prot · H5098 · 2017-09-21 00:00:00 — Min fråga till statsrådet är: När kommer det skarpa förslag från regeringen, och vad säger du till den unga tjej som inte får stöd och hjälp när någonting går snett vid en skönhetsoperation? 78 Statsrådet (MP): Jag tackar för en mycket viktig fråga. Detta är ett område där vi som konsumenter inte bara riskerar att drabbas av ekonomiska bakslag om vi inte får det som vi köper, utan där vi även riskerar hälsorisker vid felbehandling. Därför är det extra angeläget att vi ser till att denna marknad verkligen fungerar. Den utredning som hänvisar till fick mycket skarp kritik i remissomgången. Det gjorde att vi från regeringens sida valde att inte lägga fram utredningens förslag. I stället arbetar vi , framför allt på , med att ta fram nya förslag för att just säkerställa tryggheten för oss konsumenter på denna ganska komplicerade marknad. Det är en mycket bred marknad, där det handlar om allt från peeling och enklare ingrepp till kirurgiska ingrepp. Det är klart att det då är en svår avvägning av när det handlar om en vanlig konsumentmarknad och när det handlar om vård, då man kanske ska reglera den på ett striktare och säkrare sätt. Det är alltså viktigt att vi gör detta på ett bra sätt som verkligen ger den trygghet som vi som konsumenter förtjänar. 79 (M): Jag tackar statsrådet för svaret. Det är klart att det är jätteviktigt att regeringen agerar när en marknad inte fungerar. Det är nog inte helt ovanligt att konsumenterna tror att de har någon form av skydd, eftersom de blandar ihop sjukvård och konsumentskydd, precis som ministern antyder. Men jag hoppas verkligen att regeringen tar tag i denna fråga i närtid. Utredningen tillsattes , den presenterades och är det 2017. Jag ser därför fram emot att regeringen agerar. 80 Statsrådet (MP): Jag delar verkligen uppfattningen att det är angeläget att det kommer fram förslag på detta område. Det är inte första gången som en utredning presenterar förslag som sedan inte går att förverkliga. Men det gör inte att frågan är mindre akut, utan vi måste verkligen komma framåt. Vi kommer att använda oss av myndigheternas kunskap, och vi kommer att ta fram förslag i närtid för att just säkerställa tryggheten på denna extra utsatta och särskilt viktiga konsumentmarknad. Den nationella samordnarens syn på återvändande terrorister 81 (L): Min fråga går till demokratiminister . Jag tittade på programmet Agenda i SVT, där den nationella samordnaren fick frågor bland annat om hur många av de återvändare som har kommit tillbaka till från terrorismen som kommunerna hade haft kontakt med. Det kunde inte den nationella samordnaren svara på. Den nationella samordnaren sa också i detta inslag att var relativt förskonat när det gäller denna typ av frågor, trots att är ett av de länder som har drabbats mest inte minst när det gäller inhemsk extremism. Det är 2 000 våldsbejakande islamistiska extremister som utgör ett hot mot vår demokrati. Vi har också tyvärr drabbats av terrorattacker – i . Min fråga till statsrådet är: Delar statsrådet samordnarens åsikt att vi har varit relativt förskonade i ? 82 Kultur- och demokratiminister (MP): Nej, det gör jag definitivt inte. Det finns ingen förskoning i att vi är ett av de länder som är överrepresenterade, skulle jag vilja säga, när det till exempel gäller resande och med det enormt växande antalet islamister och extremister. Säkerhetspolisen har offentliggjort att vi har en stor utmaning när det gäller detta. 83 (L): Statsrådet utsåg den nationella samordnaren , och hennes förordnande löper på. Det är mycket allvarligt att man inte kan svara på faktiska allvarliga frågor men också att man gör denna analys. Eftersom du, , är det ansvariga statsråd som har utnämnt henne vill jag fråga: Har du förtroende för henne? Kan sitta kvar som nationell samordnare efter detta uttalande? 