prot · H409123 · 2017-06-12 00:00:00 — § 1 Meddelande om frågestund Talmannen meddelade att frågestund skulle äga rum . § 2 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2016/17:539 Interpellation 2016/17:539 Avgiftsfri skola för alla av (V) Interpellationen kommer att besvaras i kammaren . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade möten och resor. Interpellation 2016/17:541 Interpellation 2016/17:541 Elevers individuella inflytande av (V) Interpellationen kommer att besvaras i kammaren . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade möten och resor. Interpellation 2016/17:553 Interpellation 2016/17:553 Myggbekämpning vid nedre av (KD) Interpellationen kommer att besvaras . Statsrådet har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. § 3 Anmälan om granskningsrapport Talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till finansutskottet: RiR 2017:14 Tillgänglighet till SCB:s registerdata – en fråga om prioriteringar § 4 Verksamheten i Europeiska unionen och om EU:s framtid Verksamheten i Europeiska unionen och om EU:s framtid betänkande 2016/17:UU10 Verksamheten i Europeiska unionen (skr. 2016/17:115) och om EU:s framtid (KOM(2017) 2025) 1 (M): ska vi alltså behandla utrikesutskottets betänkande med anledning av regeringens årliga skrivelse om verksamheten i Europeiska unionen, tillsammans med utrikesutskottets utlåtande om vitboken om EU:s framtid. grundades Europeiska unionen i , och under dessa har det europeiska samarbetet bidragit till fred, säkerhet och tillväxt i . EU har blivit världens största gemensamma inre marknad, den största handelsmakten och den största givaren av utvecklingsbistånd. står unionen , , inför stora utmaningar. Unionen har försvagats av euro- och flyktingkriserna, säkerhetsutmaningar, en hög arbetslöshet och de negativa effekterna av globaliseringen. Och sedan unionen bildades har ett medlemsland valt att lämna EU. Det finns stora åsiktsskillnader inom unionen: Hur ska den framtida relationen med se ut? Hur ska EU:s relation till se ut? Hur ska den finansiella åtstramningspolitiken hanteras? Vill man ha ökad federalism i förhållande till återtagen nationell beslutsrätt eller inte? Migrationsfrågor, budgetrestriktivitet, inflytandet för icke-euroländer i beslut som fattas av men berör hela EU, frihandel och hur fri rörlighet för människor inom unionen ska hanteras är några av alla frågor som unionen måste hantera. Därtill utmanas EU:s grundläggande värderingar av ett antal medlemsstater. Vi måste erkänna att det finns allvarliga brister i EU-samarbetet. Därför måste trycka på i det som är nyckelfrågor för att kunna återskapa förtroendet för det europeiska samarbetet. Läget kräver konstruktivt och framåtblickande ledarskap. EU har misslyckats med att lösa stora gemensamma utmaningar. Missnöjet med utvecklingen finns inte bara i utan också här hemma. Fler projekt över människors huvuden eller bortom demokratisk förankring är inte svaret på den oro och det missnöje vi ser . Verksamheten i Europeiska unionen och om EU:s framtid Men å andra sidan är det endast ett väl fungerande EU som kan hantera många av de utmaningar vi har framöver. Många gränsöverskridande frågor kan bara lösas genom Europasamarbetet. EU är varken mer eller mindre än världens bäst fungerande samarbete mellan demokratiska länder. EU:s viktigaste uppgift i denna svåra och utmanande tid är att slå vakt om det som medlemsländerna gemensamt har uppnått och med detta som grund använda alla möjligheter och verktyg som redan finns för att möta utmaningarna. Det gäller alltså att fortsätta den nuvarande inriktningen, men med bättre fokus på de sakfrågor som är viktigast för välstånd och tillväxt. Det handlar om EU-budgetens innehåll och prioriteringar, genomförandet av hela den inre marknadens lagstiftning, ökat samarbete inom det rättsliga området och en hållbar migrationspolitik. Det finns olika samarbeten där inte alla medlemsländer deltar. För oss är det vitalt att värna