prot · H50950 · 2017-12-14 00:00:00 — Det var en intressant resa, och jag tror att vi måste göra ännu mer sådant. Vi ser att just nu ökar investeringarna i i life science på flera olika områden. Vi har ett historiskt tillfälle med brexit, för nu förlorar man som en av de starkaste parterna innanför EU på life science-området. Då har vi i möjlighet att flytta fram våra positioner med våra starka universitet men också våra starka företag på detta område. Regeringen har prioriterat life science . Det var det första samverkansprogram som vi inrättade. Vi ser nu också en möjlighet att fastare organisera arbetet i och jobba med en långsiktig plan för att stärka life science i framöver. Jag ser fram emot fortsatta investeringar och ännu fler jobb. 131 (M): Jag har en fråga till statsrådet . Regeringen vill införa så kallade miljözoner, och välkomnar att kommuner får fler lokala verktyg för att förbättra luftkvaliteten. Miljözonerna är ett sådant verktyg, men utformning och tid är avgörande. Ledande företrädare för talar om att helt förbjuda alla dieselbilar i vissa städer . Detta är enligt att gå alldeles för fort fram. Just nu sprids en stor oro bland människor över att deras största investering – bilen – riskerar att bli värdelös och obrukbar över . För att införa miljözoner krävs en ändring i trafikförordningen; det är alltså en fråga som regeringen äger. Därför undrar jag: När kommer regeringen att fatta beslut om miljözoner, när ska de införas och är det Transportstyrelsens förslag som regeringen kommer att lägga fram? 132 Statsrådet (S): Tack för frågan, ! Det är alldeles sant att det är viktigt att vi nu klarar av den omställning som kommer att behövas. Runt omkring i världen ser vi nu hur stad efter stad inrättar miljözoner för att bättre kunna klara hälsan hos befolkningen, eftersom en hel del fordon släpper ut avgaser och gifter som skadar befolkningen. Därför är det viktigt att vi skaffar dessa verktyg också i . Här har vi varit framgångsrika med att ställa om fordonsparken. Regeringen bereder nu ett förslag till miljözoner. Det kommer sannolikt inte att bli i enlighet med Transportstyrelsens förslag utan några förändringar. Vi bereder alltså frågan och avser att återkomma med förslag om på vilket sätt kommuner frivilligt ska få möjlighet att införa olika typer av miljözoner. Däremot är jag orolig för att i debattartiklar och på andra sätt sprider en oro hos många fordonsägare genom felaktiga uppgifter om att dieselbilar ska förbjudas. Det är inte aktuellt . Könsskillnader i synen på forskning 133 (S): Jag har en fråga till statsrådet . I morse presenterade Vetenskap & Allmänhet sin årliga undersökning. Där kan man se att förtroendet för forskare är mycket stort. Dock finns det en könsskillnad som är den största som har noterats mellan män och kvinnor sedan man inledde undersökningen 2002. Även när det gäller synen på forskning som karriärval skiljer det sig mellan män och kvinnor. av de manliga 16–29-åringarna kan tänka sig att bli forskare , medan av kvinnorna ser liknande framtidsutsikter. Hur ser statsrådet på de ökade skillnader i uppfattningar som beror på kön? 134 Statsrådet (S): Tack, , för en väldigt angelägen fråga! Detta är en fråga som vi har jobbat med sedan vi tillträdde – den ojämställda akademin. Siffrorna visar att det påverkar förtroendet att vi har en ojämställd akademi. Än är av professorerna kvinnor trots att kvinnor länge har varit i majoritet bland studenterna och snart är lika många bland doktoranderna. Det är också oroväckande att man inte ser forskning som ett karriärval. Här gör regeringen många insatser för att förbättra, bland annat genom att erbjuda bättre och tryggare doktorandanställningar och meriteringsanställningar och genom att se till att jämställdhetsintegrera samtliga universitet, högskolor och forskningsfinansiärer. Detta är många viktiga pusselbitar för att vi ska kunna ta till vara hela den kompetens som finns hos både män och kvinnor och få en jämställd akademi med högt förtroende bland både män och kvinnor. 