prot · H50952 · 2017-12-18 00:00:00 — Den borgerligt ledda regeringen gjorde ett tag tillfälliga tillskott, men i grunden har man inte förändrat finansieringsformen. Det är klart att detta gör att har stora ekonomiska utmaningar framöver. Då är det viktigt att man använder både avgifter och andra incitament för att få en bättre fungerande ekonomi – där måste vi kunna ta ansvar – och en utformning av avgifterna som är bra för svensk sjöfart. Därför är eco-bonusen, som vi aviserar, viktig, liksom den översyn av avgifterna som pågår just , där verket tillsammans med branschen, Fossilfritt och andra aktörer tittar på hur farledsavgifter kan justeras för att nå bättre träffsäkerhet. Detta är ett av skälen till att jag inte nu vill tillsätta en helt ny utredning om farledsavgifternas vara eller inte vara. Låt mig dock förtydliga att det är viktigt att det finns förutsättningar att göra justeringar i de farledsavgifter som finns. Där har bland annat Trafikanalys ett uppdrag . Jag blir lite bekymrad när jag hör . Man skulle kunna tolka det som att förespråkar en modell där alla bara ska betala för just den del man själv använder. Isbrytarverksamheten tas som ett exempel, och undrar i sin interpellation varför man i ska betala för snöröjningen av vinterfarleder i norra . Det är inte bara i norra vi betalar, utan även i och . Tycker att man inte ska ta ansvar för detta? Det innebär framför allt att förespråkar en ordning där vi ska höja avgifterna relativt sett för basnäringen, basindustrin och andra som använder sig av hamnen i eller eller andra hamnar i norr där snöröjning eller isbrytning behövs. Det är ett intressant ställningstagande från sida om man vill belasta basindustrin och norra med ökade avgifter. Jag tror att det är viktigt att vi tar ansvar för ekonomi. Jag tycker att det är viktigt att vi gemensamt gläds åt att svensk sjöfart faktiskt har framtidstro och hopp, att inflaggningen ökar, att vi levererade tonnageskatten – något den borgerliga regeringen aldrig klarade av att göra – och att vi dessutom nu med eco-bonus kan hjälpa sjöfarten att utveckla ännu mer klimatsmarta transporter. Jag säger inte nej till justeringar framöver, och jag är glad över att verket har en sådan dialog. Jag har själv jag varit minister upplevt att jag har en mycket bra dialog med svensk sjöfart, och jag är optimistisk om att kunna göra bra insatser även framöver. 45 BORIANA (M): Det är sant att är en central aktör i frågan om farledsavgifterna. Det är, som ministern nämner i sitt svar, som fastställer dessa. Men det är faktiskt regeringen som styr. är bara ett verktyg i regeringens händer. Regeringen har all möjlighet att se till att verkar i den riktning som regeringen vill att det ska verka, nämligen för att gods ska förflyttas från väg till sjöväg. Jag vill också nämna att farledsavgifter bara finns i och . har faktiskt sänkt sina . Det är bra att tänka på detta när man talar om svensk konkurrenskraft – både sjöfartens och svensk industris konkurrenskraft. Höjningen av farledsavgifterna kommer att betalas av kunderna. Detta är särskilt påtagligt med den nya modellen, som gör att farledsavgifterna för passagerarrederier baseras på antalet passagerare som är med på färjan när den anlöper. Man kan fråga sig: Hur många rederier har råd med detta? Hur kommer det att påverka biljettpriserna, besöksnäringen och folks vilja att ta båten? Detta är inte alldeles klart, särskilt inte när det gäller . Där finns konkurrens från flyget, och rederier har gått ut och sagt att de är bekymrade över hur höjningen av farledsavgifterna kommer att påverka deras prissättning, deras kunder och kundernas vilja att använda sig av denna typ av tjänst. När vi talar om tjänster vill jag än en gång poängtera att är en serviceinstans, som finns till för kundernas skull. är till för sjöfarten, inte tvärtom, vilket man kan tänka när man läser svaret. Det är inte sjöfartens fel att har pensionsskulder, att man har gjort dåliga affärer, har köpt ett