prot · H409105 · 2017-05-04 00:00:00 — Att säkerställa kompetensutveckling är en jätteviktig del. Vi behöver fokusera på kvalitet. Låt mig avslutningsvis säga att för att det ska vara en bra skola i behöver denna skola se olika ut för att möta barn med olika behov. I den förutvarande debatten talades det om behovet av utbildning om man har någon form av intellektuell funktionsnedsättning och att det finns vägar vidare. En annan grupp som man har diskuterat ganska mycket är särbegåvade barn, som kan uppleva skolan som oerhört svår därför att de inte blir förstådda. är man lite raljant och säger att de duktiga barnen klarar sig oavsett skola, men så är det inte. Alla barn har behov av att bli sedda utifrån de individer de är. Därför är det viktigt att vi har en bra kvalitet i alla skolor i . firade efter friskolereformen. Det är oerhört viktigt att se vad friskolorna har tillfört den svenska skolan och vad det fria skolvalet tillför för alla elever. Det är otroligt viktigt att värna det fria skolvalet och att man kan välja mellan olika, bra skolor. Det är detta som vi på olika sätt bör sätta fokus på i det framtida arbetet. Skolväsendet – grund-läggande om utbild-ningen, Skolväsendet – lärare och elever och Skolväsendet – över-gripande skolfrågor nämnde att det verkar finnas en ganska stor samsyn i de utbildningspolitiska frågorna. Jag vill också berömma , som har en hel del riktigt bra förslag. känner man sig lite otålig när det föreslås tio nya utredningar, för vi vet att behoven är stora just . Det sker ett bra förändringsarbete, och detta behöver vi peka på och främja på olika sätt. Vi behöver grunda detta på forskning och beprövad erfarenhet och se till att vi har en skola i världsklass. Det har vi möjlighet att göra relativt fort. Det finns många exempel som visar på detta. En annan viktig del, avslutningsvis, är att sätta fokus på en riktigt bra kvalitet i lärarutbildningen, att öppna upp för fristående lärarutbildning så att den blir konkurrensutsatt och att det blir en bra rektorsutbildning som är värd namnet, så att skolan kan ledas på ett bra sätt. 133 (V): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 3 i UbU17, reservation 21 i Ubu18 och reservation 18 i UbU19. Jag tänkte börja med att prata om den första reservationen jag lyfte upp, nämligen reservation 3 i UbU17. Som utbildningsutskottets ordförande förklarade har Socialdemokraterna och regeringen redan aviserat att man kommer att hantera frågan om könsseparat undervisning snart. Detta är anledningen till att denna reservation finns, utifrån Socialdemokraternas och syn. reservation handlar om att vi anser att man bör förtydliga när det gäller könsseparat undervisning i till exempel feministiskt självförsvar, vilket vi har föreslagit här i kammaren genom motioner och så vidare. Jag nämner detta i mitt särskilda yttrande i betänkandet. Det är intressant när man pratar om könsuppdelad undervisning. Argumentationen från många håll här inne handlar om att bryta med de könsstereotypa rollerna och se till att man kan fungera i grupp oavsett vilket kön man har och så vidare. vet vi att denna fråga har kommit upp i och med att vissa friskolor med konfessionella inslag har uppmärksammats i medierna . Det gör det omöjligt att separera dessa frågor från varandra just , vilket är synd. Könsuppdelad undervisning har funnits i svensk skola hos såväl kommunala som privata huvudmän i hur som helst, bland annat när det handlar om sexualundervisning och idrottsundervisning. På skolor har det funnits separat undervisning för killar när man undervisat i feministiskt självförsvar och en rad andra ämnen. Det är tråkigt att fokus har hamnat på den frågan på det här sättet, på grund av några uppmärksammade fall på konfessionella friskolor. För är det aldrig okej att elever skiljs åt i skolan av religiösa skäl. Om Skolinspektionen upptäcker att det handlar om religiösa skäl ska man självfallet ta tag i det. För oss är dock viktigt att värna om att det är lärarna som vet