principen om att det som rör EU-27, det vill säga EU:s kvarvarande 27 medlemsländer, också ska diskuteras av EU-27. Vi moderater vill inte se en utveckling mot ett Tvåhastighetseuropa. En sådan utveckling skulle med största sannolikhet leda till att marginaliseras i EU. Vi moderater vill också se en utveckling, effektivisering och förbättring av det mellanstatliga EU-samarbetet på sakområden där det finns ett tydligt mervärde med samarbete över nationsgränserna. Det gäller till exempel migration, miljö och klimat och terroristbekämpning. Vi vill fördjupa och fullfölja den inre marknaden. Men vi vill inte se utökade eller fler federala strukturer. EU-samarbetet ska användas just för att hitta lösningar på gränsöverskridande problem. Men problem som bäst hanteras på nationell nivå behöver inte och ska inte hanteras av EU. Samarbetet ska fokusera på områden som ger ett verkligt mervärde för befolkning. Vi vill värna den nationella kompetensen på områden som arbetsmarknad, familjerätt och beskattning. I denna nya miljö måste inom EU skapa nya allianser i prioriterade frågor. Vårt inflytande i EU är nämligen helt beroende av att vi lyckas samla likasinnade i frågor som är av betydelse för oss, till exempel med de nordiska och de baltiska länderna men också med andra länder där vi ser att vi har gemensamma intressen. Här måste regeringen arbeta än mer aktivt än , för det är just genom att bygga allianser som man får inflytande i EU. Vi vill också se en reformerad budget, där EU fokuserar på att bli mer konkurrenskraftigt. Vi ska se över former för regional- och strukturfonder för att använda EU:s budget så effektivt som möjligt, med bättre revision och resultatanalyser samt öppenhet. Varför är det så viktigt med ett konkurrenskraftigt ? Jo, därför att det är det som ger välstånd, jobb och bra välfärd för dem som bor i . Vi vill driva på för en omprioritering av budgeten och en minskning av utgifterna när lämnar EU. Vi säger nej till EU-skatter i någon form. Vi tycker att EU fortsatt ska finansieras med de bni-relaterade avgifterna – detta för att ska bli mer konkurrenskraftigt och kunna skapa tillväxt, sysselsättning och välfärd. Vi behöver göra mer för att uppfylla EU:s åtaganden om fri rörlighet för människor, kapital, varor och tjänster och förstärka den inre marknaden för att höja konkurrenskraften och produktiviteten. Verksamheten i Europeiska unionen och om EU:s framtid Vi vill se fler frihandelsavtal. EU ska bejaka globalisering och värna och främja frihandel. EU ska vara öppet för alla de europeiska länder som vill och förmår leva upp till de krav som medlemskapet ställer. Inte minst är det perspektivet centralt för de länder som ingår i det östliga partnerskapet. För oss är det östliga partnerskapet en logisk fortsättning på vårt historiskt starka stöd för EU-utvidgning och spridning av EU:s värden, standarder och arbetssätt till hela den europeiska kontinenten. Vi vill också att det ska ställas tydligare krav på EU:s medlemsländer att efterleva fattade EU-beslut men också att följa grundläggande demokratiska principer och värderingar. Viktigast just nu är att EU kan hålla samman. Det är det som är nyckeln för ett fortsatt framgångsrikt samarbete. Avslutningsvis, herr talman, vill jag framhålla de moderata och alliansgemensamma reservationerna och vårt särskilda yttrande om Nord Stream 2. Av tidsskäl yrkar jag bara bifall till reservation 14 men står självklart bakom samtliga reservationer. 2 (C): Jag vill inleda med att hälsa statsrådet välkommen till debatten. Det är viktigt med närvaro i kammaren när vi diskuterar de här frågorna. Jag noterar att jag kom snabbare till talarstolen än vad jag hade beräknat, eftersom en av de stora avvikarna i den här debatten, , strök sig från att delta. Det här är en debatt som granskar 2016 men också blickar framåt. 