prot · H40987 · 2017-03-28 00:00:00 — Om det ska vara någonting är det vad det handlar om. Försvarsministern säger att vi ruckar på stabiliteten och allting. Det är tvärtom. Det stärker förutsägbarheten. Det är en huvudpoäng i utredning att det skulle vara konfliktavhållande och skulle stärka tryggheten både för och för omvärlden. Statsrådet säger: Ni pratar. Jag kan meddela en sak. Jag kommer att tala för den här saken så länge jag har möjlighet, eftersom jag tycker att det är en viktig sak. Jag kommer att tala mig varm för att öka försvarsförmågan. Det behövs verkligen både civilt och militärt. Det jobbar vi med på olika sätt, och vi behöver göra mer. Men sedan måste vi se att det inte räcker till. When the day is over är det ändå på något vis så att om vi tänker oss att vi blir angripna är det Nato som ska komma och hjälpa oss. Men vi kan inte, herr talman, räkna med någonting sådant om vi inte är medlemmar. Avslutningsvis är det mycket bättre att förbereda sig med sina vänner än att improvisera. Om vi är medlemmar fullt ut kan vi också få den traktatsbundna tryggheten. 17 Försvarsminister (S): Det var egentligen inga substantiella kommentarer om effekten av ett ökat spänningsläge i den händelse att byter säkerhetspolitisk doktrin. Där har ni ett fält ni inte ger er in i och egentligen berör med något större djup, och . Om vi skulle byta säkerhetspolitisk doktrin i både och skulle det innebära ett nytt dramatiskt läge i vår del av . Det vi gör i praktiken är med substans. Jag kan gärna säga att vi har varit överens om de delarna. Det är ingenting som jag tycker är något problem att konstatera. Jag är stolt över överenskommelsen. Men det som betyder något är att vi gör något åt att vi får en höjd militär förmåga. Även inom ramen för Nato har man ett förstahandsansvar för att klara försvaret av sitt eget land. Vi gör all denna övningsverksamhet både nationellt och med andra. Det är substantiellt. Det är vad som bygger interoperabiliteten och de samarbeten som kan användas i en krissituation. Det vi sysslar med är egentligen vardagens praktiska hantverk. Det är någonting som jag tycker känns rätt så bra. Men ni pratar bara om en sak. Det är att Natomedlemskapet i sig löser saker och ting. Ska man kunna få någonting i en krissituation måste man ha visat att man är beredd att ge någonting också i fredstid. Det är det vi gör genom vårt deltagande internationellt och i all övningsverksamhet i vårt närområde. Man måste visa att man är beredd att höja den egna förmågan, vilket vi gör. Man kan jämföra med den tid, , som vi har suttit vid regeringsmakten. Det har hänt mycket mer när det gäller höjd militär förmåga och samarbete med andra än det gjorde med en borgerlig alliansregering. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2016/17:372 om cementtillverkningens framtid 18 Närings- och innovationsminister (S): har frågat mig om jag och regeringen står fast vid hållningen att den svenska cementtillverkningen på ska finnas kvar och utvecklas och hur detta i så fall ska tillses. Som jag uttryckt i ett tidigare interpellationssvar till tar regeringen skyddet av natur på stort allvar, vilket vi har visat genom beslut om ett antal Natura 2000-områden på . Jag har varit medveten om att beslutet ändrar förutsättningarna för framtida kalkbrytning i Bästeträsk. Nuvarande och planerad kalkbrytning i övrigt på påverkas inte av beslutet. Som regeringen kommunicerade är vår uppfattning att för räkning gör vi bedömningen att ytterligare åtgärder som berör större områden inte kommer att behövas för att följa förpliktelser enligt EU:s art- och habitatdirektiv. Kalkindustrin på är viktig för . mottog regeringen Hållbara . Rapporten pekar bland annat på att skiljer sig från andra delar av genom att det inte finns något dominerande företag inom tillverkningsindustrin. Vidare konstateras att Cementa har en viktig roll som processindustri genom de positiva affärsrelationer som skapas gentemot underleverantörer inom ett brett spektrum av mindre företag. föreslår därför i rapporten att ett centrum för ny industriell utveckling ska bildas på . Regeringen har utifrån förslagen i rapport gett i uppdrag till och erbjudit (Region ) att genomföra insatser för för att skapa hållbar regional tillväxt och näringslivsutveckling –2019 i . 