135 (M): Min fråga går till statsrådet , och den handlar om Ostlänken. Färdigdatum för Ostlänken skjuts längre och längre fram. Det senaste beskedet är att den ska vara färdig . Ostlänken kommer att påverka oerhört mycket i , inte bara när det gäller pendling mellan arbetsmarknadsområden utan också näringsliv, transporter och företag. Men den kommer också att påverka många fastighetsägare, som kommer att få avsätta mark till Ostlänken – mark med stora känslomässiga värden. Därför ställer jag min fråga. väntar på besked. När blir Ostlänken färdig? 136 Statsrådet (S): Jag hade glädjen att få vara med och inviga starten på bygget av Kardonbanan, som är en viktig förutsättning för det som sedan blir fortsättningen med Ostlänken. Det var stort engagemang och intresse när vi gjorde detta. Som säkert vet ligger Ostlänken med i förslag till nationell plan. Remisstiden är just avslutad, så jag kommer att ha nöjet att få läsa remissvaren under julhelgen. Sedan kommer regeringen att sätta ned foten april. Jag tycker att det är viktigt att denna typ av stora, viktiga investeringar för har bred förankring, och jag kommer därför att föra samtal med inte minst allianspartierna om förutsättningarna för stora viktiga investeringar i infrastruktur. Vi har, till skillnad från , 100 miljarder mer i den budget som står till förfogande för investeringar i infrastruktur. Det kommer att räcka till en hel del, men kanske inte till allt. En rättssäker och ekonomiskt trygg sjukförsäkring 137 (S): Min fråga går till socialministern. Sjukförsäkringen ska vara rättssäker och ge ekonomisk trygghet vid sjukdom. Dessvärre har vi tagit del av fall där inte har följt rättspraxis och där pågående rehabfall avbryts, trots att både läkare och arbetsgivare bedömer att det är en god prognos för att en deltidssjukskriven anställd ska kunna komma tillbaka på heltid. Fyrkantiga tidsgränser som inte tar hänsyn till individen och felaktiga bedömning vid tillämpning av normalt förekommande arbete är två problem som behöver åtgärdas. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka åtgärder anser socialministern att man behöver vidta för att åstadkomma en rättssäker och ekonomisk trygg sjukförsäkring? 138 Socialminister (S): Tack, , för frågan! Också jag kan konstatera att trots att vi har lagt om politiken och en hel del går åt rätt håll ser vi fortsatta stora brister. Bland annat handlar det just om människor som hamnar mellan stolarna eller vars rehabilitering avbryts. Det är otroligt viktigt att tar sitt samordningsansvar på stort allvar, att man deltar i rehabiliteringsmöten och att man är aktiv tillsammans med arbetsgivare och hälso- och sjukvård. Det är också viktigt att människor längre fram i sjukförsäkringen inte ska ramla mellan stolarna, mellan till exempel Arbetsförmedlingen och . Som politiker måste vi ställa krav på att våra myndigheter klarar att samverka. Jag är beredd att vidta fler åtgärder i den riktningen. försvinner till exempel möjligheten att dra in sjukpenning retroaktivt, och inför vi en ny lagstiftning avseende tidig rehabilitering. Arbetet med att förbättra försäkringen fortsätter i stadig takt. Statens skulder till privata assistansföretag 139 (M): Jag har en fråga till statsrådet . Jag har noterat att statsrådet har haft ett engagemang för betalningstider . Det är naturligtvis en viktig fråga, där det finns en bred samsyn mellan partier. Det man blir bekymrad över är dock när staten själv inte ser till att betala . Jag tänker på alla de privata assistansföretag som har hamnat i akut likviditetsbrist därför att inte betalar sina fakturor . Jag har läst en undersökning som visar att fyra av tio assistansföretag inte får betalt . Dessutom visade undersökningen att helt enkelt har slarvat bort handlingarna för av företagen. Eftersom har visat ett sådant intresse för 30 dagars betalningstid är min fråga: Vad har statsrådet gjort, och vad gör han, för att påverka statliga myndigheter och bolag att betala ? 