konkursmässigt helikopterbolag och har gjort nyrekryteringar. Man borde, innan man höjer avgifterna, se till att strama åt den egna verksamheten. Det är också önskvärt att regeringen tillsätter en utredning om den framtida finansieringen av och kanske ett framtida införlivande av i . Det skulle kunna leda till åtminstone två positiva saker. Alla trafikslag skulle behandlas rättvist så att man inte ger med ena handen och tar med den andra, vilket är förhållandet mellan eco-bonus och höjda farledsavgifter. Eco-bonusen kommer bara att finnas och motsvara 50 miljoner , medan höjningen kommer att gälla . 46 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Vi har väl lite olika uppgifter, statsrådet och jag, skulle jag kunna tänka mig. Enligt höjde farleds- och lotsavgifterna . avser att höja farleds- och lotsavgifter . avser också att införa en helt ny avgiftsmodell. Visst har det varit höjningar under resans gång. Jag vill gärna uppehålla mig vid vad detta innebär för konkurrensutsättningen inom sjöfarten. Som statsrådet har noterat tycker jag att det finns anledning att se över vad som egentligen är kärnverksamhet. Den borde renodlas. Den omfattande passagerartrafiken har stor betydelse för besöksnäringen. Bara i innebär den ett tillskott på över 5 miljarder , och detta gäller både färjetrafiken på och kryssningstrafiken. ska även denna trafik beläggas med högre avgifter som direkt får betydelse för lönsamheten och naturligtvis även för redarnas val av hamnar. När det gäller kryssningstrafiken kan detta få enormt stora följder för . Som vi hörde tidigare går man en helt annan väg i vårt grannland . Där minskar man farledsavgifterna för att stödja sjöfarten. kan vi konstatera att de internationella kryssningsfartygen genom sina avgifter finansierar en stor del av isbrytningen i norra , vilket statsrådet också var inne på. Det är faktiskt inte konkurrensneutralt. av farledsavgifterna går till sjö- och flygräddning, som är den största insatsen i fjälltrakterna. Självfallet ska vi ha denna verksamhet, men frågan är vem som ska betala den. Finansieringen är ju i det här fallet helt felfördelad. Regeringen framhåller i några få rader i den stora planen vikten av omfördelning av varutransporter till sjöfart. Det är vackert tal men motverkas totalt av verkligheten i de nya direktiv som träder i kraft . har höga ambitioner och stora åtaganden. Det gäller att minska den miljöpåverkan som all trafik innebär. Det är utmärkt och välbehövligt, men då måste man kunna göra en överflyttning från landsväg till sjöfart. Sjöfarten är utan jämförelse det mest miljövänliga transportslaget per tonnage. Bolagen satsar på förbättringar, med stora och dyrbara investeringar för att leva upp till de miljömål som vi som land och de som företag har åtagit sig. Användningen av LNG är ett sådant exempel. Att installera katalysatorer är ett annat sätt att medverka till klimatmålen. Men de nya avgifter som införs verkar i motsatt riktning. Tyvärr innebär de att det är billigare att låta katalysatorerna vila och uppfylla minimikraven. Detta är ett exempel på hur fel det är med de höjda farledsavgifterna. Gotlandsbolaget, som ju är ganska viktigt åtminstone i vårt närområde, noterar att de miljövänliga färjorna med många passagerare och befälhavare med lotsdispens med det nya systemet råkar ut för höjningar i alla led: beredskapsavgifter, passageraravgifter och minskad miljöbonus. Detta gör mig lite fundersam. Hur ska vi göra det möjligt att få en levande och miljövänlig transport av varor och personer på våra vägar? 