2016 var ännu ett utmanande år, får vi väl konstatera. Våra gemensamma värden utmanades på flera sätt. fortsatte att testa, utmana och försöka ”bryta upp” och fick tyvärr stöd av . Det finns också andra som tar rygg på dessa krafter. Vi har utmanats av olika terrorangrepp, som naturligtvis påverkat. Men vi har också utmanats av vår omvärld. Migrationsfrågorna har påverkat, men också det som hänt i , som alltjämt är ett av kandidatländerna till EU-medlemskap. Vi har också utmanats när det gäller vår gemensamma säkerhet. är det krig i . ockuperas delar av . Det är således inte bara som ockuperas. Vi har tydlig och entydig rysk inblandning i både och , men också i andra delar av vårt . Folkomröstningen i präglade naturligtvis 2016. I skrivelsen och redogörelsen är detta också tydligt. En brexit utan tydlig färdplan påverkar naturligtvis EU, som var berett att samla ihop sig inför 60-årsfirandet men som fick möta ett som inte riktigt visste vart det ville annat än att det ville lämna EU. Vi kan väl ändå konstatera att EU har klarat provet , trots de utmaningar som funnits. Ett land med undantagstillstånd, , folkomröstningen om brexit, , – många utmaningar har nämnts, men trots allt har EU klarat att hålla ihop. Verksamheten i Europeiska unionen och om EU:s framtid En av våra grunder har också varit den fria handeln. Vi är en röst för det globala handelsutbytet. fick en ny president som hoppades på att britterna skulle följas av andra som skulle knacka på dörren för att lämna EU. Men vi fick inte den utveckling som president uppenbarligen drömde om. Den multilaterala väg som president och några till så tydligt och uppenbart ogillar – jag är inte säker på att det gäller hela administrationen – har i stället visat sig vara en möjlighet för EU, eftersom EU har blivit en kraft som många söker sig till för multilaterala lösningar när andra dörrar stängts. Det är också ett exempel på att EU har klarat provet. Vi har en utvidgningsprocess. Det framgår av handlingarna att , som länge har knackat på dörren och som man kan ha mycket diskussioner om historiskt, i princip är ”on hold”. Arbete pågår inte. Det är naturligtvis allvarligt för de turkiska medborgare som drömt och drömmer om en annan utveckling än vad man nu kan se i . Verkligheten i är givetvis djupt allvarlig och påverkar , och EU, även om det är de turkiska medborgarna som får dra det stora lasset med utvecklingen under president . Utvidgningen handlar också om västra , ett område som behöver ökad uppmärksamhet. Det är fortfarande ett område med öppna ärr och sår som inte är läkta. Det är viktigt att EU håller i perspektivet om utvidgning för att inte släppa västra i fritt fall. Ett exempel på en viktig process har varit att klara och Kosovo. Att inte få en ny stor oro på västra är centralt, och detta måste från EU:s sida få betydligt större uppmärksamhet än vad som varit fallet och så här långt . Utvidgningsprocessen handlar dock inte bara om och västra utan också om östliga partnerskapet. Östliga partnerskapet måste ha ett medlemskapsperspektiv kvar. Tappar man bort den chansen, den möjligheten, den bilden och den drömmen kommer människor att söka andra vägar. Framför allt lämnar man fältet fritt för dem som försöker – och då tänker jag på och hans vänner – bryta sönder och på nytt lägga beslag på de länder som en gång tillhörde . Östliga partnerskapet måste alltså ha ett öppet medlemskapsperspektiv. Viseringsfriheten – i går för och tidigare för – är naturligtvis viktiga signaler, men de måste följas av fler. De differentierade möjligheter som vi pratar om är naturligtvis viktiga att driva på för. Här har en speciell roll: att inte släppa det östliga partnerskapet, den kraft som vi har utgjort där och det hopp som vi har bidragit till för människor i de länderna. Jag vill här yrka bifall, herr talman, till reservation 14 under punkt 6, en gemensam alliansreservation. EU ska vara en utrikespolitisk aktör. Det är säkerhetspolitiskt viktigt. Vi har pratat om och om att hålla i sanktionspolitiken, men också om att på annat sätt visa att vi står upp för de värden som vi har skrivit under på. Att vi bekämpar