140 Närings- och innovationsminister (S): Det är en enormt viktig fråga för svenskt näringsliv att små och medelstora företag inte används som bank av stora företag. Det har varit tendensen, och utvecklingen har gått åt fel håll i trots att många andra europeiska länder har haft den motsatta utvecklingen. Det är en viktig fråga, och jag är jättestolt över att vi nu har nått en principöverenskommelse där de största företagen i har lovat att börja betala små och medelstora företag . Vi har en lagstiftning som gäller offentlig verksamhet. Myndigheter och offentliga aktörer är alltså skyldiga att betala . Om man inte gör det får man också betala ränta och extra avgifter för förseningen. Men det är ingen ursäkt. Gällande lagstiftning ska gälla, och myndigheter ska följa lagstiftningen. Det har man ett ansvar för att jobba med. Regeringens åtgärder för att motverka våldet i samhället 141 (S): Min fråga går till statsrådet . I går knivskars en 17-årig pojke till döds i en gymnasieskola i en av förorter. Vad som fick en annan, jämnårig, pojke att begå en handling som skulle sluta i en skolkamrats död vet vi kanske inte så mycket om. Men det är en handling som blir förödande på många sätt. Det uppenbara gäller som blev bragt om livet och hans familj som han kämpade för att få återförenas med. Men det gäller också den elev som skadades när han försökte ingripa och, såklart, förövaren själv. Lägg därtill den otrygghet som skapas och växer bland alla de unga som växer upp . Jag är djupt oroad över utvecklingen, inte minst i . Vad gör regeringen för att motverka våldet i samhället och för att tillse att alla människor, i synnerhet de unga, i vårt land ska känna sig trygga? 142 Närings- och innovationsminister (S): Tack för frågan, ! Jag tror att många av oss här i kammaren blev berörda av den fruktansvärda nyheten i går. Att en ung människa förlorar livet på det sättet i en skola är väldigt ovanligt i . Det skapar mycket osäkerhet, inte bara på den skolan, för den personalen och för de föräldrarna utan också för många föräldrar och barn runt om i hela . Man börjar fundera på om det är tryggt att ha sina barn i skolan. Det är viktigt att våra tankar går till både offer och närstående. Regeringen har gått igenom situationen noga, och vi följer det noga. Myndigheten menar att regeringen inte kan göra något akut i den här situationen. Men det regeringen gör är att vi bedriver ett långsiktigt arbete med kraftfulla satsningar, inte minst på polisen. Det blir en enorm utveckling av resurserna de kommande tre åren för att polisen ska ges bättre förutsättningar. har också en viktig uppgift, när det gäller att jobba med vägledning för det förebyggande arbetet och med det stödmaterial man har tagit fram med berörda myndigheter. 143 (S): Min fråga går till statsrådet . fattade riksdag beslut om nollvisionen. Mycket har hänt . Men en hel del frågor kvarstår. Vilka frågor ligger kvar på agendan? Och vad är det som ligger i röret för beslut när det gäller nollvisionen och dess fortsatta framtid? 144 Statsrådet (S): Tack för frågan, ! När nollvisionen startade blev det mycket uppmärksammat internationellt. har varit världsledande i trafiksäkerhet. har regeringen sagt att det inte räcker att vara världsledande. Vi ska höja ambitionsnivån ännu mer. Det innebär att vi nu genomför en nystart för nollvisionen. I budgetpropositionen föreslår vi automatiserade alkobommar, som kommer att minska möjligheterna för påverkade trafikanter att ta sig ut på vägarna. Det gäller inte minst tunga fordon. Vi föreslår ett förbud för handhållen mobiltelefon. Händerna ska vara på ratten. Man kan inte köra ett fordon och försöka sms:a eller chatta . Vi föreslår obligatorisk lagstiftning när det gäller vinterdäck på alla hjulen, även på ekipaget när det gäller tunga transporter och bussar. Det kommer att göra trafikmiljön säkrare. Vi avsätter också resurser för mer mittseparering så att vi slipper kollisioner. Vi