84 Kultur- och demokratiminister (MP): Ja, regeringen har förtroende för de myndighetschefer som vi har utsett fram tills att vi meddelar annat. Regeringens politik för nationella minoriteter 85 (S): Jag vill ställa en fråga till . Vad avser regeringen att göra för att stärka våra minoriteter? Våra fem nationella minoriteter har en särskild ställning. Förvaltningsområdena har varit en framgång sedan uppstarten, från 2000 till 2015. Och fler är på väg ute i landet. Men 215 av landets kommuner ingår inte i förvaltningsområden. Grundskyddet tillämpas inte i dessa kommuner, men det tillämpas långt ifrån i alla de 75 förvaltningsområden som redan finns. Om man är pessimist skulle man kunna se det som ett totalt misslyckande, eller också skulle man kunna se det som att det finns utvecklingspotential. Vad avser regeringen att göra för att stärka våra nationella minoriteter? 86 Kultur- och demokratiminister (MP): För är våra nationella minoriteter och deras förutsättningar en självklarhet. Det är också kopplat till vår grundlag, där minoriteternas rättigheter slås fast. Detta är någonting som vi behöver förstärka i vårt land, och det gör vi nu med besked i den budget som har lagts fram. Vi har avsatt medel för att kunna öppna för fler förvaltningskommuner, vilket är oerhört glädjande. Det finns många kommuner som vill göra mer, vilket man tar på sig om man blir en förvaltningskommun. Vi stärker stödet till nationella minoriteters kultur. Vi gör också en förstärkning när det gäller nationella minoriteters möjligheter att organisera sig i fråga om säkerhetshöjande åtgärder. Tyvärr är det så att inte minst den judiska minoriteten upplever ökade hot och trakasserier. Vi behöver göra mycket mer, vilket den här regeringen kommer att göra. 87 (S): Tack för svaret, kulturministern! Majoritetssamhället har varit mycket lyckosamt i att osynliggöra de nationella minoriteterna, och det är viktigt att arbeta vidare med att synliggöra dem. Därför gläder det mig att regeringen nu satsar stort på detta. Delaktighet och inflytande måste vara självklart. Tack för svaret, alltså! 88 Kultur- och demokratiminister (MP): De nationella minoriteternas kultur och kulturarv är en del av det svenska kulturarvet. Ju mer vi kan investera i de nationella minoriteternas möjligheter att utveckla språket ned i kommande generationer, liksom andra traditioner och vanor, desto mer stärker vi det svenska kulturarvet. Det känns fantastiskt att vara kultur- och demokratiminister i . 89 (M): Min fråga går till landsbygdsminister . Det svenska jordbruket är till stor del beroende av det jordbruksstöd som kommer. Att vara jordbrukare innebär att man har ett cykliskt utbetalningskrav över året. Man betalar för foder till sina djur , och det är faktiskt inte man behöver de pengarna utan då man ska betala för fodret. Därför är det väldigt beklagligt att man nu får vänta och inte riktigt vet när man ska få jordbruksstödet. Det brukar komma , men det står att det kanske kommer . Jag undrar om statsrådet tycker att det är rimligt att de svenska jordbrukarna nu ska behöva ta lån för att staten inte betalar ut de jordbruksstöd som annars brukar komma när räkningarna faktiskt kommer. 90 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Det är djupt beklagligt att stöden inte kan betalas ut . Jag tror inte att det råder någon politisk oenighet om detta. Tyvärr delar denna problematik med alla EU:s 28 länder. Det är i samtliga länder stora problem med utbetalningarna. Det har att göra med att programperioden kom väldigt sent på plats, och det har även delvis att göra med den nationella hanteringen. Man hade ingen programperiod klar från , utan vi fick den klar först . Detta har ställt till mycket problem. Vi har i två olika omgångar tillfört ekonomiska medel för att det ska gå att lösa problematiken. 91 (M): Jag gläds åt att statsrådet faktiskt tycker att detta är problematiskt, för det är väldigt provokativt när det regnar guld över nästan alla i regeringens budget men inte över företagarna, inte över landsbygden och inte över de svenska jordbruken. Det är svårt att vara företagare när man ska leva på lån och inte veta hur morgondagen ser ut, så detta är jätteproblematiskt. 