19 (M): Vi har mycket områdesskydd i . av skogen är undantagen från skogsbruk. Då räknar man både impediment och det formella skyddet. av landet utgörs av riksintressen. Många är gamla med vaga beskrivningar och har förändrats sedan de pekades ut som riksintressen. I kan och kommunen själva inrätta naturreservat. Utöver det har vi Natura 2000-områdena, som vi anmäler till och som vanligtvis inte omprövas. Även om en art dör ut, flyttar eller når en så god status att den inte längre kräver skydd är Natura 2000-området kvar. Då kan man ställa sig frågan om problemet med områdesskyddet i är just arealen och att arealen måste öka. Jag tror snarare att det är ändamålsenligheten och huruvida det är förankrat i lokalområdet som vi behöver jobba mycket med. Med det sagt håller jag med statsrådet om att man ska ta skyddet av natur på stort allvar. Med en ökande befolkning behöver vi bygga mer, ganska mycket mer. Bara är kravet, som ställs på oss, att det ska byggas tiotusentals bostäder. Lägg därtill Förbifart , som är ett stort projekt, eller varför inte regeringens aviserade projekt med höghastighetståg. För både bostäder och annan infrastruktur kommer det att krävas en mix av material. Det kanske är naturligt. Vi ser att ekonomin är ganska turbulent. Priser på insatsvaror går upp och ned snabbare nu än vad de har gjort tidigare. Man kan inte bygga en ekonomi baserad bara på ett lågt oljepris eller baserad bara på att arbetskraften är väldigt billig. Man behöver ha en mix. Så fungerar även energimarknaden, kan man säga i sammanhanget. Man behöver olika delar för att nå en stabilitet. Samma sak kommer det att vara med material. Vi kommer att behöva mycket trä. Jag tror att den svenska skogen rymmer tillväxt, arbetstillfällen och utveckling. Men vi kommer också att behöva cement. Vi kommer inte att ha råd att välja bort enskilda material när behovet är så pass stort. Det vore oansvarigt att sätta stopp för cementtillverkningen i . Det är därför jag har ställt denna interpellation. Jag vill veta om de löften som ställdes ut fortfarande gäller och vad de löftena egentligen betyder. Det går nämligen att göra olika tolkningar. Det som sas då av dåvarande miljöminister var: För räkning gör vi bedömningen att ytterligare åtgärder som berör större områden inte kommer att behövas för att fullgöra förpliktelser enligt EU:s art- och habitatdirektiv. När vi är här kan vi tolka det på olika sätt. Jag tolkar det som att då var stoppdatumet . Men eftersom en del av det ursprungliga förslaget bröts ut och skickades tillbaka till och inventerades på nytt skulle man också kunna tolka det som: Ja, vi har uppfyllt våra förpliktelser när det också är utlyst. Den tolkningen tycker jag kan påverka mycket långtgående. Jag skulle vilja höra lite mer från näringsministern om hur vi ska tolka det. Ska vi gå på den tolkning som man kanske gjorde den där dagen eller den som gör just nu? Är det då som är stoppdatum, eller är det stoppdatum när det som behandlas hos har inrättats? I anslutning till det undrar jag: Är då som File Hajdar omfattar att kalla ett stort område? Det är ju en tolknings- och definitionsfråga. 