47 Statsrådet (S): Jag tycker att jag ser ett utmärkt exempel på varför varje gång de har varit i regeringsställning har lämnat ifrån sig stora budgetunderskott. Det finns ju inte en skattehöjning, en avgiftshöjning eller någon annan intäkt till staten som inte ivrigt motsätter sig. Någonstans måste man också ta ansvar för den infrastruktur vi har i landet. Någonstans måste man också ta ansvar för att vi har ett sjöfartsverk som kan hantera verksamheten och den service som detta innebär. Här har redan talat om att hon inte tycker att sjöfarten ska ta ansvar för isbrytningen i norra , men hon svarar inte på frågan vem som då ska betala den. Är det basindustrin, Norrlandskommunerna eller hamn? Vilka ska stå för kostnaden? Eller ska man skylla sig själv för att man råkar bo i norra delen av , där det är is lite oftare? Känner någon form av nationellt gemensamt ansvar för att vi i alla delar av landet ska kunna verka för att sjöfarten kan utvecklas? En annan sak, som man egentligen inte skulle behöva påpeka, är att de transporter som påbörjar sin resa uppe i hamn, med isbrytning, sedan kanske kommer förbi både och andra hamnar på vägen söderut. Det handlar om sammanhängande transportkedjor som vi har ett gemensamt ansvar att stärka. Det gör denna regering. Det är därför sjöfarten nu utvecklas. Det är därför inflaggningen nu ökar, vilket den inte gjorde styrde. Då utflaggades skepp i stället. Sedan har fel i frågan om avgifterna. Det har genomförts en avgiftshöjning , 2017. De andra är planerade. De senaste höjningarna gjordes , tror jag. Det innebär att man avstod från att göra något som stärkte ekonomin. Den moderatledda regeringen gjorde en tillfällig satsning för att reda upp den ekonomiska situationen. Ska sjöfarten kunna utvecklas framöver måste vi ha stabilare finansieringssystem. Jag kan bara konstatera att det går bra för svensk sjöfart . Tack vare tonnageskattesystemet, som vi genomförde, har vi nu hopp och framtidstro. Med hjälp av en klimatbonus kan vi nu faktiskt hitta ett läge där det blir lönsamt att investera i nya drivlinor. Ja, det finns skäl att göra översyner och justeringar av de modeller som finns . Detta har ju självt tagit initiativ till, tillsammans med Trafikanalys och branschen. Jag upplever att jag har en bra relation med Svensk Sjöfart och med Blå tillväxt, som gör goda insatser för att skapa hopp och framtidstro i en näring som vi tror är underutnyttjad och skulle kunna användas mycket mer. Därför kommer godsstrategin att handla mycket om hur vi ska kunna lägga över mer gods från väg till järnväg och sjöfart. Jag kommer att samla företrädare för alla landets hamnar för en diskussion om hur vi stärker hamnkapaciteten. Men jag tar, till skillnad från , tydligen, ansvar för att detta är nationella, gemensamma satsningar, och vi tar också ansvar för ekonomin. Vi kan inte lämna efter oss ett moras vare sig i statsfinanserna, i ekonomi eller i andra viktiga delar som finns till för att upprätthålla konkurrenskraft, klimatomställning och en god infrastruktur. 48 BORIANA (M): Jag vill påminna ministern om att hade ministerns jobb fick 300 miljoner – den så kallade sjöfartsmiljarden – just för att de skulle komma till rätta med sina skulder och inte behöva höja några farledsavgifter. Vi kan inte ha ett system där höjer avgiften för brukarna varje gång man behöver pengar. Då blir det en ond spiral som leder till att färre och färre ska betala allt högre avgifter. Ministern är mycket orättvis när det gäller relation till infrastruktur och olika transportslag. Det var faktiskt som skrev den maritima strategin, men det slumpade sig så att det blev ministerns föregångare som fick presentera det färdiga arbetet. Tonnageskatten har manglats , och det har huvudsakligen varit socialdemokratiska regeringar som har sagt nej. Där skulle det vara lite klädsamt av ministern att vara lite mer ödmjuk och inte ta åt sig hela äran för tonnageskattens införande. Det har i princip varit trafikutskottet som stått mot , oavsett regering. Ministern är väldigt stolt över de goda relationerna med Svensk Sjöfart och rederierna, och det ska han vara, men låt inte de höjda farledsavgifterna vara den lilla biten naturgödsel i mitten av tårtan. Det gör hela tårtan oätlig. Ta alltså hand om farledsavgifterna! 