terrorism och har lyckats nå en överenskommelse är bra, men vi behöver gå vidare. Vi ska vara beredda på militära insatser. Vi är en stark aktör när det gäller bistånd. Och vi är centrala när det gäller klimatet. Det är inte bara så att det är som gett namnet till Parisöverenskommelsen, utan det är ett förpliktande uppdrag för EU att stå upp och driva på, inte minst nu när president lämnat Parisöverenskommelsen. Verksamheten i Europeiska unionen och om EU:s framtid Vi bör kort, herr talman, även beröra framtidsspåren. De fem spår som finns i säger en del, men inte allt. Det är ingen karta för framtiden, utan de fem scenarierna är inspiration för diskussion. För är det viktigt att vi inte bygger murar mot omvärlden. Säkerhetspolitiskt gäller det att säkra Nato som försvarsorganisation för EU. Vi måste behålla en länk till och en länk till och klara gemensam gränsbevakning, men också säkerställa gränsöverskridande lösningar på de problem som vi gemensamt står inför. Vi brukar nämna ”smalare men vassare” som ett tankespår för hur vi ska angripa framtiden i EU. Vi hoppas att vi tillsammans ska kunna utveckla ett värdebaserat EU som inte undergräver det vi förenas i för frihet, möjligheter och välstånd. Vi hoppas kunna jobba för en union förenad i mångfald och öppenhet, en röst för globalt ansvar och samarbete. 3 AMINEH KAKABAVEH (V): Jag tackar dig, statsrådet , för att du är här. Vi är glada över att du är här. Det behövs en minister på plats i denna viktiga debatt. EU befinner sig i den största förtroendekrisen sedan unionen grundades. Krisen är massiv i många medlemsstater. I , där man har fått folkomrösta om framtiden, har folket röstat för att lämna EU. Många av EU:s medborgare vänder sig mot en ökad överstatlighet och mot unionens sätt att hantera de djupa ekonomiska kriserna i flera medlemsstater. EU:s inriktning att låta medborgarna bära kostnaderna för bankernas spekulation och att spara sig ur krisen har i grunden misslyckats. EU:s krispolitik har inte bara slagit sönder välfärd och trygghetssystem i ett flertal EU-länder. Arbetslösheten biter sig fast, de ekonomiska klyftorna ökar och i krisens spår ökar främlingsfientlighet och rasism. EU har misslyckats med att hantera flyktingkrisen i . med visar att unionen prioriterar att stoppa flyktingar framför att stå upp för grundläggande mänskliga rättigheter, i synnerhet asylrätten. Förhandlingarna mellan och om ett nytt frihandelsavtal, TTIP, har skapat oro och protester i stora delar av unionen. Förhandlingarna har präglats av slutenhet. Kommissionen prioriterar näringslivets intressen framför miljön, livsmedelssäkerheten, välfärden och medborgarnas inflytande. Vi menar att så länge är medlem i EU bör verka för att makt flyttas tillbaka till medlemsstaterna och att ska få ett bindande undantag från EMU samt från den gemensamma jordbrukspolitiken. I grunden handlar det om att reformera unionen, så att beslutsfattandet flyttar närmare medborgarna, att beslut fattas i demokratiskt valda församlingar och att medborgarna får en verklig möjlighet att påverka och inkluderas i de beslut som fattas. Ett annat viktigt område är utrikes- och säkerhetspolitiken. Sedan blev medlem i Europeiska unionen har den svenska militära alliansfriheten urholkats alltmer. är de facto med och bidrar till militariseringen av EU. Svenskt samarbete med Nato stärks, och det uppstår allt oftare frågetecken kring de internationella insatser som deltar i. Verksamheten i Europeiska unionen och om EU:s framtid är starkt emot denna utveckling. Vi värnar FN-systemet och folkrätten. har fokuserat alltmer på Nato- och EU-ledda insatser och på deltagande i EU:s stridsgrupper. Vi vill att i stället tydligt ska prioritera deltagande i FN-ledda internationella insatser. Vi menar att bör avbryta allt samarbete som bidrar till militariseringen av EU. EU:s medlemsländer står för av världens samlade bistånd och är många utvecklingsländers största handelspartner. EU:s utvecklingspolitik brister på