konsekvenserna av detta. Jag tycker inte att man kan ge partierna rätt att sätta sig över folkets val på valdagen. 60 (SD) replik: Både jag och Hans är säkert fullt medvetna om hela denna problematik, som trots allt finns. Men det är som sagt på många håll i landet väldigt svårt för politiska partier, säkert också för Socialdemokraterna, att se till att alla platser blir tillsatta. En annan aspekt av detta är det här som Hans talar mycket om – att vara folkvald. Jag stöder naturligtvis den principen; det är ett system som vi i grunden ska värna. Men vi vet också hur det ser ut. Vi kan ha valsedlar med ett tjugo- eller ett trettiotal namn, och har vi haft ett system där man kan skriva till namn. Vi kan ha en person som kanske inte ens har blivit kryssad, men han är också per definition folkvald. Men är han verkligen det? Han har stått med på en valsedel, men ingen har kanske kryssat honom över huvud taget. Vad är viktigast för demokratin – att stolen står tom eller att vi faktiskt kan tillsätta en person som kan stå upp för väljarnas röst? Jag tycker att det sistnämnda är viktigare, och det tycker jag är en åsikt som Hans borde överväga. 61 HANS (S) replik: Jag tänker inte överväga begreppet folkvald. Är man vald av folket så är man vald av folket, inte av partiet. Jag vill önska herr talmannen och alla i församlingen en glad sommar! 62 (M): Mycket har sagts om den nya kommunallagen. Den har ju på nacken, och under de 25 åren har den ändrats 50 gånger. Så det är klart att det behövdes en översyn av den. Alla som har talat om detta har tagit upp det vi tycker är viktigt och de tillkännagivanden vi har gjort. Jag skulle vilja säga några ord om skyldigheten för fullmäktige att anta ett program med mål och riktlinjer för privata utförare – den ska även omfatta det som bedrivs i egen regi. Det som drivs i egen regi, som kommunen har upphandlat, får inte mer pengar än den offentliga verksamheten får. Så jag tycker att man ska vända lite på frågan om vinster i välfärden, som riktar sig till privata utförare. Jag funderar på om man kanske skulle tala om förluster i välfärden i den offentliga sektorn; det kanske är det som ska ses över. När det sker förluster i ett företag är ju det första man gör att se över vad som har hänt och varför budgeten inte har hållits. Jag tycker att det är ett väldigt bra förslag som vi har lämnat och yrkar bifall till det i sin helhet. Ny kommunallag och Kommunala och regionala frågor En liten del av detta är också att anslagstavlorna ska bli webbaserade – det har vi inte några som helst problem med. Men webben är inte riktigt utbyggd överallt i , och jag kan tänka mig att en grupp människor i min ålder, 65 plus, gillar att titta i sin dagstidning och läsa den lilla notisen. är det fullmäktige – man känner sig delaktig och läser ärendena. Men man kanske inte har möjlighet att till fullo följa med i det digitala. Jag tycker att man ska överväga och fundera på detta. Alla tittar inte på webben, utan de läser sin lokala tidning från det inre av , norra eller de sydligaste breddgraderna. Jag tycker också att detta med revisorerna är viktigt. Vi har väl alla suttit i församlingar där vi har tagit emot revisionsrapporter, läst dem och sagt jaha, det var det. Att man ska yttra sig i fullmäktige och att fullmäktiges ledamöter får ställa frågor tycker jag därför är oerhört betydelsefullt. Jag tycker att det också skulle ha stått att man måste följa upp revisionsrapporterna. Detta tycker jag är en brist på många ställen. Man tar rapporten i handen, och så läggs den till handlingarna. När det gäller de kommunala och regionala frågorna finns det två alliansmotioner som vi faktiskt har avstyrkt. Den ena handlar om att regeringen har gett i uppdrag att se över förutsättningarna för undantag från lokaliseringsprincipen vid bredbandsutbyggnad och den andra om att ett omfattande arbete redan bedrivs för att man ska få fler fristäder. Vad en är kanske inte alla som lyssnar på detta vet. Kommunerna erbjuder kulturarbetare från andra länder som inte kan utöva sin verksamhet i landet på grund av förföljelse en i en svensk kommun under ett eller . Jag tror att jag nöjer mig med detta, för allt är ju egentligen sagt. får sätta punkt i denna debatt, och jag önskar talmannen en trevlig sommar! Alla andra har jag redan önskat trevlig sommar. 63 (MP): Herr talman och riksdagskollegor! Det är trevligt att också få ha en minister med vid KU:s sista debatt – det är inte så ofta vi har det när vi debatterar. Vi debatterar nu dels KU17, ett motionsbetänkande från det senaste årets allmänna motionstid, dels KU30, ett lite tjockare betänkande som baseras på regeringens proposition. Egentligen skulle jag ha haft med två böcker till som visar vilken eminent utredning som låg bakom regeringens proposition En ny kommunallag. Det är med andra ord ett digert underlag som ligger bakom dagens debatt och betänkanden. Jag ska börja med att säga bara några ord om KU17. Det finns några tillkännagivanden, men det skulle faktiskt ha kunnat bli ett till. Det var väldigt nära, för vi är ju från regeringspartiernas sida egentligen helt och hållet överens med allianspartierna om punkt 3 i KU17, Undantag från lokaliseringsprincipen för bredbandsutbyggnad. Det har varit ett problem att kommunerna bara får bygga bredband inom kommunen. Vid gränsöverskridande bredbandsutbyggnad får man inte göra någonting. Regeringen har försökt att hitta olika sätt för att kommuner ska kunna köpa upp av varandra och liknande. Ny kommunallag och Kommunala och regionala frågor beslutade regeringen att ge två uppdrag: att identifiera hinder och lägga fram förslag för bredbandsutbyggnad och att se över kommunernas roll när det gäller hur ett undantag från lokaliseringsprincipen skulle kunna se ut. Detta ska från Post- och sida vara klart , så det känns som att det är väldigt bra att vi är överens. Jag vill ge en eloge till allianspartierna i dessa frågor. Tillbaka till KU30. Rent historiskt kan man, som var inne på, säga att de svenska kommunerna fick sin roll genom kommunalförordningar. Då blev kommunerna självständiga juridiska personer, och landstingen tillkom som ny organisation vid sidan av städer och landskommuner. Redan då, 1862, infördes krav på att utse förtroendevalda revisorer som skulle uttala sig om ansvarsfrihet. Nuvarande kommunallag trädde i kraft . Det har flera varit inne på här. Under de här 25 åren har det varit många förändringar i kommunallagen, men också samhället har gått igenom stora förändringar. Urbaniseringen, den tekniska utvecklingen, globaliseringen och även EU-medlemskapet ställer stora krav på den kommunala verksamheten. Även de politiska styrena i kommunerna har ändrats mycket, och många nya små lokala partier har uppstått. Allt fler kommuner och landsting styrs av stora koalitioner och har ett oklart parlamentariskt läge. Nya styrmodeller har blivit vanligare, och mål och resultatstyrning tillämpas i allt större utsträckning i stället för den tidigare detaljstyrningen av den kommunala verksamheten. Det i sig gör att revisorerna och internrevisionen har fått en mer aktiv roll. En större del av verksamheten sköts numera av privata utförare. I takt med att det behövs mer av upphandling, avtal, styrsystem och komplex it‑miljö parallellt med att ny lagstiftning med nya krav tillkommer ökar behovet av specialistkompetenser på nivå. I utredningen beskriver man den kommunala verksamheten så här: Kommuner och landsting har flera olika roller. De är ansvariga för centrala välfärdstjänster, myndighetsutövare, samhällsbyggare, arbetsgivare, upphandlare och demokratiska arenor för olika former av beslutsfattande. Det är det här som den nya kommunallagen ska bidra till – att de här olika rollerna kan hanteras på ett effektivt och rättssäkert sätt. Den nya lagen har till viss del fått en ny struktur. Det är ett moderniserat och mer enhetligt språk och begreppsbildning. Utgångspunkter för uppdraget ska vara att kommunallagen även fortsättningsvis ska vara en ramlag. Utredningen har ett medborgarperspektiv, och det är så lagstiftningen ser ut också. Bland de konkreta förändringar som föreslås finns en möjlighet för kommunstyrelsen eller region- eller att besluta även inom andra nämnders verksamhetsområde. De kan dock inte ta över myndighetsutövning. Precis som andra har varit inne på möjliggörs nu ett lagrum för att vara föräldraledig som politiker. Man tydliggör direktörernas eller kommun‑, region- eller landstingsdirektörens roll och förutsättningar. Man skapar tydligare regler för delegation. Man säger att den kommunala anslagstavlan ska vara webbaserad. Den måste inte vara bara webbaserad, utan kommunerna får naturligtvis fortsätta använda sig även av tidningar och papper. Revisorernas budget ska beredas av fullmäktiges presidium, och de sakkunniga revisionsbiträdena får en rätt att tala i fullmäktige. Även prövningsgrunderna för laglighetsprövning förtydligas. Sedan är det naturligtvis ett stort antal följdändringar i annan lagstiftning. De konkreta förändringar som genomförs är bra, balanserade och efterlängtade, men jag måste också ge en extra eloge till lagförfattarna till denna produkt som verkligen har moderniserat språket på ett bra sätt. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. När jag nu får äran att avsluta vårterminens sista KU-debatt vill jag önska herr talmannen, utskottskollegor, presidiet och förstås herr ministern en riktig god sommar. Ny kommunallag och Kommunala och regionala frågor Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 8 En livsmedelsstrategi för Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2016/17:MJU23 En livsmedelsstrategi för (prop. 2016/17:104) 64 (S): Vi behandlar miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2016/17:MJU23 En livsmedelsstrategi för . Det är ett historiskt betänkande. Självklart ställer jag mig bakom samtliga av våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till endast reservation 70 och i övrigt bifall till betänkandet. Äntligen, var det många som sa när livsmedelsstrategin presenterades med sina fyra övergripande mål. Det är en strategi där målen är en överenskommelse mellan sju av partier. Det innebär att målen ligger fast och anger en tydlig inriktning. Den ger stabila och långsiktiga förutsättningar för livsmedelskedjan att bidra till sysselsättning och hållbar tillväxt i hela landet och lägger grunden till en framtidstro hos både företagare och anställda i livsmedelskedjan. Äntligen, säger vi socialdemokrater också efter att ha kämpat för detta. har varit det enda alliansparti som har haft samma ambition. Äntligen, tror jag att också LRF säger. I alla fall uttrycker LRF:s ordförande sig så här: ”Beslutet om livsmedelsstrategin är större än vad många tror.” Han säger också att det är ett historiskt beslut som alla LRF-medlemmar kan vara stolta över. har länge saknat en sammanhållen livsmedelspolitik. Jag hörde någon säga att vi inte haft har någon sedan . Andra säger att vi inte har haft någon sedan EU-inträdet. Men oavsett vilket av påståendena som är rätt ligger strategin nu här på bord. Här visar sju av partier en gemensam viljeinriktning för hela livsmedelskedjan. I livsmedelsstrategin tillsammans med den svenska maritima strategin med syfte att ta till vara de maritima näringarnas potential, den svenska exportstrategin med målet att exporten ska öka, nyindustrialiseringsstrategin som ska stärka företagens omställningsförmåga och konkurrenskraft, en strategi för hållbar konsumtion som har tagits fram av regeringen och de handlingsplaner för de fyra övergripande målen som beslutats eller kommer att beslutas finns svaren på många av de motionsyrkanden som har lagts fram. Livsmedelsstrategin tar ett helhetsgrepp på många av de utmaningar som vi står inför och syftar till att öka konkurrenskraften i hela livsmedelskedjan och därigenom bidra till att stärka tillväxten i hela landet. Målet med livsmedelsstrategin är att öka sysselsättningen, produktionen, exporten, innovationskraften och lönsamheten i livsmedelsproduktionen som de nationella miljömålen nås. Mat är ingenting vi kan välja bort. har vi en självförsörjningsgrad på . En ökad livsmedelsproduktion leder till att vi får en ökad försörjningstrygghet. livsmedelsexport behöver öka. exporteras av våra livsmedel. Tittar vi på totala industri ser vi att exporteras. Kanske kan detta förklaras med att länge har sett sig som ett industriland. Våra mervärden som till exempel vår livsmedelssäkerhet, vår salmonellafrihet, vår låga antibiotikaanvändning, vår mindre klimatpåverkan med mera kan användas i marknadsföringen där blir det hållbara livsmedelslandet. Våra livsmedel kännetecknas av hög kvalitet. Detta ger oss konkurrensfördelar. Vi behöver också utveckla förädlingsgraden och skapa nya produkter för att stärka konkurrenskraften. En annan viktig faktor är en stark lokal eller regional identitet i varumärket. När undersökte vad som gav lönsamhet och stark tillväxt visade sig detta vara en av framgångsfaktorerna. är ett fantastiskt land. Vi har naturtillgångar som de flesta länder bara kan drömma om och världens förmodligen renaste livsmedelsindustri. Svenska råvaror är rena supermaten. Men i stället för att använda dem importerar vi gojibär, bipollen, chiafrön, spirulina med mera från andra länder. Utbudet och försäljningen av detta har fullkomligt exploderat. Supermat var från början en marknadsföringsgrej för råvaror som har hälsoeffekter utöver det vanliga. är det en egen produktkategori. I har vi potatis, rödbetor, lingon, blåbär, havre och broccoli som näringsmässigt står sig lika bra, men det är kanske inte lika trendigt. Varför är då dessa råvaror, som dessutom är mycket billigare, inte lika populära? Behövs det bättre marknadsföring? Vi har stark efterfrågan på ekologisk mat. Men den ekologiska produktionen ökar inte i takt med efterfrågan, utan vi tvingas i stället importera för att tillgodose konsumenternas behov. Det är inte bara här i efterfrågan på ekologiska livsmedel ökar utan även globalt. Om vi kan möta den ökade efterfrågan kan det bidra till jobb och tillväxt i hela landet som vi kan öka exporten. Detta sammantaget kan ge den enskilde odlaren ökad lönsamhet. Och om vi sätter ett mål för konsumtion och produktion kan det påverka utvecklingen. Det är viktigt att vi i har egen växtförädling. Det ger oss tillgång till sorter som är anpassade efter våra odlingsförhållanden och klimatförändringar. Inhemsk växtförädling kan också anpassa växterna efter växtskyddsmedel som är godkända här. Genom växtförädling har man till exempel tagit bort behovet av att använda stråförkortningsmedel. En utvecklad växtförädling som tillgodoser behovet av lämpliga lokala och regionala grödor för hela landet innebär en mångfald av grödor. Växtförädling bidrar till långsiktig, hållbar, konkurrenskraftig och resurseffektiv odling i hela landet. Då behöver vi inte importera och få in grödor som kräver växtskyddsmedel som inte är tillåtna i . En stor del av den lagstiftning som svenska företag har att förhålla sig till är beslutad på EU-nivå. har tillsammans med de nordiska och baltiska länderna presenterat 68 konkreta förslag för förenklade regler för lantbrukare och företag inom EU. Detta har fått stöd av många EU-länder som framhöll betydelsen av förenklade regler, särskilt när det gäller kontroller och sanktioner. skriver i en av sina motioner att ligger långt fram i arbetet med att förenkla för företagen, men man vill att det görs mer. Där håller jag med. Därför känns det bra att regeringen har som mål att regler och processer behöver utformas så att de, som de är relevanta för de verksamheter de omfattar, är anpassade efter företagens villkor och verklighet. Regeringen bedömer därför att det är av stor vikt att arbetet med att förenkla för företagen inom livsmedelskedjan får hög prioritet även i fortsättningen. En tredjedel av all mat som produceras i världen slängs. I slänger vi ca mat per person och häller ut i vasken. Matsvinnet uppstår i hela livsmedelskedjan från odling till livsmedelsindustri, butiker, restauranger, storkök och hushåll. Detta är slöseri med jordens resurser – vatten, mark, energi, arbetskraft och kapital. Produktionen av den mängd mat som slängs motsvarar omkring koldioxid. Det motsvarar av de totala utsläppen av växthusgaser i . För att mängden mat som slängs i onödan ska minska behöver medvetenheten om matsvinnets betydelse för miljön öka. har åtagit sig att uppfylla de globala hållbarhetsmålen om att halvera matsvinnet . samarbetade , och i ett treårigt regeringsuppdrag med syfte att minska matavfallet. Flera insatser genomfördes, inte minst för att ge ökad kunskap. Man har fått ett nytt uppdrag och ska ta fram en nationell handlingsplan för alla aktörer i . Det finns ett växande intresse för att skapa mer hållbara lösningar. Men för att lyckas måste man få kunderna att ändra sitt beteende, i butik men också hemma i köket. Själv blev jag riktigt medveten först när vi fick utökad avfallssortering och skulle sortera också matavfall. Då blev det väldigt tydligt att mycket slängdes i onödan. Anledningen var att mycket hade inhandlats i onödan. Det lilla som blir kvar är enkelt att sortera. Jag kan gå rakt ut och slänga påsen med matavfall i tunnan. hamnar inga matrester i restavfallet. De blir i stället biogas, tillsammans med matavfallet från resten av kommunmedborgarna. Ett hållbart växtskydd är en förutsättning för att svensk växtodling ska hävda sig i den internationella konkurrensen. Det bör finnas god tillgång på växtskyddsmedel som kan hantera de växtskadegörare som inverkar på odlingen och minimerar riskerna och konsekvenserna för människor och miljö. beslutade regeringen om ett uppdrag till att inrätta ett nytt råd för växtskyddsfrågor. Det växtskyddsråd som finns ska stärkas och få ett utvidgat mandat. ska i samverkan med Kemikalieinspektionen inrätta ett sekretariat som ska planera och administrera rådets möten. Regeringen vill med rådet skapa bättre förutsättningar för en ökad dialog mellan myndigheter, bransch och intresseorganisationer. Rådet ska även föra dialog och öka kunskapen om de samhällspolitiska effekter som tillämpningen av lagstiftningen medför. Uppdraget löper och får 6 miljoner för genomförandet. Jag vill passa på att önska talmannen en trevlig sommar. 65 (M): ”Vår beredskap är god”, sa statsminister i sitt berömda tal . I efterhand visade det sig vara en sanning med modifikation – särskilt sett till den militära förmågan.