92 Statsrådet (S): Detta är en fråga jag följer väldigt noga. tillfördes som sagt ekonomiska medel för att man också skulle få system som klarar av utbetalningarna. Man är nu på väg att komma i kapp med dem, och merparten av dem är utbetalda. Det är ändå så att det går åt rätt håll, men det är beklagligt att det har varit på det här sättet. Tyvärr finns problemet i alla andra EU-länder också. 93 (KD): Jag tänkte ställa en fråga till kulturminister . Först och främst ska jag gratulera till en stor budget, och sedan ska jag gratulera till det uppkomna läget att regeringen kan rida på en högkonjunktur. har vi råd, som ministern uttryckte det . Regeringen blåser alltså på, trots minusränta och trots att det finns en risk för det man kallar en eventuell kraschlandning framöver. I budgeten finns det en post, och det gäller ett nationellt kulturskolecentrum. Det är troligen tänkt att förläggas till och ska få 10 miljoner . Detta kommer naturligtvis att bli kvar även framöver, så vid en eventuell lågkonjunktur kan vi räkna med att det finns kvar. Då får vi ta det. Min fråga är vad detta nationella kulturskolecentrum ska syssla med som går utöver den kommunala kompetensen. 94 Kultur- och demokratiminister (MP): Det som känns bra , dagen efter att finansministern stod här i kammaren och presenterade regeringens budget, är att vi som vi betalar av 40 miljarder på statsskulden investerar i vårt land. Vi investerar i alltifrån barn och unga till arbeten och bostäder. Det känns fantastiskt. Av dessa 40 miljarder investerar vi nu 10 miljoner i . Det är utöver , alltså totalt . 10 miljoner av dessa 110 miljoner går till ett kulturskolecentrum där vi ska fortsätta utveckla så att alla barn, oavsett om de har rika föräldrar eller inte, ska få chansen att lära sig animera film, stå på scen, spela ett instrument eller spela teater. Det ska pengarna gå till. 95 (KD): Jag tackar för svaret. är ett kommunalt ansvar. Vi vet vad den betyder; jag vet det själv. I åläggs barn att gå till efter skolan. Det betyder att elever från , som har två och till , inte kan åtnjuta detta med . Hur ser ministern på det, när det gäller landsbygden och dessa elevers möjligheter? 96 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack för frågan, ! Det är just därför vi avsätter så mycket medel. Det blir nu till , just för att kommuner som ska kunna arbeta med kvalitetshöjande insatser. Det ska inte handla om att man har turen att bo vägg i vägg med , utan det ska gå att investera i kanske infrastruktur eller transporter för att barn ska kunna ta sig dit. Vi är ett så pass rikt land och har en så fantastisk finansminister att vi kommer att kunna göra både och. Översyn av reglerna för demonstrationstillstånd 97 SERKAN KÖSE (S): Jag vill ställa en fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister . I medierapporteringen kan vi se hur nazister demonstrerar utan tillstånd. Iklädda uniform och med fanor och sköldar marscherar de på svenska gator och torg. kunde vi i se ett femtiotal personer från den nazistiska organisationen marschera. Syftet med denna typ av demonstrationer är att skrämmas, och många människor blir skrämda. Många människors trygghet att röra sig på gator och torg hotas. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet om regeringen anser att lagstiftningen på området behöver ses över och till och med skärpas och förtydligas. 