20 Närings- och innovationsminister (S): Tack, interpellanten, för interpellationen! Vi har diskuterat denna fråga förut. Som man kan se om man jämför svaren svarar regeringen väldigt konsistent. Vi svarar samma sak nu som då. Vi har inte ändrat uppfattning. Men regeringen har heller inte mottagit något nytt förslag, vilket gör att hela diskussionen blir väldigt spekulativ. Det kan senare komma ett förslag från till regeringen som kan innehålla saker och ting. Jag tror att det är viktigt att säga vad regeringens uppfattning är. För räkning gör vi bedömningen att ytterligare åtgärder som rör större områden inte kommer att behövas för att följa förpliktelser enligt EU:s art- och habitatdirektiv. Man kan ta cementindustrin i ett lite större hänseende. Också statsministern var väldigt tydlig i samband med detta. Cementindustrin är viktig för . Cementindustrin på spelar en stor roll för näringslivets utveckling, inte minst på ön. Det är korrekt att jag gärna ser att man bygger mer i trä . Jag tror att det finns en stor ekonomisk potential för , när vi nu ökar bostadsbyggandet, att bygga mer i trä. Men man kan titta på den senaste statistiken. Jag tror att av flerbostadshusen är byggda i cement . ökade vi bostadsbyggandet kraftigt. Jag tror att vi kom upp i 63 000 planerade bostäder . Det var någon form av rekordår. Man får gå tillbaka nästan till miljonprogrammens dagar för att hitta de nivåerna. Det är ett starkt tryck i cementindustrin och byggindustrin i . Det är positivt. Det gör det möjligt att göra framtidsinvesteringar och kanske klara av sysselsättningsfrågor och sådant som annars har varit tuffare i dålig konjunktur. Detta ser vi också på arbetsmarknaden i stort. Med denna efterfrågan har det skapats runt 150 000 nya jobb i svensk ekonomi sedan valet. Det är en positiv utveckling. Jag tycker att det är lite svårt att prata om någonting som kan inträffa framöver. Vi hamnar lite i ett mellanläge. Myndigheter har de facto i uppdrag att göra sitt jobb. När de i ett senare skede lämnar över någonting till regeringen är det regeringens ansvar att pröva de frågorna. Så kommer det också att gå till i detta fall. Vi svarar, som man kan höra, exakt samma sak nu som då. Vi menade allvar då, och vi menar allvar . 21 (M): Tack till ministern för det svaret! När det gäller att bygga i trä och cement tror jag att vi kommer att få se mer av båda. tror jag att vi kommer att ha svårt att säga vad som är ett flerbostadshus i trä och vad som är ett i cement. Det kommer att vara många hus som är hybrider, kanske med en stomme i cement och mycket annat i trä. Jag ser fram emot den utvecklingen och tror att vi har underbara dagar framför oss – vi har ju bara byggt i trä i ungefär . När det gäller arbetslösheten sedan valet tycker jag att det är tydligt att det vi ser nu är en högkonjunktur. Den arbetslöshet som påverkas av politiken däremot, jämviktsarbetslösheten eller den varaktiga arbetslösheten, är ungefär densamma. Vi har haft debatter om det här tidigare. Jag har haft debatt med justitieminister , som försökte förklara det med tidvatten: När tidvattnet lyfter lyfts alla båtar, och därför kommer även de som står långt ifrån arbetsmarknaden att få jobb. Själv tror jag att det är en förenkling som inte är så bra, för när tidvattnet sedan vänder kommer man att inse vad som finns under ytan, nämligen strukturella problem på arbetsmarknaden som behöver lösas och som inte har tagit itu med. Ministern nämner också flera av regeringens tidigare löften och nämner specifikt . Han sa ju att man ser en möjlighet att satsa på kalkindustrin. Kalkindustrin finns där och ska finnas kvar. Det har vi hört . Jag minns att när var samhällsbyggnadsminister sa hon ungefär samma sak, och vad gäller löften har de återupprepats av näringsministern men också av statsministern. Trots detta finns det mycket oro kring vad nya Natura 2000-områden kan innebära. Jag vet att man förra gången löste det genom att utse till kontaktperson för ett näringslivspaket eller räddningspaket – det finns många olika namn på det. I folkmun kallas de . Det kan vara bra. Jag tror att dessa 100 miljoner till näringslivsutveckling, om de används på rätt sätt, kan leda till riktigt bra . 