vad som behövs för att ge eleverna den bästa undervisningen. Om en lärare anser att det är bättre att separera eleverna när man har sexualundervisning är i alla fall inte jag av den åsikten att man ska ta ifrån dem den möjligheten. Därför hoppas jag att regeringen, åtminstone i nästa steg, tar hänsyn till detta. Skolväsendet – grund-läggande om utbild-ningen, Skolväsendet – lärare och elever och Skolväsendet – över-gripande skolfrågor Jag tänker gå vidare till betänkande UbU18, som också är ett stort betänkande. har en rad reservationer där, men vi kommer enbart att lyfta upp reservation 21. Jag tänkte prata om studiehandledningen och modersmålsundervisningen. Att en elev ännu inte behärskar svenska fullständigt får inte leda till att hen halkar efter i skolan. Därför är rätten till studiehandledning otroligt viktig. Som nämnts tidigare från talarstolen vet vi att det ser väldigt olika ut i olika kommuner. Om en elev med ett annat modersmål har svårt att tillgodogöra sig undervisning har man rätt till studiehandledning. Men vi måste också se till att detta följs. Därmed behöver på ett tydligare sätt gå ut med hur man kan rekrytera bland annat nya studiehandledare eller modersmålslärare. Enligt Skolinspektionens granskningar fanns det många skolor som inte ens kände till studiehandledningen som stödform. Jag har själv märkt detta när jag har besökt vissa skolor, där man i vissa fall talar om modersmålsstöd. Vi vet ju att det inte är det begrepp som används i lagstiftningen när det handlar om och gymnasieskolan, utan modersmålsstödet omfattar de barn som går i förskolan. I vissa kommuner talar man om att man inte kan rekrytera tillräckligt mycket kompetent personal, vilket också visar på en snäv syn när det gäller vilka som skulle kunna passa in. I och med det flyktingmottagande vi har haft finns det en stor möjlighet att till exempel rekrytera studiehandledare och modersmålslärare i bland annat det arabiska språket. Jag vet också att regeringen redan har påbörjat ett arbete och att det pågår vissa projekt runt om i landet för att få till detta, men det behövs självfallet mer. Studiehandledningen sköts i hög grad av modersmålslärare, som inte alltid har kunskapen i det specifika ämne som eleven behöver hjälp med, vilket sänker kvaliteten på studiehandledningen. Modersmålet som ämne har den viktiga uppgiften att stödja eleverna i deras kunskapsutveckling. Som alla känner till är bra kunskaper i modersmålet också ett verktyg som underlättar för att du framöver ska klara dig bättre i alla ämnen i skolan. Jag tänkte gå vidare till frågan om elevhälsa, även där med fokus på nyanlända. För de barn som kommer till på flykt från krig och förtryck är skolan en extremt viktig plats för att rota sig och kunna upprätta en fungerande vardag. Skolan har också en central roll för dessa barns välbefinnande och hälsotillstånd. I skolan synliggörs elevernas välbefinnande, och tecken på oro och stress blir påtagliga. Genom fungerande elevhälsa kan trauman och annan bristande hälsa uppmärksammas och behandlas på ett tidigt stadium. Vi vet alla att elevhälsan har haft vissa bekymmer generellt; det gäller inte enbart de nyanlända. Det handlar om resurser, tillgång till personal och så vidare. I detta fall är frågan om vissa elever, som har kommit hit som flyktingar, över huvud taget ska kunna klara sig. Skolväsendet – grund-läggande om utbild-ningen, Skolväsendet – lärare och elever och Skolväsendet – över-gripande skolfrågor Därför behövs det en kompetenshöjning inom elevhälsan för att den ska kunna möta de behov som de nyanlända eleverna har. Regeringen borde därför återkomma med förslag till hur elevhälsoteamens kompetens kan stärkas för att möta dessa elevers behov, bland annat inom traumabehandling. Där kommer vi såklart också in på frågan om den allmänna vården. Men det är viktigt att skolan, som är först att möta dessa elever, signalerar . Utöver detta har en reservation, som jag har lyft, som handlar om elevdemokrati och elevers