98 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Jag hör också till dem som blir skrämd och väldigt illa berörd av att se nazister demonstrera på våra gator. Det är självklart så att rätten att uttrycka sig fritt, även för dem som vill inskränka rätten för andra att uttrycka sig fritt, är en viktig grundbult i en demokrati. Men det är också en viktig grundbult i en demokrati att inte behöva bli skrämd av marscherande nazister på gatorna. Detta är självklart ingen lätt avvägning att göra i lagstiftningen. Vi som företräder det fria samhället har att ansvara för en lagstiftning som också ger motståndare till det fria samhället rätt att yttra sig. Den avvägningen och exakt hur den ska göras är en central fråga för regeringen, men jag kan inte ge ett konkret svar på huruvida lagstiftningen ska ses över eller inte. Jag har inte kunskap om det. 99 SERKAN KÖSE (S): Om vi inte agerar är jag rädd att det finns en risk att en ny praxis utarbetas som uppenbarligen tillåter våldsbejakande extremistorganisationer att utan tillstånd marschera i uniform på våra gator. Detta är ett stort hot mot vårt öppna samhälle och vår demokrati. 100 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Jag delar den uppfattningen. Våldsbejakande extremister och nazister som marscherar på våra gator är en situation jag inte vill att vi ska ha. Den konkreta frågan gällande lagstiftningen ligger dock utanför det jag har kompetens att svara på. Framtagandet av nya växtsorter för livsmedelsproduktion 101 (S): Min fråga går till statsrådet . Vi befinner oss i en situation med förändrat klimat, något som påverkar oss alltmer. Om vi i detta läge ska klara en ökad livsmedelsproduktion i , vilket vi alla här i har ställt oss bakom genom livsmedelsstrategin, behövs i vårt odlingslandskap fler växtsorter som är anpassade efter vårt klimat och framtida klimatförändringar. Vad gör regeringen för att se till att fler nya växtsorter tas fram? 102 Statsrådet (S): Tack för en mycket viktig frågeställning! Växtförädling är en viktig framtidsfråga för såväl jordbruket som frilandsodlingen och växthusodlingen. Inte minst i ljuset av den klimatförändring som sker krävs forskning och utveckling av nya växter. Regeringen har därför beslutat att tillsätta ett för växtförädling vid . I budgetpropositionen föreslår vi 20 miljoner till detta för växtförädling. Anslaget kommer att höjas med 30 miljoner 2019, och det permanentas sedan på en nivå på 40 miljoner. Detta är en mycket viktig framtidsfråga för att vi ska kunna bedriva odling framgent också. 103 (S): Tack för svaret! Det är positivt att regeringen tar tag i detta, eftersom växtsorter som tas fram för vårt klimat oftast innebär att behovet av växtskyddsmedel minskar. Det såg vi när stråförkortningsmedel förbjöds och man tog fram spannmål med kortare strån. Med en utökad växtförädling kan vi se fram emot ett minskat behov av växtskyddsmedel som vi ser har varit ett stort problem. Detta är väldigt positivt. 104 Statsrådet (S): Frågan har även diskuterats inom ramen för . Vi har dessutom tidigare, i åtgärdspaket två för förverkligandet av livsmedelsstrategin, anslagit 11,7 miljoner för att jobba med att ta fram växter som klarar de nordliga breddgraderna. Kvinnors deltagande på arbetsmarknaden 105 (S): Jag vill ställa min fråga till . I har vi nu den högsta sysselsättningen i hela . Det är även den högsta som vi någonsin har haft i . Detta är positivt och ett bra mått på hur det ser ut på arbetsmarknaden. En så stor del som möjligt av den arbetsföra befolkning ska vara sysselsatt, vilket den nu också är. Men vi kan bli ännu bättre. Ett viktigt område gäller kvinnors deltagande på arbetsmarknaden. Vi kan se att en av anledningarna till att vi ligger i topp är att vi har ett högt deltagande bland kvinnor. Detta kan dock bli ännu bättre. Det skiljer i genomsnitt mellan en kvinnas och en mans inkomst under arbetslivet. Detta har olika förklaringar, bland annat lönediskriminering. Men en viktig förklaring är kvinnors lägre deltagande i arbetslivet. Hur kan vi ytterligare öka kvinnors deltagande och sysselsättning? 