100 miljoner är mycket om man använder pengarna på rätt sätt. Men om det fastnar, om man inte riktigt vet var man ska söka medlen och om kontakterna mellan regionstyrelsekontoret och inte faller så väl ut kan 100 miljoner vara väldigt lite pengar. Därför är det svårt att uttala sig om konsekvenserna kring dessa 100 miljoner. Det är klart att det här ligger och att det kan vara svårt att ställa ut absoluta löften kring det. Men det känns heller inte riktigt hållbart att man lite grann vill snirkla sig ur förslag efter förslag som påverkar . Det ska vara någon sorts kompensation, någon sorts undantag. Tittar vi på till exempel flygskatten ser vi hur socialdemokrater i , i och på vill ha regionala lösningar, särlösningar och undantag. Frågan är om man inte bara skulle undvika att genomföra reformer som kräver att man tillför räddningspaket. Det blir lite tveksamt om det verkligen är bra för hela om hela också ber om enskilda undantag. När det gäller nästa fråga, vad som komma skall, har det inte kommit något förslag från . Jag uppfattar det som att det är samma budskap från regeringen nu som tidigare, men kan statsrådet säga någonting? Är det någonting som har förändrats sedan den förra prövningen som gör att man skulle kunna tänka sig att omvärdera sin hållning och införa nya Natura 2000? 22 Närings- och innovationsminister (S): Det är sant att vi har bra drag i konjunkturen, och det beror inte minst på investeringar som är en del av det som drar tillväxten . Bostadsbyggande är en av förklaringarna, men det handlar även om utländska och inhemska investeringar som görs i industrin, till exempel. Det är de högsta industriinvesteringarna i sedan finanskrisen. Allt detta skapar en högre aktivitet i ekonomin, i investeringstillfällen och räddar också framtidens jobb. Då tror jag att man ska vara försiktig med att lägga fram förslag som bromsar investeringsviljan i i form av underhåll av järnvägen eller utbyggnad av utbildningssystemen. Det handlar även om bostadsinvesteringar, där regeringen har gjort ett kraftfullt paket för att öka byggandet av hyresbostäder i till rimliga priser – allt det som behövs i det här konjunkturläget för att hålla igång tillväxten. Jag är nämligen orolig för att bristande eller uteblivna investeringar i bostäder, infrastruktur eller utbildningssystem kommer att innebära att svensk ekonomi mattas av och bromsar mer än , och det är därför jag tycker att vår ekonomiska politik är smartare än ekonomiska politik. Arbetslösheten ligger inte still. Efter finanskrisen låg vi kvar på en arbetslöshet på , kan man säga. har vi betat oss ned , och det som är spännande med den här ekonomiska utvecklingen är att av de 150 000 nya jobben som har skapats har över 100 000 gått till människor som är födda utanför . Detta visar att när man bedriver en politik som leder till en ökad sysselsättning så att arbetslösheten går ned når vi grupper som annars har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Mer behöver göras men inte genom insatser som tar ned investeringar i bostadsbyggande, utbildning eller infrastruktur. Det är samma besked, har vi konstaterat, från regeringen nu och då. ska när man utpekar Natura 2000-områden i första hand tillföra skydd för brister som kommissionen har identifierat. Även nationellt identifierade brister kan vara grund för utpekandet. Med anledning av att regeringen nu anser att har uppfyllt EU:s krav enligt art- och habitatdirektivet kommer man att komma in och beakta andra, nationella brister. Då är det precis som interpellanten påpekar och som säger i sina direktiv till länsstyrelserna så att positiv markägarförankring är viktig. Det är exakt de direktiven som jobbar med när man tittar på nationellt identifierade brister. Men regeringens besked är samma nu som . Som riksdagsledamot har man ett ansvar eller ett intresse av att bevaka olika frågor så att de inte hamnar snett, men jag tror också att det är viktigt att se, med de positiva insatser som regeringen har gjort efter det förra beslutet, att vi menar allvar med en positiv näringslivsutveckling på . Det är ju inte några insatser som vi har hittat på, utan vi jobbade ihop med inte minst Region när det gällde att ta fram insatser som skulle få mesta möjliga nytta. Det är en bred palett av åtgärder som även fokuserar på industrins utveckling på . 