en rad punkter, och den står inför flera utmaningar. Det främsta problemet är att få av EU:s medlemsstater lever upp till sina åtaganden när det gäller biståndet. Andelen av EU:s bistånd som går till de minst utvecklade länderna sjunker. valde en rad EU-länder att använda sina biståndsbudgetar för att finansiera verksamhet på hemmaplan som knappast kan betraktas som bistånd, till exempel räntekostnader, flyktingmottagande i EU, utländska studenter vid högskolor i EU och skuldsaneringar. Ytterligare en av flera stora utmaningar i EU:s utvecklingspolitik är att ett mindre antal medlemsstater, med och i spetsen, har kunnat blockera arbetet gällande sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Frågor rörande kvinnans rätt att bestämma över sin kropp och hbtq-personers situation har fått minimal uppmärksamhet, detta på grund av att en rad konservativa medlemsstater aktivt motsätter sig att EU arbetar med frågor rörande sexuella rättigheter eller könsidentitet inom sitt utvecklingssamarbete. när ett antal EU-länder samt president blockerar och stoppar arbetet gällande SRHR-frågor, måste driva på för att EU:s utvecklingspolitik ska bidra till att stärka kvinnors och hbtq-personers rättigheter i EU och i världen. En annan viktig och omtalad fråga gäller flyktingavtalet med . Den är inte ny, men den är viktig att beakta. är mycket kritiskt till avtalet mellan och om flyktingar. är inte en rättsstat för de egna medborgarna. Mänskliga rättigheter, yttrandefrihet och demokrati är under ständiga attacker. HDP:s ledare och 5 000 andra politiker från detta parti sitter i fängelse . Över 40 000 medborgare, bland dem oppositionella, kurder, socialister, journalister och riksdagsledamöter, är fängslade. Ett land som ska EU och inte ha avtal med. Landet bryter mot asylrätten och legitimerar president inskränkning av pressfrihet och övergrepp på den kurdiska befolkningen. I ger man inte flyktingstatus åt icke-europeiska flyktingar, och de flesta rapporter vittnar om undermåliga asylprocesser och att man skickar tillbaka flyktingar till kriget i och andra länder. Rapporterna om grova kränkningar av mänskliga rättigheter, inskränkningar av yttrandefrihet och ett växande förtryck av kurderna avlöser varandra i landet . Vi tycker att som enskilt land och som medlem i EU ska verka för att lever upp till sina internationella åtaganden om att skydda pressfriheten och påskynda en förändring av det turkiska rättssystemet till ett system baserat på rättssäkerhet och mänskliga rättigheter. Regeringen och bör verka för att avtalet mellan och sägs upp. Verksamheten i Europeiska unionen och om EU:s framtid Det finns många viktiga frågor som man inte kan låta bli att ta upp bara för att tiden så att säga har gått ut. En viktig fråga handlar om arbetsliv och hälsa. I många länder bryter företag och regeringar mot kärnkonventioner, även mot dem som de har valt att ratificera. Med en globalt erkänd rätt till internationella sympatiåtgärder skulle löntagare över hela jorden kunna sätta press på arbetsgivare att uppfylla kravet på mänskliga rättigheter i arbetslivet. Detta skulle exempelvis ge facken i möjlighet att vidta sympatiåtgärder till stöd för de arbetare som utsätts för kränkningar av sina mänskliga rättigheter i arbetslivet varhelst i världen detta sker. anser att inom EU bör driva kravet på rätt till sympatiåtgärder över gränserna i EU. Precis som anser vi att de fyra friheterna inom EU:s inre marknad – fri rörlighet för personer, varor, tjänster och kapital – inte räcker för att åstadkomma rättvisa villkor för löntagarna i . bör inom EU driva att rätten för fackföreningarna att verka över gränserna införs som en femte frihet. Avslutningsvis vill jag understryka att jag står bakom samtliga våra reservationer. Men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 7 i utrikesutskottets betänkande 10 under punkt 3. 