49 (M): Jag kan bara instämma i vad Boriana nu har sagt. Det är självfallet inställning när det gäller infrastruktur och allt som hör ihop med det i . Det finns ingen som helst åtskillnad där. Det är egentligen inte det jag talar om, utan jag talar om konkurrensutsättningarna och konkurrensförhållandena mellan de olika transportslagen. Då är det faktiskt så att man säger: ”I konsekvensutredningen anger att man inte anser sig ha uppgifter och möjligheter att analysera den finansiella påverkan de föreslagna höjningarna och det nya systemet kan ge.” Detta känner jag är lite grann ansvarslöst, och av det skälet vidhåller jag att man behöver utreda verkliga huvuduppgifter och hur man ska styra detta. Att det behöver utvecklas i samråd med näringarna är också ganska självklart. Man ser trots allt att satsningarna inom miljöområdet får konsekvenser som är negativa med de nya avgifterna. Av det skälet vidhåller jag att jag skulle se fram emot en utredning om vad arbetsuppgifter och huvudmål ska vara och att man kan komma överens om detta. 50 Statsrådet (S): Jag måste säga att jag verkligen uppskattar Boriana Åbergs liknelse med tårtan. Själv är jag ju smålänning och van vid att det är precis tvärtom: Det godaste på ostkakan är i mitten, och så äter man inte kanterna. Nåväl – jag tror att vi alla egentligen är överens om att det behövs många olika insatser för att fortsatt stärka sjöfarten, och jag tror att vi allihop brinner av iver och längtan att kunna göra det så att återigen kan bli en stolt sjöfartsnation. Sedan kan jag inte låta bli att påpeka det faktum att det var under socialdemokratisk ledning som vi såg till att hantera tonnageskatten. Det var vi som levererade den förändringen. Det är nu inflaggningen ökar till svensk sjöfart, det är nu vi också tar fram ekobonussystemet, som förhoppningsvis på ett bra sätt ska kunna stimulera klimatsmarta transporter till sjöss, och det är nu vi har möjlighet att lägga 100 miljarder mer till infrastruktur, där en del säkert kommer att kunna landa på viktiga investeringar både i våra hamnar och i annat som också gynnar sjöfarten. Sjöfarten är ju underutnyttjad och behöver användas i större utsträckning. Jag noterar att jag inte fullt ut fick svar på de principiella grunderna för hur geografisk fördelning och ansvar för isbrytarverksamhet ska fördelas enligt . Låt oss hitta ett tillfälle att återkomma till detta, för det är en intressant fråga. Just isbrytarverksamheten står ju inför en del utmaningar framöver som jag tror att inte minst trafikutskottets ledamöter och jag kommer att ha fortsatt bra diskussioner om. Med detta vill jag dels önska en god jul, dels hoppas att det inte blir för tjocka isar till bekymmer för sjöfarten framöver. Jag hoppas också att vi gemensamt kan arbeta för att stärka svensk sjöfart. ökar inflaggningen, och det ger faktiskt lite hopp och framtidstro. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2017/18:217 om byggandet av Sydostlänken 51 Statsrådet (S): har frågat mig om jag avser att infria vallöftet från Socialdemokraterna och ge i uppdrag att lägga till Sydostlänken i plan över prioriterade projekt samt, om jag avser att infria vallöftet och bygga Sydostlänken, hur detta kommer att finansieras. har, vilket också framgår av interpellationen, ställt en liknande fråga till mig, och jag har ett liknande svar . överlämnade sitt förslag till ny nationell trafikslagsövergripande plan för perioden –2029 till regeringen. Enligt planförslaget vill för att upprätthålla framkomligheten, punktligheten och kapaciteten bland annat genomföra reinvesteringar på delar av det lågtrafikerade järnvägsnätet. I planförslag ingår byte av spår mellan och med byggstart –2020. Elektrifiering och upprustning på befintlig bana mellan och anges bland de objekt som föreslår om ramen för namngivna investeringar utökas . En förlängning av järnvägen från till Blekinge kustbana och finns emellertid inte med i planförslag. förslag till nationell plan har remitterats brett och bereds på sedvanligt sätt inom . Hur den slutliga planen kommer att se ut tar regeringen beslut om , och jag kan därför inte uttala mig om enskilda objekt. 