106 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Det är riktigt att vi har en hög sysselsättningsgrad, och särskilt när vi ser på kvinnors sysselsättningsgrad och deltagande i arbetslivet ligger vi extremt högt vid en internationell jämförelse. Men det finns ingen anledning att vara nöjd. Det finns fortfarande en könsskillnad, och den är oacceptabel. Den minskar visserligen men mer behöver göras. För att fler kvinnor ska kunna arbeta handlar de insatser som vi gör generellt om att exempelvis möjliggöra barnomsorg på obekväm arbetstid, vilket regeringen har infört, eller om riktade satsningar för att nyanlända kvinnor ska komma in på arbetsmarknaden, vilket är något som vi nu gör. Det vi lägger fram i denna budget handlar om att till exempel kunna kombinera föräldraledighet med språkutbildning. Det handlar även om uppsökande verksamhet tillsammans med motivera kvinnor till att komma till arbetsmarknaden eller vidare ut i utbildning. Vi har även flera andra insatser. En viktig fråga i det som tar upp och som gäller lönerna är också ofrivillig deltid. Jag kan glädja med att när vi nu har undersökt saken har vi sett en mycket kraftig minskning av kvinnors ofrivilliga deltid. 107 (S): Jag tror att det avgörande att vi har en feministisk regering, vilket vi nu har. Den ser verkligen könsskillnader som behöver förbättras. En skillnad är att kvinnor ska delta lika mycket som män. Detta är positivt för hela samhället. Det leder till ökade skatteintäkter och sänkt arbetslöshet, men det gynnar också kvinnors inkomster och möjligheter att försörja sig och inte minst möjligheten att få en bättre pension . Detta är en otroligt viktig jämställdhetsfråga. Tack så mycket och lycka till i det fortsatta arbetet! 108 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Jämställdhetsarbetet och den feministiska kampen kommer inte att lyckas med mindre än att man är enveten, envis och systematisk. Vi kommer att behöva fortsätta arbeta tillsammans tills vi når att vi har hela lönen och halva makten. Telefoni och bredband på landsbygden 109 (KD): Min fråga går till landsbygdsministern. Jag läser att ministern precis som jag är ute mycket på landsbygden och möter mycket folk. Inte kan väl alla oroliga människor som inte har en fungerade telefon eller ett fungerande bredband ha undgått landsbygdsministern? har klippt av koppartråden eller avser att klippa av den. kan vi i tidningen läsa om och som bor utanför . Där har klippt av koppartråden. Resultatet är inte oväntat. Det går varken att ringa in eller ut, trots att har ställt upp en antennförstärkare. Inte heller mobilen fungerar. Detta är naturligtvis oroande ifall man exempelvis vill ringa efter ambulans. Detta är bara två exempel på alla dem som har samma elände runt om i landet. Vad svarar landsbygdsministern alla oroliga ute på landsbygden som inte har samma chans som vi som bor i stan? Vilket ansvar tar staten? 110 Statsrådet (S): Tack för frågeställningen! Jag möter också dessa påpekanden när jag är ute och reser. Men jag måste säga till ledamoten att jag möter dem alltmer sällan. Regeringen har nämligen satsat mycket på en bättre teknik. Det har aldrig funnits så mycket medel till att få ut bredband och därmed lösa telefoniproblemen på svensk landsbygd. Det handlar om 5,5 miljarder . Det är alltså 5 500 miljoner till 2020 för att lösa problematiken. Vi stöter dock på dessa problem då och då. Det är oerhört viktigt att vi får ut tekniken i hela landet. Det är denna regering fast besluten om att lösa. 111 (KD): Om detta hade hänt i exempelvis hade det blivit ett ramaskri. Men händer det på landsbygden, och då blir reaktionen ungefär: Vem bryr sig? Jag önskar att ministern inte säger som ministrar brukar säga när jag tar upp detta. De brukar säga: Vad gjorde ni ? Det hände inte ett dugg. Det är vår politiska makt och plikt att försöka göra något åt saken, oavsett vilken färg det är på regeringen. Vad tänker ministern göra åt det här problemet? 