kommer att få säkrare trafik tack vare de satsningarna. Förebyggande arbete mot stressrelaterade sjukdomar 145 (S): Jag vill ställa min fråga till statsrådet . Många som är sjukskrivna är det på grund av stressrelaterade sjukdomar, som dessutom är kopplade till arbetssituationen. Om man då inte förändrar någonting på arbetsplatsen kan de inte gå tillbaka till den, och om de gör det blir de sjuka igen. Arbetsgivarna har varit passiva när det gäller att ändra den situationen. vet jag att parterna, i samtal med regeringen, har givit ett löfte om friskare arbetsplatser. Vad händer i den frågan? 146 Socialminister (S): Tack för frågan, ! Vi har en överenskommelse med arbetsmarknadens parter inom samtliga sektorer. Man har åtagit sig att driva på arbetet för friskare arbetsplatser. Det gjordes mot att regeringen drog tillbaka ett lagstiftningsförslag om hälsoväxling. Vi ser att en del händer. Men mycket mer behöver ske. Arbetsgivarna behöver trappa upp arbetet. Vi har alldeles för höga sjuktal inom inte minst den offentliga sektorn, men även inom de privata välfärdstjänsterna – kvinnodominerade arbetsplatser, i äldreomsorg och till exempel hemtjänst. Det är stor brist på arbetskraft i dessa yrkesgrupper. Därför behöver det här prioriteras. Det är viktigt för de enskilda som drabbas av sjukdom. Det är viktigt för att kunna leverera servicen till medborgarna. Det är viktigt för hela . En uppmaning till dessa arbetsgivare är alltså att de behöver trappa upp arbetet ännu mer. Vi kommer att följa detta noga. Gröna jobb och en förbättrad kompetensförsörjning 147 (S): Min fråga går till statsrådet . Arbetsgivarna skriker efter kompetens. Det är en av de hämmande faktorerna för tillväxten. är ungefär 100 000 arbetslösa, och ganska många av dem står långt ifrån arbetsmarknaden. Det krävs åtgärder för att den ekvationen ska gå ihop. Att ta till vara alla människors förmågor, oavsett hur de ser ut, är viktigt, inte bara individens försörjning och självkänsla. Det handlar också om effektiv användning av våra gemensamma resurser och en möjlighet att underlätta arbetsgivarnas kompetensförsörjning. Jag är nyfiken på regeringens satsning på gröna jobb. På vilket sätt ser statsrådet att gröna jobb kan bidra till förbättrad kompetensförsörjning? 148 Närings- och innovationsminister (S): Regeringen gör nu en jättestor satsning på , för att stimulera fram fler gröna jobb. Det handlar om moderna, statliga beredskapsjobb som går till både nyanlända och de som är långtidsarbetslösa. Vi ser nämligen att det finns stor brist på personal inom de gröna näringarna. Branschen säger att det saknas ungefär 3 000 personer , och det behöver ske en generationsväxling. Vi har gått igenom vilka behov som finns och som inte möts . Det handlar om att röja skog, städa stränder och att öka säkerheten kring vägar och järnvägar. gör vi en satsning på att människor ska kunna utbildas snabbt i det här och lära sig jobba i ett sådant yrke för att sedan kunna ta steget in. Vi räknar med att det blir en bra möjlighet för både nyanlända och långtidsarbetslösa att ta steget in på arbetsmarknaden och en möjlighet att lösa en del samhällsbehov och på samma gång skapa fler jobb. 149 (S): Min fråga går till statsrådet . Ett problem som har vuxit kraftigt är illegala trafikskolor, som finns i hela landet. De saknar ofta tillstånd från Transportstyrelsen och har som regel bara handledare och inte utbildade trafiklärare. De betalar inte skatter, de betalar inte försäkringar och de betalar inte avgifter för tillstånd. De ägnar sig helt enkelt åt osund konkurrens. I är detta ett jätteproblem. Men det gäller också hela , och det har som sagt spridit sig i hela landet. Antalet sjysta trafikskolor som tvingas lägga ned ökar i en rasande hastighet. Och av de trafikskolor som är anslutna till upplever att de utsätts för illojal konkurrens av svarta körskolor på sin ort. Vad gör regeringen? 150 Statsrådet (S): Tack för en mycket viktig fråga, ! Vi måste inse att det krävs en hel del nya tag på det här området, när det gäller förarutbildningen generellt och hur vi säkerställer att vi får fler seriösa aktörer. Vi ska komma ihåg att majoriteten av de som klarar förarproven och uppkörningen har gått i en professionell trafikskola som har utbildade lärare. Allt fler privatister fullföljer inte eller klarar inte sin utbildning. Än värre är det för de som går i svarta trafikskolor. Jag är glad över att och Transportstyrelsen har samlat flera aktörer för att göra en gemensam och ordentlig översyn av hela förarutbildningssystemet. Jag kommer att följa det arbetet noga och är i allra högsta grad beredd att ta flera initiativ, för att stävja utvecklingen med svarta körskolor men också för att främja professionella och duktiga förarutbildare så att vi får allt säkrare trafik framöver. 151 (S): Min fråga går till socialminister . Han hade en familj som tog hans drogmissbruk på allvar. De sökte hjälp, och han remitterades till ett behandlingshem i . Familjen andades ut. Men här tog tur slut. Han dog av en överdos på hemmet som skulle skydda honom från just det. Företaget som ägde behandlingshemmet omsatte 2015 och toppade året före tillväxtligan i . Trots detta felbehandlades de intagna, däribland . Varför ska privata företag få göra vinster och äga behandlingshem för personer med missbruksproblematik? 152 Socialminister (S): Tack, , för en väldigt rörande beskrivning av det här fallet. De resurser som vi avsätter för den svenska välfärden och de skatter som går dit ska naturligtvis gå till en kvalitetssäker och god verksamhet för dem som är patienter, brukare och medborgare i . kommer vi att presentera direktiven till den utredning som ska se över vinstjakten inom hälso- och sjukvården – detta för att vi på bästa sätt ska hitta en modell som säkerställer att även inom det här området ska det var seriösa aktörer. De resurser som vi avsätter ska gå dit där de gör bäst nytta, nämligen till dem som har avsatt medel för att det ska fungera när man som bäst behöver det. Frågestunden var härmed avslutad. § 14 (forts. från § 12) Utbildning och universitetsforskning (forts. UbU1) 153 (KD): En av de största utmaningarna för oss som förtroendevalda är att samhället förändras i en oerhört snabb takt. Det är nog ingen som med säkerhet kan säga hur vårt samhälle ser ut . Vilka branscher kommer det att vara som behöver arbetskraft? Vilka branscher kommer att finnas? Vilka kunskaper behövs i vårt nya samhälle? Med detta vill jag påvisa två olika delar. Behovet av att kunna förändra vårt utbildningsväsen till de nya tiderna kommer vara av största vikt för att möta de nya utmaningar som kommer. Behovet av att kunna inse att vi inte bara en gång utan kanske två eller behöver sätta oss på skolbänken för att komplettera våra kunskaper. Det blir inget undantag för oss som medborgare utan snarare kanske en regel – detta för att möta det behov av ny kunskap som uppstår i vårt samhälle. Vi är väl medvetna om att vår framtid ligger i att vara en kunskapsnation. Vi borde med andra ord uppmuntra dem som har möjlighet att utbilda sig att göra det. Antalet bristyrken ökar, och vi måste göra det möjligt för människor att byta yrkesbana och att få tillgång till personal inom de bristyrken som finns. Vi måste lägga mer fokus på utbildningars förändringsmöjligheter, flexibilitet och utbildningar som leder till jobb och entreprenörskap. bedömer att personer som går yrkesvuxutbildningar eller utbildningar inom har långt större möjlighet att få ett arbete efter utbildningen än efter en arbetsmarknadsutbildning upphandlad av Arbetsförmedlingen. Vi som stat måste våga göra förändringar som innebär en markant förändring för den enskildes möjlighet till jobb, även om besluten ibland kan vara svåra att ta. Arbetsförmedlingen måste göras smalare och bara göra det som man är bäst på. måste vi satsa mer på att göra utbildningsväsendet mer flexibelt och att ta hand om de personer som är förändringsinriktade för att