4 (C) replik: När jag lyssnade på Amineh Kakabaveh uppfattade jag att det var en ganska negativ ton när det gäller EU rent generellt. Min bild är att det var en röst för att lämna EU som vi hörde från talarstolen. Är det så att återigen driver kravet på att lämna EU? Jag hörde: så länge är medlem. Det vore bra med en klarhet kring hur ni står i frågan och om ni på nytt tänker lyfta kravet på att lämna EU. Jag har ytterligare en fråga. Man skulle kunna ta många bitar. Jag skulle kunna diskutera hur vi säkrar vår trygghet när aktörer hotar. Det handlar om och riskbeteende i vår närmiljö. ser uppenbarligen inte några bekymmer med detta utan hoppas bara på att allt ska lösa sig på annat sätt. Men jag tänkte egentligen lyfta frågan om er kritik när det gäller finansiering av flyktingkostnader. Jag hörde en stark kritik från representant i debatten. Men, herr talman, är det inte så att stöder den budget som finns i och står bakom de avräkningar som har gjort för flyktingkostnader? Är det inte politik som representant kritiserade i talarstolen, herr talman? 5 AMINEH KAKABAVEH (V) replik: Tack, , för dina frågor! står fast vid samma kritik och samma ståndpunkt gällande EU. Vi tycker att det är det svenska folket som ska komma att välja om vi ska stanna eller inte stanna i EU. Det är inte ett enskilt parti som ska göra det. Verksamheten i Europeiska unionen och om EU:s framtid har dock tyckt och sagt och hela vägen att vi vet att unionen är i kris. Den har inte skapat mer demokrati och mänskliga rättigheter, utan snarare tvärtom. Man ser ju på , som har röstat. Oron väcks i hela . Det handlar om främlingsfientlighet och allt annat som växer på grund av oro, arbetslöshet och utanförskap. Det handlar om de icke-demokratiska verktyg som finns och som räddar bankerna och finanserna. Detta går före mänskliga rättigheter och medlemsstaternas medborgare. Vi står såklart fast vid våra åsikter. Beträffande finansieringen och om vi står bakom detta gör vi såklart det i den utsträckning där vi har överenskommelser med regeringen. Men när det gäller flyktingfrågorna och biståndet har vi i alltid haft våra egna ståndpunkter. Vi har helt enkelt inte gått med på att det är okej att använda pengarna på hemmaplan. Det har vi tyckt, och det står också i våra motivreservationer och så vidare utöver de överenskommelser vi har med regeringen. Även om man har en budget med regeringen ska man kunna lyfta särskilda områden, och biståndsområdet är ett av dessa områden. Det gäller särskilt SRHR-frågorna. 6 (C) replik: När jag lyssnar på Amineh Kakabaveh hör jag någon som rent allmänt vill måla med svart pensel över hela EU-samarbetet. Det har inte bidragit till demokratin, säger . Men, herr talman, är det inte just det vi har sett? Vi har sett hur vi har kunnat förena oss. Där slagfälten tidigare härskade har vi förenat oss och hittat lösningar för att kunna komma överens politiskt. Vi har kunnat komma överens också rättsstatligt eftersom vi har en domstolsprocess. I stället för att gå ut och slåss på slagfälten, som har varit historiens förbannelse för , har vi hittat en väg framåt. Det är en väg som människor har drömt om och som människor fortfarande drömmer om. Ni skriver ju själva i er reservation att de som önskar ska få komma med i EU. Och önskar gör många – på västra och i östliga partnerskapsområdet. Så har det varit, och därför har vi i EU blivit 28 medlemsstater. är en på väg ut. Varför är på väg ut? Jo, herr talman, därför att de också tycker att de ska få bestämma mer själva. Jag hörde tala om att om det finns lagstiftning som hindrar att man skickar bort människor – en lagstiftning om mänskliga rättigheter – ska man ändra på det. Det är det önskar, precis som och precis som en del andra – vi talar om och – önskar. De går den väg som Amineh Kakabaveh pekar ut för att slåss på nytt, men inte med rättsstatens principer som grund. står bakom budgeten. Så är det. Och budgeten innehåller avräkningar för flyktingar – avräkningar från biståndet. Så är det. Här kritiserar uppenbarligen Amineh Kakabaveh sig själv. 7 AMINEH KAKABAVEH (V) replik: