prot · H40965 · 2017-02-02 00:00:00 — Men det finns lite mer fakta i detta. har vi 300–350 garnisonslager och förrådslager. Vi har ett större lager på varje verksamhetsort, vilket blir ca 25. Det ger alltså inte en rättvis bild om man för debatten i perspektivet att detta är den enda lagerhållning Försvarsmakten har. Denna organisation tillkom enligt en synpunkt på tillvaron att det skulle vara fredstida förhållanden. Det som är genomgående i den politik som vi bedriver för att försöka förändra läget är att höja den operativa förmågan. Den operativa förmågans höjning ingår också som en del i logistikförsörjningsutredningen. Avser man att höja den operativa förmågan med inriktning på hur tillgängligheten på materiel ska vara också i krig och kris måste det få konsekvenser när det gäller den logistiska organisationen. Ett viktigt grepp i detta sammanhang är utredarens förslag om att föra över ett brett verksamhetsområde från FMV till Försvarsmakten. Det gäller verksamhetsområdet förråd, service och verkstäder med totalt 1 460 anställda, och lagerhanteringsverksamheten omfattar 150 anställda. Här finns en nyckelbit. Det som var kärnan i det system som konstruerades under tidigare försvarsministrars tid var ett beställningsförfarande mellan FMV och Försvarsmakten. Man har skapat en extremt fredsorienterad organisation. Vi angriper nu på många områden detta arv, och vi försöker successivt förändra det åt ett annat håll och en annan inriktning. Jag kan inte göra så mycket åt att arvet ser ut som det gör, men vi har börjat resan mot något annat. Ni behöver inte upplysa mig om hur det strategiska läget är och så vidare. Det känner jag väl till. 12 (L): Som jag sa i mitt första inlägg är vem eller vilka som bär det yttersta ansvaret för tanken på att centralisera förrådshållningen till en enda plats i tämligen akademisk. Det är enbart som i kraft av ansvarig minister har möjlighet att agera på detta område. Jag hade gärna sänkt tonen något i mitt första inlägg om det svar som gav på interpellationen hade inneburit någon som helst vägledning om att han delar min uppfattning att detta inte är en bra lösning. Det kanske var en bra lösning i djupaste fred, men med den omvärldssituation vi har är det en akilleshäl, inte bara för det svenska försvaret utan för hela . Förvarsministern återkommer till det credo som står i inriktningsbeslutet: att vi ska öka den operativa förmågan i krigsförbanden och säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Det är ett bra credo. Jag kan dock konstatera att centralförrådet utgör ett allvarligt hot mot denna ambition, och jag börjar förstå att försvarsministern är inne på samma linje. Då återkommer jag till min fråga: Avser regeringen att göra något åt detta, eller kommer man att hänvisa till en utredning som inte lägger fram några förslag i detta avseende utan förslag som handlar om hur man i stort ska organisera logistiken, materielanskaffningen och underhållet i Försvarsmakten? Det finns nog ingen i försvarsutskottet som inte instämmer i dessa förslag, men problemet är att utredningen inte lägger fram några förslag vad gäller förrådet i . säger att det var andra som genomförde logistikreformen för fyra , inte han. Han var inte ens med i försvarsutskottet . Det är möjligt att inte var med, men likväl var det så att Socialdemokraterna i denna kammare instämde i den reform som föreslogs beträffande logistiken i Försvarsmakten. Även på denna punkt är det politiska ansvaret alltså delat. Det är korrekt att det inte är det enda förrådet. Det är det i särklass största förrådet och det helt dominerande förrådet när det gäller logistiken i Försvarsmakten, men det finns många andra. En del av dem används förmodligen inte som förråd , men det finns förrådsbyggnader runt omkring i landet. Det är dock viktigt att komma ihåg att förrådet i är det enda förrådet när det gäller viss viktig materiel. Det utgör som sagt en bekymmersam svaghet i vår samlade förmåga att detta förråd är så exponerat, så oskyddat och så lättbekämpat som det de facto är. Jag hoppas att kan gå in i en diskussion i sak och säga att det inte är någon bra lösning och sedan redovisa åtminstone en ambition från regeringen att komma till rätta med detta bekymmer. 13 (M): Jag tyckte inte att försvarsministern svarade på frågan, och det var kanske därför vi hade, som sa, ett något högt tonläge. Jag får be om ursäkt om försvarsministern blir förnärmad av att vi upplyser om hur det ser ut i , men de som följer debatten kanske behöver lite bakgrundsinformation. Jag trodde inget annat än att försvarsministern har varit i . Försvarsministern svarade på en del om logistikförsörjningen och vad som sägs om den. Som sa kan vi säkert komma överens, för det finns mycket bra i denna utredning. Det som bekymrar mig är försvarsministerns hållning vad gäller att man har lagt så många ägg i denna korg i . Försvarsministern säger att han inte kan göra så mycket. Det är klart att ministern kan. Det är ju ministern som är ansvarig för detta. Man kan titta på hur man kan göra förändringar. Ska man ha kvar detta enorma lager, eller ska man sprida ut det ännu mer? Vi är också medvetna om att det är utspritt. Men frågan är hur mycket? Frågar jag FMV får jag ett svar, och frågar jag andra får jag andra svar. Jag vet faktiskt inte hur mycket som inte ligger där. Egentligen har vi väl samma ståndpunkt, och det är att det inte är bra att ha så mycket där. Jag hoppas därför att försvarsministern tittar på detta och återkommer till så att vi kan lösa det tillsammans. Det kommer att finnas stöd för det i . 14 (S): Som representant för kan jag inte låta bli att lägga mig i debatten om . I sitt första anförande sa försvarsministern att detta koncept för logistikförsörjning tillkom under den tidigare, borgerliga regeringen. Jag hörde varken eller säga emot det utan tvärtom hålla med om att det var så. Jag hörde också och beskriva konceptet som katastrof och förkastligt. Det är sällan man hör borgerliga politiker vara så självkritiska till sin försvarspolitik. Jag hoppas att detta innebär att fler tidigare ståndpunkter i den liberala och moderata försvarspolitiken kan omprövas. 15 Försvarsminister (S): Jag har aldrig sagt att jag inte kan göra så mycket åt situationen. Det är ni som försöker sprida bilder här. Ni bortser från vikten av den grundläggande förändring som utredaren föreslår och hur central den är. Den är en viktig mekanism för att kunna göra en förändring, nämligen flytta över det hela till Försvarsmakten. Om man ska göra något åt detta måste man göra det i en process som är väl genomtänkt och där det finns en strategi. Det är inte bara att ställa sig upp här och säga: fixar vi någonting, och sedan ska försvarsministern ha en kartbild som han lägger ut över hela landet och som visar var de nya förråden ska ligga. Jag tror att det klokaste vore att flytta verksamheten till Försvarsmakten och därifrån påbörja en process för hur det ska organiseras. Ni måste inse att det beslut som ni själva har varit med om att fatta i har betydelse. Det är den operativa förmågan och ökningen av den militära förmågan som står i centrum för inriktningsbeslutet. Det får konsekvenser för både logistik- och förrådshållningsdelarna. Förslaget är nu ute på remiss, så jag ska inte föregripa ett slutligt förslag från regeringen och säga hur det ska se ut. Vi får återkomma om detta i ett senare skede. Den verksamhet som finns i är inte anpassad utifrån behovet av en höjd beredskap i krig, utan den är ett arv från tidigare beslut. Så är det, och det är väl inget konstigt att kunna konstatera. Det är inte något ni behöver pressa på för att få besked om, utan det tycker jag i stort sett är en självklarhet. Med det förslag från utredaren som vi nu har, om man väljer att gå vidare med det, finns möjlighet att titta på det nuvarande systemets uppbyggnad och dimensionering. Men detta måste i så fall ske i nära diskussion med Försvarsmakten. Jag ser problemen, men jag kan inte låta bli att påminna lite om historien. Det är så pass många aktörer som har varit med i alla turer genom alla år och som har haft i stort sett de flesta uppfattningar som man kan ha inom försvars- och säkerhetspolitiken, och sedan låter det som att det som gjordes tidigare var det absolut dummaste i världshistorien. Man står här och låter ungefär som att man själv inte har varit med. För min egen del kan jag i alla fall säga att jag, när jag upptäckte centralförrådet, direkt kände att det är en sak som måste åtgärdas . Man måste se till att det blir något gjort. Då är det inte alltför snabba puckar som krävs, utan det krävs att man tar det systematiskt. Jag tycker att det som utredaren föreslår i alla fall skapar en grund för att kunna fortsätta att arbeta med frågan. Man ska inte underskatta utredningen som en nyckel för att få en förändring. Vi får återkomma till hur utredningen hanteras den dag alla remisser har kommit in, så att jag inte får någon anmärkning för att jag har pratat för mycket innan remisstiden går ut. Det är många risker med att vara minister. 16 (L): Nej, ministern löper inga som helst risker när han ger besked i sak i kammaren. Jag tycker att vi dessvärre kanske inte alltid får detta i tillräcklig utsträckning när vi interpellerar och ställer frågor till statsrådet. När det gäller logistikreformen är jag ledsen att säga det, , men vi var helt överens – även ditt parti – när den infördes. Jag tillhör dem som ministern antyder har varit med väldigt . Varenda gång vi tar ett stort grepp på försvarsområdet får jag lite fjärilar i magen, för det brukar inte alltid gå så väldigt bra och har kanske inte gjort det i detta fall heller. Till försvarsministern vill jag säga att jag håller med om de förslag som har lagt fram när det gäller hur man ska organisera det övergripande ansvaret för logistik, underhåll och förrådshållning i Försvarsmakten. Men det är ingen lösning att flytta ett centralförråd från myndigheten över till en annan myndighet, om centralförrådet och de svagheter det innebär består. finner jag ändå viss tröst i att försvarsministern säger rakt ut här i kammaren att han direkt kunde se att lösningen inte var anpassad för höjd beredskap och krig. Han säger att han vill ha en nära diskussion med Försvarsmakten. Han säger till och med, fru talman, att det måste åtgärdas. Jag instämmer i alla dessa hans slutsatser, dock kanske inte den sista, där han sa att det dock inte får bli alltför snabba puckar. Inte minst försvarsministern själv har varnat för möjligheten att vårt land kan befinna sig i kris, höjd beredskap eller till och med i krig under den kommande försvarsbeslutsperioden. Detta innebär, fru talman, att det inte är alldeles säkert att vi har all den tid som vi fordom har haft. 17 Försvarsminister (S): Jag är ingen anhängare av principen fort men fel. När jag manar till lite eftertanke och att man bör ta en sådan process tillsammans med Försvarsmakten menar jag det. Det har tagits stora grepp och det har gjorts stora saker väldigt snabbt . Detta är , med sin bakgrund och sin djupa erfarenhet i sammanhanget, väl underkunnig om. Det har gått för fort och blivit fel , men att bygga den typ av verksamhet som måste finnas nära förbanden är en grannlaga uppgift. Ett grundläggande grepp är ändå att man möjligen skulle kunna tänka sig, om det blir ett senare beslut, att föra över det hela till Försvarsmakten. Då har man en helt annan möjlighet att operativt hantera processen än vad man har . Därför är utredarens förslag på denna punkt viktigt. Min bestämda mening är att det är ett viktigt grepp. För min del handlar det inte bara om att överföra ett förråd och så är det bra med det. Det är värt att påminna om att den förrådsverksamhet som bedrivs i garnisoner och förrådslager på 300–350 ställen och de större lagren på 25 ställen inte heller är någon oväsentlig verksamhet. Allt detta har en samlad betydelse. Vi får återkomma till ärendet när remisstiden har gått ut och när förändringar har skett i grunden så att man kan gå vidare i dessa ärenden. De svagheter som det pekas på och som är ett arv som vi får ta hand om i den regering jag representerar ska vi naturligtvis försöka granska och se hur vi kan åtgärda på olika sätt. Överläggningen var härmed avslutad. § 6 Svar på interpellation 2016/17:237 om friskvårdsbidrag för ridning och golf 18 Finansminister (S): har frågat mig vad jag har för ambitioner när det gäller att driva igenom att även folksporter som golf och ridning blir avdragsgilla. har ställt sin fråga utifrån att hon anser att golf och ridsport ska inkluderas bland de sporter som omfattas av skattefri personalvårdsförmån. Gränsen för vilken typ av motionsutövning som ska utgöra personalvårdsförmån och därmed vara skattefri för anställda innebär att det ska vara fråga om enklare motionsidrott som kan utövas av i stort sett var och en. Vad som är enklare motionsidrott är ytterst en fråga för rättstillämpningen att avgöra. Sporter som kräver dyrbarare anläggningar, redskap och kringutrustning har inte ansetts utgöra enklare slag av motion. Som jag svarat vid tidigare interpellationsdebatter kommer frågan att vara föremål för beredning . Det finns många aspekter, till exempel kring jämställdhet och jämlikhet, som behöver analyseras. Då hade framställt interpellationen hon tjänstgjort som ersättare för ledamot som därefter återtagit sin plats i , medgav tredje vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 19 (M): Jag vill börja med att tacka finansministern för svaret. Det är min tidigare kollega som har ställt denna interpellation om varför ridning, och för den delen golf, inte klassas som avdragsgilla sporter, något som även ett antal av oss har motionerat om. Bakgrunden till denna fråga är flerdelad. Dels var det ett tydligt och uttalat socialdemokratiskt vallöfte inför valet , både från Socialdemokraternas partisekreterare och från den blivande folkhälsoministern . Det är ett löfte som man nu irriterat gör allt för att glömma, stoppa längst ned i skrivbordslådan och skjuta . Dels handlar det om ett oförsvarbart sakförhållande ur flera olika perspektiv. Inom nuvarande regelverk finns utrymme för arbetsgivare att bidra till olika friskvårdsalternativ för sin personal. Det finns en rad områden som enligt klassas som skattefria motions- och friskvårdsförmåner. Styrketräning, fotboll och ishockey klassas som avdragsgilla friskvårdsförmåner. Så långt är allt väl. Men även skrattgympa, körsång på arbetsplatsen, saltrum – vad det nu är – Feldenkraispedagogik, gitarrlektioner, reflexologi, örtbad, rosenterapi, kallbad och bastubad är några ganska anmärkningsvärda exempel på friskvård som arbetsgivarna kan erbjuda sina anställda och göra avdrag för. Trots ridningens erkänt goda effekter för kropp och hälsa faller den alltså utanför definition av aktiviteter som klassas som skattefria motions- eller friskvårdsförmåner. Utöver de hälsofrämjande effekterna fyller ridning en viktig funktion för anställda med exempelvis olika funktions- och rörelsehinder, balanssvårigheter, ryggproblem och synskador, för att bara nämna några. Jag kan också nämna att ridning är näst största handikappidrott. Ca 4 000 ryttare med olika former av funktionshinder får genom ridning möjlighet till en meningsfylld och hälsofrämjande fritidssysselsättning. Jag kan avsluta med att säga att över en halv miljon människor rider regelbundet – det är den näst största idrotten i efter fotbollen – och av dem är ca 450 000 kvinnor, alltså . Detta om något borde mana till eftertanke om man påstår sig vara en feministisk regering. Jag vill att finansministern ger ett ärligt och rakt svar på om regeringen tänker hålla sitt vallöfte, och i så fall när det kommer att infrias. 20 (M): Jag tackar finansministern för svaret, även om svaret var mycket kort. Finansministern och jag har stått i dessa talarstolar tidigare, närmare bestämt , och diskuterat exakt samma fråga. Jag hade nämligen samma typ av interpellation som har om friskvården och ridningen och när regeringen avser att påbörja infriandet av de vallöften som man hade utlovat i valrörelsen . Då var svaret, precis som , att det är en viktig fråga och att den behöver analyseras vidare. Jag tycker att det är viktigt att vi fattar beslut som är genomtänkta och väl analyserade. Men eftersom det har gått undrar jag vad som har hänt på detta tema, eftersom svaret är detsamma. Vi vet att ridsporten är en sport som har behandlats styvmoderligt – kanske därför att det är en klar och tydlig kvinnodominerad sport, kanske därför att det är en sport som både unga människor och människor med funktionshinder ofta har som en första ingång till vidare saker inom sporten. Vi vet att hästsportens alla olika former bidrar till ökade arbetstillfällen i landet. Vi vet att fler arbetstillfällen gynnar svensk ekonomi och är bra för . Vi vet också att hästen knyter samman stad och land. Det finns alltså många olika perspektiv på en så liten fråga, vilket gör den mycket stor. Min fråga till ministern är därför: Är analysen över huvud taget påbörjad , och när beräknas den vara avslutad? 21 Finansminister (S): Jag tackar för interpellationen i detta ämne. Detta är en viktig möjlighet för människor att röra på sig och hålla sig friska. Att idrotta är någonting som inte bara kan förgylla livet utan som också gör att vi håller oss friska. Idrotten är någonting som är viktigt, inte minst för många ungdomar. Idrotten kan vara en samlingsplats och ett andrum för ungdomar från tunga pålagor från skolan och från det kompistryck som kan finnas i skolan. Där är inte minst ridsporten en viktig idrott för unga tjejer. Eftersom jag vet att det är en stor sport bland tjejer, och inte minst bland en del unga tjejer som mår dåligt av alla krav som finns, blir ridsporten, umgänget i stallet och närheten till hästarna någonting som gör livet bättre och enklare. Just ridsporten är dessutom mycket viktig eftersom den är en viktig näring för glesbygden och landsbygden i , där det finns många hästar. Det handlar inte bara om ridhästar utan också om trav- och galopphästar som gör att vi kan ha en levande landsbygd, vilket är oerhört viktigt. Från regeringens sida tycker vi att det är viktigt med idrott och möjligheter till idrott. Därför har vi också ökat stödet till idrotten med , just för att vi ser att idrotten är så oerhört viktig både för kamratskapet och för folkhälsan. När det gäller möjligheten att göra friskvårdsavdrag är det lite grann en annan fråga. Det handlar om att i skattelagstiftningen hitta en balans mellan vad som kan vara motiverat att arbetsgivaren gör avdrag för för att personalen ska hålla sig frisk och vad som är personliga levnadsomkostnader. Att hitta denna balans i lagstiftningen är komplicerat. Denna lagstiftning är, precis som annan lagstiftning, skriven på en ganska generell nivå. Sedan är det som ska uttolka lagstiftningen. Till sin hjälp har de rättstillämpningen, och beslut kan överklagas. Där finns en gränsdragning , precis som har tagits upp här. En del saker ingår, och andra ingår inte. Det som vi har sagt från regeringen, och som vi självklart kommer att stå fast vid, är att vi ska göra en analys. Vi tittar naturligtvis på denna fråga. Vi har sagt att vi kommer att göra en analys av detta för att se om det går att hitta en bättre balans. Men det handlar om att i så fall hitta en annan formulering i lagstiftningen som gör att dessa listor ser annorlunda ut. Det är inte alldeles enkelt att hitta en sådan. Jag tror nämligen att vi kan vara överens om att vi inte heller vill att man ska kunna dra av för personliga levnadsomkostnader. Då är vi ute på ett sluttande plan. 22 (M): Detta var ett svar på någon fråga, men kanske inte på just den fråga som jag, och ställde. Jag vill fortfarande veta om och när regeringen tänker förverkliga sitt vallöfte. Det är ganska bekant att gör denna tolkning, en tolkning som i allra högsta grad kan ifrågasättas. Vilken positiv inverkan som saltrum, vad det nu är, har på hälsan i förhållande till den bevisligen mycket positiva inverkan som ridningen har kan