23 (M): Tack, ministern! När det gäller arbetslösheten vill jag hålla fast vid att det till största delen faktiskt är konjunkturen som spelar roll. Det är egentligen inte politik som gör den stora skillnaden. skrev så här: Den samlade bedömningen är att effekterna av alla reformer tar ut varandra vad gäller antalet sysselsatta . Arbetskraften sänks dock med , motsvarande ca 25 000 personer. Jämviktsarbetslösheten är därmed lägre 2019 än vad den skulle ha varit utan reformerna. Även medelarbetstiden och produktiviteten och därmed bnp blir lägre. När det gäller de löften som ministern tar upp och de nationella krav som man också kan väga in när man vill göra Natura 2000-områden tycker jag att det är bra att man förtydligar. Då kan man nämligen inte skylla på att det är som säger att vi måste göra Natura 2000-områden, utan då ligger det faktiskt i den händer – mer nu än vad det kanske gjorde 2014 och 2015. Vad gäller , som det här ändå handlar om, är det mitt län, och det är också därför jag bevakar en fråga som ligger mig nära. Det är ju mina släktingar och vänner som ser att deras jobb är i riskzonen om det skulle bli nya Natura 2000. För skulle jag vilja säga att det finns flera hot. Sammantaget bidrar det till en oro. Det oroar andra, och det oroar också mig. Det handlar om att finansministern går fram med ett förslag om flygskatt som försämrar tillgänglighet och konkurrenskraft. Vi riskerar att förlora en livlina till fastlandet, för vi kan helt enkelt inte välja att ta tåget. ser vi hur folkhälsoministern går fram med förslag som hotar ett av våra snabbväxande företag, , som prisas för nikotinfria alternativ. Till detta kan läggas näringsministerns och miljöministerns projekt kring cementtillverkningen. Det finns en oro. Jag hoppas att näringsministern tar med sig vad jag har sagt här , och jag önskar honom lycka till i förhandlingarna med regeringspartnern ! 24 Närings- och innovationsminister (S): Jag tror att det alltid finns oro i ett samhälle, och det ska man ta på allvar. Men man måste också ta fasta på de utvecklingspotentialer som olika delar av har. har en enorm potential. Vi har bara sett början av en utveckling där jag tror att besöksnäringen på kommer att fortsätta att peaka och utvecklas ännu bättre, inte minst med den nya färjeterminalen och det unika läget mitt i . Det finns en utmaning i att bygga en långsiktigt hållbar besöksnäring som kommer hela ön till del. Hela frågan om utbildningssatsningarna är kopplad till campusområdet på . Regeringen har varit tydlig med att vi vill ha fler utbildningssatsningar runt om i eftersom de skapar en infrastruktur för tillväxt i företag också på den digitala sidan av ekonomin. är en framstående spelare och har en enorm möjlighet att vara med och bidra till digitaliseringen av samhället. arbete har bidragit till vårt arbete på där vi har velat hitta en form där vi kan stödja men inte ta över den regionala tillväxten och näringslivsutvecklingen på ön. Jag tror att vi har hittat en form där vi kan bidra till att man lokalt sätter agendan för ett ännu kraftigare näringsliv på . Det kommer jag att fortsätta att jobba med, men jag ser också fram emot den fortsatta debatten med om frågan. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2016/17:346 om elevers rätt till modersmål 25 Utbildningsminister (MP): har frågat mig vad jag gör för att följa upp att alla barn som enligt lagen har rätt till modersmålsundervisning också erbjuds det och för att följa upp och garantera att utbildningen håller en god och acceptabel kvalitet. har vidare frågat mig vilka skäl som ligger till grund för att jag och regeringen inte föreslår tydligare skrivningar om modersmålsundervisningen i timplanen, och vad jag och regeringen avser att göra för att motverka bristen på modersmålslärare. Låt mig börja med att säga att jag delar syn på betydelsen av kunskaper i modersmålet. Det underlättar inte enbart kunskapsinhämtningen utan har också betydelse för den personliga identiteten och för den intellektuella och