inflytande. Skolans och elevernas relationer ser, som ni känner till, ut på många olika sätt. Precis som andra samhällsgrupper, som studenter eller arbetstagare, ska elever därför ha ett antal rättigheter. Elevers rätt till inflytande och möjligheter att organisera sig regleras i skollagens 4 kap. Dessvärre är regleringen otidsenlig och bör därför uppdateras för att ge bättre stöd till rektorer, huvudmän och elever i hur de ska arbeta med elevinflytande. Detta borde egentligen inte vara en jätteideologisk fråga för oss att hantera i utskottet, men tyvärr har vi inte fått gehör för den politik vi har lyft fram. Ett av problemen med skollagens 4 kap. är att elevers individuella rätt till inflytande och elevsammanslutningars påverkansarbete blandas samman och likställs i lagstiftningen. För att elevers inflytande i skolan ska utvecklas måste dessa två begrepp särskiljas. Varje elev ska ha individuell rätt att utöva inflytande och rätt att utöva inflytande genom att organisera sig i elevorganisationer, elevråd etcetera. Detta är således inte ett ansvar som kan läggas på elever genom elevkårer, elevråd eller andra elevsammanslutningar. Det individuella inflytandet ska inte heller förväxlas med elevers rätt att gå samman för att påverka. Denna skillnad behöver tydliggöras. organiserar sig elever i olika former. Det är viktigt att huvudmannen och rektorerna inte försöker styra elevers sammanslutningar och att dessa sammanslutningar inte ses som ett sätt att säkerställa att elever får inflytande, utan som en fristående förening som värnar elevernas intressen. I skollagen och i praktiken blandas dock de olika formerna för organisering ihop. Detta skapar problem för elevers rätt och möjligheter att organisera sig fritt. Vi vill att elevers rätt att själva avgöra vilka organisationsformer som ska användas för att få inflytande ska tydliggöras i skollagen. Enligt Elevkårer gick av eleverna i gymnasieskolan på en skola med en elevkår 2015. var medlemmar i en elevkår, och på de skolor där elevkårer fanns var ungefär hälften medlemmar i dem. Dessutom visar en rapport från Elevkårer att av rektorerna har mycket högt eller högt förtroende för de elevkårer som finns. Trots detta finns elevkårer inte ens nämnda i skollagen, vilket är anmärkningsvärt. Detta ger en felaktig bild bland rektorer på landets gymnasieskolor av att elevkårer inte är så vanligt förekommande eller inte är en legitim organisationsform, som exempelvis elevråd, som alla här har talat om . Möjligheten att organisera sig i elevkårer bör därför också tydliggöras i skollagen. Skolväsendet – grund-läggande om utbild-ningen, Skolväsendet – lärare och elever och Skolväsendet – över-gripande skolfrågor Då går jag över till utbildningsutskottets betänkande 19, där jag hade lyft upp reservation 18, som handlar om avgifterna och en avgiftsfri skola. Detta är en avgörande fråga för många arbetarklassfamiljer och ensamstående, som inte har råd att betala för det som skolan egentligen ska stå för eller för de aktiviteter som skolan anordnar i samband med någon utbildningsverksamhet. Ni känner alla till och har förmodligen själva, till skillnad från mig, barn som har haft kamrater som kanske inte har kunnat ha med sig en så fin matsäck som ni har skickat med era barn till friluftsdagen. Eller så har ni på annat sätt kunnat se att det finns många barn här i landet vars föräldrar inte har möjlighet att betala för elevernas skolutbildning. Därför tycker jag ändå att utbildningsutskott bör fundera på att förändra lagstiftningen så att skolan blir avgiftsfri på riktigt. är den enligt lagstiftningen avgiftsfri till viss del, men kan skolorna ta ut vissa avgifter, vilket man gör, bland annat i samband med friluftsdagar. Av denna anledning yrkar jag bifall till reservation 18. Utöver detta nämns det fria skolvalet, aktivt skolval och kösystemet till fristående skolor i betänkandet och i reservationerna från de andra partierna. Vi i är, som vi alltid har varit, väldigt tydliga i denna