man definitivt ifrågasätta. Men oavsett detta konstaterar jag att Socialdemokraterna var mycket tydliga med detta vallöfte års val, vilket jag tycker är bra och välkomnar. Men då förväntar jag mig också, tillsammans med ett antal av mina ryttarkollegor, att detta vallöfte också infrias. Som konstaterade har finansministern gett samma svar när denna fråga har tagits upp i ett antal interpellationsdebatter . Man kan inte bara återkomma till samma svar, utan måste man kanske också leverera. frågade hur långt man har kommit och när vi kan vänta oss någon form av besked. Jag noterade även att folkhälsominister i kammaren ånyo har bekräftat att man tänker genomföra detta vallöfte men inte när – om det blir eller under någon annan mandatperiod. Vallöften gäller, som vi vet, innevarande mandatperiod. Ingen vet vad som kommer att ske mandatperioden därefter. Därför vill jag återigen att finansministern klargör när detta kommer att göras. Det hänvisas till lagstiftning. Men det är regeringen som har möjlighet att förändra lagstiftningen – att lägga fram propositioner och förslag i , så att vi sedan kan fatta beslut. Jag vill också nämna något apropå den ganska sneda genusbalansen vad gäller stödet till idrotten i , om jag uttrycker mig så. Ridsporten är känd för att fostra framför allt kvinnor i ledarskap. Många av de framstående kvinnliga chefer som är aktiva i kommer från ridsporten. Att få fler flickor till sporten med kvinnliga chefer som mentorer vore ett ypperligt sätt att få fram fler kvinnor till bolagsstyrelser och till chefspositioner i vårt samhälle. Det är återigen en tanke som borde välkomnas av en regering som påstår sig vara feministisk. Jag får med en dåres envishet, fru talman, återigen ställa frågan: Tänker regeringen genomföra sitt givna vallöfte och i så fall när? 23 (M): Jag delar finansministerns analys av idrottens betydelse för hälsan. Jag delar också finansministerns analys att idrotten har en betydelse för att få människor att komma samman och dessutom få en positiv hälsobringande effekt. Jag delar också ministerns insikt i hästens betydelse för jobben på landsbygden och den viktiga del i kringnäringarna detta kommer att vara. Det jag inte delar är finansministerns analys av att ingenting kan göras och att detta ligger på någon annan myndighet. Precis som mycket klokt sa här är detta en lagstiftande församling, och vi har möjligheten att förändra en lagstiftning som inte fungerar. Med tanke på både hälsoeffekten och jämställdhetseffekten tycker jag att det är viktigt att man gör någonting åt detta. Då duger det inte att komma tillbaka år och säga att detta är viktigt men att det ska ske någon annan gång och göras av någon annan. Denna nånannanism är förödande för det här landet. Jag noterar att ministern i sitt svar i den ena meningen säger att man gör en analys och i nästa mening säger att man ska göra en analys. Jag blir lite förvirrad, och jag måste fråga finansministern: analysen påbörjad över huvud taget? Eller kommer den senare ? Då vore det bättre om finansministern kunde vara ärlig med detta och säga att den kommer senare eller att det inte ska ske någon analys över huvud taget. Det finns en tendens till ett tydligt löftesbrott mot både svensk hästnäring och alla de människor som skulle kunna få bättre hälsa tack vare hästen och golfen. 24 Finansminister (S): Jag har alltid sagt att vi ska göra en analys . Självklart har vi redan gjort en viss analys; annars skulle jag inte kunna stå här och argumentera på det sätt jag gör och säga att det inte är alldeles självklart och enkelt hur man gör. Då skulle det redan vara gjort. Jag har sagt att vi ska göra en analys , och det står jag fast vid. Om det hade varit enkelt hade det som sagt självklart redan varit gjort. Jag uppskattar verkligen engagemanget i frågan från de två moderata riksdagsledamöterna. Jag kan dock påminna om och konstatera att som ledde gjordes ingenting i frågan. Som påpekas här är ridsport en sport som utövas av många tjejer och kvinnor.