112 Statsrådet (S): undrar vem som bryr sig. Den här regeringen bryr sig faktiskt. Därför har vi också anslagit historiskt mycket pengar till att lösa tekniken. Vi gör även en annan justering som gäller den så kallade SOT-nivån. Det handlar om den lägsta hastighet som man får ha. Vi tiodubblar den från till . Vi har även beslutat om en långsiktig strategi som innebär att vi ska öka tempot för att få ut bredband på svensk landsbygd. Vi kommer att se till att detta kommer ut på landsbygden. Vi bryr oss. Frågestunden var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 9 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde UbU3 Rätt att fullfölja introduktionsprogram i gymnasieskolan efter flytt till en annan kommun Kammaren biföll utskottets förslag. KU2 En modern och rättssäker förvaltning – ny förvaltningslag Punkt 6 (Tolkning och översättning) 2. res. 4 (SD) 36 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 67 M, 3 SD, 21 MP, 19 C, 18 V, 15 L, 14 KD 4: 34 SD, 2 - Frånvarande: 18 S, 16 M, 10 SD, 4 MP, 3 C, 3 V, 4 L, 2 KD, 1 - Punkt 7 (Myndighetsutövning och kommunikations- och motiveringsskyldighet) 2. res. 5 (SD) 39 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 67 M, 21 MP, 19 C, 18 V, 15 L, 14 KD 5: 37 SD, 2 - Frånvarande: 18 S, 16 M, 10 SD, 4 MP, 3 C, 3 V, 4 L, 2 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2017/18:17 Politisk information i skolan § 11 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2017/18:21 Prioritering av kvinnofriden av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:22 Ridning som rehabilitering av (M) till socialminister (S) 2017/18:23 Uppskjutning av E-road av (M) till statsrådet (S) § 12 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2016/17:1902 Nedläggningshot för fristående skolor av (M) till utbildningsminister (MP) 2016/17:1908 Konsekvensutredning av Reepalus förslag av (M) till utbildningsminister (MP) 2016/17:1910 Skjutövningar över av (M) till försvarsminister (S) 2016/17:1911 Översyn av beredskapslagstiftning av (M) till försvarsminister (S) 2016/17:1912 Bilpooler av (M) till statsrådet (S) 2016/17:1917 Tillväxtanalys av Per Åsling (C) till närings- och innovationsminister (S) 2016/17:1918 Nystartsjobb av (C) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2017/18:4 Kraftiga kostnadshöjningar för sjöfarten av (C) till statsrådet (S) 2017/18:9 Försvarets utökade skjutningar över av (S) till miljöminister (MP) § 13 Kammaren åtskildes . av förste vice talmannen från dess början till ajourneringen , av talmannen därefter till ajourneringen och av förste vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Anmälan om återtagande av plats i § 3 Anmälan om ersättare § 4 Anmälan om kompletteringsval § 5 Ärenden för hänvisning till utskott § 6 Rätt att fullfölja introduktionsprogram i gymnasieskolan efter flytt till en annan kommun betänkande 2017/18:UbU3 1 (S) 2 (M) (Beslut fattades under § 9.) § 7 En modern och rättssäker förvaltning – ny förvaltningslag betänkande 2017/18:KU2 3 (SD) 4 (S) 5 (M) 6 (MP) 7 (C) (Beslut fattades under § 9.) Stärkandet av invandrarkvinnors ställning på arbetsmarknaden 9 (M) 10 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 11 (M) 12 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Anvisningslagens konsekvenser för kommunerna 13 (-) 14 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 15 (-) 16 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Budgetanslagen till regional kulturpolitik 17 (L) 18 Kultur- och demokratiminister (MP) 19 (L) 20 Kultur- och demokratiminister (MP) Arbetsmarknadspolitiskt stöd till de mest utsatta 21 (KD) 22 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 23 (KD) 24 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 25 (M) 26 Kultur- och demokratiminister (MP) 27 (M) 28 Kultur- och demokratiminister (MP) 29 (S) 30 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 31 (S) 32 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Bibliotekens roll i samhället 33 (MP) 34 Kultur- och demokratiminister (MP) 35 (MP) 36 Kultur- och demokratiminister (MP) 37 (C) 38 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 39 (C) 40 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 41 (M) 42 Statsrådet (S) 43 (M) 44 Statsrådet (S) 45 (SD) 46 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 47 (SD) 48 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S)