fråga. Oavsett om det handlar om det fria skolvalet eller friskolereformen och vinsterna är det en självklarhet för oss att vi inte ska ha ett system som bygger på att vi har bättre och sämre skolor, där människor i en konkurrenssituation så fort som möjligt behöver välja för att hitta den bästa skolan. I stället måste vi se till att bygga upp ett likvärdigt skolsystem, där människor inte behöver hetsas till att välja. Det man kallar aktivt skolval bör kallas obligatoriskt skolval, för det är vad det handlar om: att tvinga människor att välja skola. Gör du inte det vet du att du inte kommer att få gå i den ”bättre” skolan. Även i vinstfrågan tycker jag att tidigare, både i replikskiften och från talarstolen, var väldigt tydlig med vårt ställningstagande. Detta handlar inte om att sätta stopp för alla friskolor. Det handlar om att sätta stopp för de oseriösa aktörer som finns inom friskolesektorn, men också för alla dem som enbart finns där för att göra pengar på våra skatteresurser, våra elever och vår personal. Därmed bör vem som helst, tycker jag, instämma i det som och jag har tagit upp här. Alla resurser som kommer till vår skola ska också gå till elever, lärare och personal. 134 (L): – det är svårt att sätta sig in i den känsla som och hans medarbetare måste ha haft när de klev i land i det som sedan skulle kallas och upptäckte djur som de aldrig hade sett förut, växter som de inte trodde fanns, människor som de inte kunde prata med och sätt att leva som de som européer inte förr hade upplevt. Det måste ha skakat om deras liv, och det måste också ha skakat om alla andra européers liv. Ännu värre blev det , när kom med idéer som visade att allt inte var som man trodde: Det var inte jorden som var i centrum utan solen. Skolväsendet – grund-läggande om utbild-ningen, Skolväsendet – lärare och elever och Skolväsendet – över-gripande skolfrågor Därefter körde den vetenskapliga revolutionen igång, och det berodde på att man började tänka: Vad mer har vi missat? Om vi har missat att jorden inte är i centrum, vad har vi mer missat, och vad mer finns att upptäcka? På detta sätt, herr talman, skulle jag vilja att svensk skola var för varje elev, så att varje elev får känslan: Wow, det finns massor med saker som jag ännu inte visste om och som jag kan upptäcka! Det finns de som tycker att skolan ska vara en förlängning av elevens vardag och utgå från elevens eget intresse. Då är det bara bra att en kille som vet precis allt om inte behöver plugga om . Jag tycker tvärtom. Skolan ska vara en väg ut ur de omständigheter som man har fötts in i – en bro vidare till en annan värld. Man ska få intressen som man inte visste att man hade. Man ska få drömmar som man inte visste att man kunde ha, och man ska lära sig saker man inte trodde fanns. Tänk er en kille som bor i en by i . Hans liv kretsar kring en moped. Han hoppas få vara den som är sist vid kiosken, för då vet han att han gratis får det mos som blir över när alla andra har handlat. Han funderar på vilken moped som är bäst och om han ska köpa en . Ingen säger till honom att han ska plugga. Ingen säger till honom att läsa tidningen. Ingen säger till honom att läsa en bok. Ingen frågar om han har gjort läxan. Ingen väntar sig att han ska satsa på skolan, och ingen väntar sig att han ska plugga vidare på universitet därefter. På honom ska skolan ha extremt höga förväntningar och tydliga kunskapskrav. För honom ska den skickligaste läraren finnas. För en ung människa som växer upp i förorten och kanske tror att kriminalitet och medlemskap i ett kriminellt gäng är den snabbaste vägen till rikedom, framgång och karriär – ett sätt att ta sig ut ur fattigdomen – ska skolan vara en plats av ordning, reda och lagbundenhet. För honom är det särskilt viktigt att skolan upprätthåller studiero. För honom är det särskilt viktigt att varje litet brott som begås faktiskt anmäls och tas på allra största allvar. För den vars vardag är kaos ska skolan inte bjuda på mer stök utan ordning och reda och studiero. För den som inte möts av förväntningar hemma måste skolan ha så höga förväntningar som det bara är möjligt. För varje kille och tjej som tror att man måste följa de vägar som tidigare generationer har plöjt upp – att man ska följa förväntningar på hur kvinnor respektive män ska vara och att man ska välja de yrken som kvinnor respektive män ska ha – ska skolan visa att man kan välja sin egen väg och att man kan bryta könsmönster. För den som kommit ny till ska skolan inte vara så intresserad av var man kommer från och vilket fack man ska placeras in i, utan skolan ska ställa frågan vart man är på väg och vart man vill: Vet du om att man också kan söka sig åt det hållet? För den som kommer från ett hem utan böcker ska skolan erbjuda ett jättestort bibliotek och en skicklig och entusiasmerande bibliotekarie. För den tjej som drabbas av hederskultur – man kan se henne framför sig: hon sitter i ett hörn, lite rufsig, tårar på kinderna och kläderna är skrynkliga för att hon har varit på flykt , och de som jagar henne är de som borde skydda henne allra mest, nämligen hennes föräldrar, hennes bröder och hennes släkt – måste skolan vara en oas av frihet. Skolväsendet – grund-läggande om utbild-ningen, Skolväsendet – lärare och elever och Skolväsendet – över-gripande skolfrågor Skolan ska inte vara en förlängning av vardagsrummet. Den ska inte vara ett stort fritidshem, utan den ska vara något annat. Den ska visa på en väg till något annat. Det är därför vi liberaler är så passionerat förälskade i skolan. Det är därför vi är så passionerade när det gäller att skolans huvuduppdrag ska vara kunskap. Det är därför vi säger att skolan är frihetens viktigaste verktyg. Det är också därför som vi i detta betänkande föreslår mer undervisningstid. Fler ska lära sig mer. Vi har för få timmar i svensk skola . Det viktigaste är att de som kommer nya till får en chans till fler timmar och därmed får lära sig mer för att komma i kapp. Men vi behöver också fler timmar åt alla andra. Alla andra elever måste få större chanser att lära sig mer. I de internationella kunskapsundersökningar som görs ska upp i topp. Vi ska vara bland de tio bästa, och därför behöver vi mer undervisningstid. För att bryta gamla vanor föreslår vi aktivt skolval, för att bostadssegregationen inte ska slå igenom så tungt som den gör . Det är därför vi vill utveckla elevhälsan – inte för att lärare ska kunna lösa alla problem, men en lärare ska kunna upptäcka de problem som finns och hitta hur man hjälper eleverna att ta sig ur dessa. Det är därför vi säger nej till könsuppdelad undervisning, könsuppdelade skolbussar och allting annat av den karaktären. Jag är mycket glad över att utskottet samlas till ett tillkännagivande för att skärpa skollagen på den punkten. Det är därför vi vill att de nationella proven i ökad grad ska digitaliseras och rättas nationellt. Då kan skolan använda de resurser man har till mer undervisning. Det är därför vi föreslår starkare studie- och yrkesvägledning, för det är då som man tidigt kan få stöd för att hitta en annan väg än den man förväntas välja på grund av att man är född in i en viss omständighet. Alla människor kan inte få uppleva den känsla som och hans medarbetare hade 1492, men jag önskar att varje elev – ja, faktiskt , kanske – fick ha en liknande känsla. Det handlar om att få det där intresset man inte visste att man hade, att få den där kunskapen man inte visste fanns, att få de där drömmarna man inte visste om att man kunde ha och att få en känsla i vardagen: Wow, finns den där världen också? Därför, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 1 i UbU17, reservation 20 i UbU18 och reservation 8 i UbU19. 