emotionella utvecklingen. har ett tillsynsansvar för att alla barn som enligt lagen har rätt till modersmålsundervisning också erbjuds det. Som ett led i att stärka bland annat modersmålsundervisningen har regeringen gett i uppdrag att genomföra insatser för att stärka huvudmännens förmåga att erbjuda nyanlända elever och elever med annat modersmål än svenska en utbildning av hög och likvärdig kvalitet. Målgrupper för de olika insatserna är bland annat modersmålslärare, studiehandledare på modersmålet och annan personal inom och motsvarande skolformer samt gymnasieskolans introduktionsprogram. I det uppdrag som låg till grund för den promemoria om stadieindelad timplan som hänvisar till skulle utgå ifrån och fördela nuvarande timplans undervisningstimmar över låg‑, mellan- och högstadiet. Även om modersmål inte ingår i den nationella timplanen är måluppfyllelsen hög. Enligt betygsstatistik från för /16 hade av de elever som hade slutbetyg i ämnet betyget B eller A. Den genomsnittliga meritpoängen var 16,2; näst högst av samtliga ämnen. Bristen på behöriga lärare är mycket bekymmersam. Med en nationell samling för läraryrket vill regeringen bidra till att skapa en samsyn kring de utmaningar som finns för lärar- och förskolläraryrkena. Regeringen tillsatte utredningen skola genom mer attraktiva skolprofessioner. Utredaren ska bland annat överväga om undantagen från kraven på legitimation och behörighet för lärare i modersmål bör upphöra och också föreslå insatser för hur andelen behöriga lärare i modersmål kan öka. Regeringen har därutöver tagit initiativ till lagändringar som gör det möjligt att överlämna fjärrundervisning, som avser modersmålsundervisning eller studiehandledning på modersmålet, på entreprenad till en annan huvudman. Det är en värdefull möjlighet för de huvudmän som inte har tillgång till exempelvis modersmålslärare eller studiehandledare. Detta är några av de insatser som regeringen vidtar för att säkerställa att modersmålsundervisningen ska hålla en god kvalitet och för att motverka bristen på modersmålslärare. 26 (V): Tack, utbildningsministern, för svaret! Den här interpellationsdebatten är inte ämnad för att vi ska debattera mot varandra på grund av att vi inte skulle vara överens. Här handlar det mer om att sätta fokus på en fråga som både berörde mig när jag gick i skolan och berör många ungdomar som går i skolan . Enligt hade av eleverna i /15 rätt till modersmålsundervisning, men endast hälften gick på denna modersmålsundervisning. Låt mig stanna till och göra en personlig reflektion. För min egen del handlade det om att passa in. Jag ville vara som alla andra och bara prata svenska. Jag fick också ofta höra i skolan att jag skulle prata svenska, inte persiska. Det var först , när jag blev lite äldre, som jag insåg hur viktigt det är att jag också kan mitt modersmål. Lärare stöttade mig och tryckte på att det är bra om jag utvecklar mitt modersmål som jag läser svenska och alla andra ämnen. Den signal vi sänder är viktig. Låt oss jämföra med ämnet svenska. Jag tror att man hade behövt vidta snabbare och större åtgärder för ämnet modersmålet. Det är inte för att man inte tycker att modersmålet är viktigt utan för att ämnet inte finns i den ordinarie timplanen och därmed inte är en del av den ordinarie undervisningen. Jag hade mina lektioner på håltimmar, efter skolan, eller under tidiga morgnar. Det var svårt för oss elever och för modersmålslärarna. Det kändes inte heller som att modersmålslärarna var en del av arbetslaget, det vill säga lärarkollegiet. Kommuner gör olika. I i har jag sett att man arbetar på ett fantastiskt sätt för att inkludera alla. Sedan finns andra betydligt sämre exempel. Därför tror jag att en nationell samordning i frågan vore bra. Hur ser utbildningsministern på legitimationskravet? Jag är av uppfattningen att det har varit klokt att göra undantag. Vi vet själva hur situationen ser ut med modersmålslärare, och det är otydligt vilken utbildning en modersmålslärare ska ha.