anpassa sig till arbetsmarknaden. Genom att avveckla arbetsmarknadsutbildningarna försvinner ca 3 150 helårsplatser inom arbetsmarknadsutbildningen. I stället anslår medel för att skapa fler platser inom yrkesvuxutbildningar. Yrkesvux är utbildningar på gymnasienivå för en yrkesutbildning. Med satsning på 537 miljoner utöver regeringens pengar 2017 skapas alltså ytterligare ett stort antal platser inom yrkesvux utöver vad regeringen anslår. satsar , utöver regeringen. Det motsvarar totalt 18 000 platser och 22 200 platser . lämnade den av alliansregeringen tillsatta sitt betänkande Välja yrke. I utredningen identifierades en rad branscher där det råder rekryteringssvårigheter till yrken som inte kräver eftergymnasial utbildning. Det gäller till exempel kockar, lastbilsmekaniker, medicinska sekreterare och installationselektriker. Inom mer smala branscher råder det brist på glasmästare, fastighetstekniker, bagare eller konditor och många fler. En utbyggnad av antalet platser inom yrkeskomvux borde inte bara leda till att fler som är arbetslösa får jobb utan att hela samhället fungerar bättre när viktiga bristyrken kan besättas med kunnig personal. Jag vill avsluta med att understryka vikten av forskning i . Den högre utbildningen och forskningen måste tillvarata intresserade talanger för att hålla konkurrenskraftigt. Därför behöver det finnas möjligheter att studera eller forska oavsett om man är nybliven student eller ensamstående tvåbarnsförälder. vill att anslagen till tillväxtfrämjande forskning och innovation prioriteras. Genom en tydlig nyttogörandeaspekt kring anslagen för forskning kommer att kunna återta förlorad mark och bli världsledande inom forskning som traditionellt sett har varit ledande inom. Därigenom kan vi också bibehålla den kvalitet som kännetecknar stora delar av svenskt deltagande inom det europeiska forskningssamarbetet. Det är viktigt att harmonisera med de ramprogram som utformas inom det europeiska samarbetet, där stor vikt läggs på att förvandla vetenskapliga framgångar och genombrott till nya produkter och tjänster som i sin tur leder till ökad tillväxt för och EU. Hur framtiden ser ut har vi möjligtvis en aning om, men vi har inte någon exakt karta. Det vi har kunskap om är de resurser vi har att tillgå. Vi har studenter som har en iver att lära sig och ta reda på nya saker. Vi har bra lärosäten som på något område har sin spets. Vi har nyanlända som bär med sig kunskaper till vårt land som i en del fall kan passa in i det som vi har brist på. Det handlar om att optimera våra resurser på bästa sätt för att skapa oss en god framtid, en framtid som vi själva skapar med en ledande forskningsnation där vi kan ta till vara på det som kommer ut av det. 154 (S): myntade han följande bevingade ord: ”Min regerings tre prioriteringar är utbildning, utbildning och utbildning.” Samma bärande princip har den . Det har med all tydlighet framgått av dagens debatt. Och det gäller även när vi nu fokuserar på den högre utbildningen och forskningen. Utbildning och forskning är vårt främsta verktyg för att bygga starkt och stärka alla medborgares frihet. I linje med detta anger regeringen i budgetpropositionen att ska vara en ledande kunskapsnation och ett av världens främsta forskningsländer. Det möjliggör ett livslångt lärande oavsett var man bor i landet. Det bekämpar arbetslösheten och rustar människor för dagens och morgondagens arbetsmarknad. Det stärker näringslivets konkurrenskraft och ger förutsättningar för gröna jobb. Det stärker vår gemensamma välfärd. Det bidrar till hållbar utveckling och ökad jämlikhet. Och, inte minst, det höjer bildningsnivån i vårt samhälle och är på så sätt ett värn för vår demokrati. Det behövs sannerligen i dessa tider när det talas om fake news eller alternative facts. och högskolor är på ett särskilt sätt bärare av den högre utbildningen och forskningen. Lärosätena måste därför ges goda villkor att utföra sina viktiga uppdrag. Vi måste ge dem den tilliten.