135 (KD): Vi debatterar tre betänkanden från utbildningsutskottet, UbU17, UbU18 och UbU19, som alla rör skolväsendet i olika avseenden och därmed innehåller förslag och idéer om hur svensk skola kan bli bättre. I de tre betänkandena har totalt 14 reservationer, ensamma eller tillsammans med i första hand de övriga allianspartierna. Jag har inte tänkt gå igenom dem alla utan göra några nedslag på områden och förslag som vi från KD:s sida ser som särskilt viktiga för att förbättra skolan, så att kan stå fortsatt starkt och våra unga kan stå ännu bättre rustade för framtiden. Skolväsendet – grund-läggande om utbild-ningen, Skolväsendet – lärare och elever och Skolväsendet – över-gripande skolfrågor Till att börja med vill jag betona reservation 2 i betänkande 19, som innehåller Alliansens målsättning att utöka undervisningstiden i skolan. Internationella studier ger stöd för sambandet mellan utökad undervisningstid och kunskapsresultat, där utökad undervisningstid exempelvis visats ge positiva effekter på elevers resultat i matematik i såväl de lägre som de högre årskurserna. Att utöka den generella undervisningstiden är naturligtvis en stor reform för det svenska skolväsendet, och det är därför befogat att göra en utbyggnad i flera steg, i en takt som ekonomin tillåter och som också kan hållas utan att kvaliteten i undervisningen försämras. I ett första steg menar att skoldagarna i lågstadiet bör utökas med per dag. Kopplat till detta är förstås också vad lärarna har möjlighet att göra med sin arbetstid. Jag vill därför rikta fokus mot reservation 2 i betänkande UbU18, som rör Alliansens förslag för att minska administrationen för lärare. Mycket tyder på att en stor del av de senaste decenniernas resultatförsämringar i den svenska skolan kan förklaras av att den faktiska, lärarledda, undervisningen har minskat. Tiden för ämnesundervisning har trängts undan av fler och fler uppgifter som har lagts på lärare. Det handlar om skolans utökade roll som fostrare, om lärare som experter inom ett otal områden och om en ökad administrativ börda. Det har gjort att alltmer ska rymmas inom den garanterade undervisningstiden. För att öka den lärarledda ämnesundervisningen krävs det därför att de olika uppgifter och ansvar som lärare har ses över och vid behov rensas bort. Men det behövs också fler vuxna i skolan som kan ge avlastning i klassrummen och vara i korridoren och på skolgården under rasterna, så att lärarna i större utsträckning kan ägna sig åt sina kärnuppgifter: att förbereda lektioner, att förkovra sig ytterligare och att undervisa. Av den anledningen vill vi från Alliansens sida införa lärarassistenter, som en ny yrkeskategori i skolan. Tanken är att lärarassistenterna ska kunna ta över administrativa och praktiska uppgifter från lärarna. Av den anledningen vill vi också underlätta för aktörer från det civila samhället att bidra till och delta i skolans verksamhet när det gäller att öka tryggheten i skolan, hjälpa till med läxläsning och i stort just avlasta lärarna. Jag vill också lyfta fram reservation 8 i betänkande 19, som rör Alliansens förslag om att det ska införas ett aktivt skolval. Vi menar att det offentliga ska erbjuda föräldrar och elever möjlighet att fritt välja den skola som passar bäst eller välja bort den skola som inte fungerar, oavsett om skälet är skolans kvalitet, den pedagogiska inriktningen, lärarnas bemötande eller något annat. Ett skolsystem som medger valfrihet och mångfald kan under rätt förutsättningar vara kvalitetsdrivande. Men det finns också starka rättviseargument för ett fritt skolval. Det är betydligt lättare för ekonomiskt svagare familjer att välja en skola än att köpa en bostad i ett område där den bra skolan ligger. Elevers rätt att välja måste därför stärkas. Vi ser ett behov av att vidareutveckla, förenkla, kvalitetssäkra och förstärka valfriheten så att den tillgängliggörs för fler. Till gymnasiet är det många som aktivt väljer skola , oavsett socioekonomisk bakgrund. Men när det gäller är det främst elever med välbeställda och insatta föräldrar som väljer aktivt medan de elever som inte gör ett aktivt val blir placerade i en skola i enlighet med närhetsprincipen. Det innebär att de som inte känner till det fria skolvalet inte heller ges möjlighet att välja skola.