52 (M): Tack för svaret, statsrådet! Det finns en anledning till att jag har valt att ta upp den här frågan även i interpellationsform. Jag har motionerat i frågan om den felande länken, som det har kommit att kallas av oss alla som är intresserade av frågan om sträckan mellan och – järnväg som skulle underlätta för både godstrafik och viktiga företag som är verksamma i den sydöstra delen. Jag har också plågat statsrådets föregångare med en skriftlig fråga och fått ett intetsägande svar, vilket det också blev den här gången. Visst kan jag ha förståelse för att man inte vill gå händelserna i förväg, men så här , och när ni nu utställde så tydliga löften inför valet , tycker jag ändå att man åtminstone kan diskutera frågan om och betydelsen av denna lilla sträcka. av den förra valrörelsen, 2014, var Socialdemokraternas dåvarande trafikpolitiska talesperson – sedermera avgången inrikesminister – nere i mina trakter i . Han ställde då ut ett klart och tydligt löfte om att Sydostlänken skulle byggas vid ett maktskifte. Ingen kunde vara gladare än jag. Många glada reaktioner kunde man också läsa om i . Där kunde man se en leende Ygeman tillsammans med regionrådet, socialdemokraten , och , min socialdemokratiska kollega från . , socialdemokratiskt kommunalråd, sa att hon tolkade löftena de fått om att Sydostlänken ska byggas som definitiva och att det mer var en fråga om när utbyggnaden kan komma igång. Vad gäller denna fråga råder total politisk enighet i . Det råder också enighet över våra länsgränser. Inte nog med det: Det råder enighet med näringslivet både i min valkrets, , och i statsrådets valkrets, . Detta är nämligen en järnvägsbit som omfattar , och egentligen hela sydöstra . Just den sydöstra delen av har inte satsats på i den utsträckning som skulle behövas, framför allt vad gäller järnväg och väg. Detta får både tidigare och nuvarande regering får ta på sig. Statsrådet har i tidigare interpellationsdebatter framfört att man har så enormt mycket mer pengar – 100 miljarder! Då kan ju 2 ½ procent av dessa, det vill säga de 2,5 miljarder som den här järnvägssnutten skulle kosta, destineras ned till . Vi har tidigare i interpellationsdebatterna talat om att ta politiskt ansvar. Jag tycker att statsrådet är svaret skyldig om huruvida han ämnar ta ansvar för sitt partis politiska löfte 2014. 53 Statsrådet (S): Jag tar ansvar. I detta läge tar jag framför allt ansvar för att vi har 100 miljarder mer att lägga på infrastruktur än vad den dåvarande moderatledda regeringen lade på det. Då valde man att prioritera skattesänkningar i stället för att investera i sådant som bygger landet starkt och stort. byggs det i stället bostäder. satsar vi på infrastruktur. lägger vi mer resurser på utbildning. har vi den högsta sysselsättning som någonsin uppmätts. Det är en god och klok ekonomisk politik och en bra investeringspolitik som har vänt utveckling. Jag tycker att det är viktigt att komma ihåg detta, för när vi sedan ska sätta ned foten och göra tuffa prioriteringar om vilken infrastruktur som är viktig vill det till att alla förmår att klara av dessa prioriteringar. Vad Socialdemokraterna har uttalat före valet är naturligtvis viktiga utgångspunkter när regeringen nu ska sätta ned foten och göra sina prioriteringar, vilket som bekant inte sker förrän . Jag noterar att gruppledare i trafikutskottet var i denna kammare och talade för en östlig förbindelse. Även den förre partisekreteraren har skrivit om detta. Det finns ett starkt moderat tryck på satsningar överallt, inte minst på vägsatsningar. Däremot är det faktiskt bara som nämner Sydostlänken, så jag måste ställa frågan om det är så att nationellt tycker att Sydostlänken är viktig. Är det en prioritering ni vill ha med i den nationella planen? Regionalt finns en stark uppslutning, vilket har påpekats och uttalats när jag har träffat regionala aktörer, även om jag noterar att Näringslivets Transportråd dessvärre inte tar upp Sydostlänken i sitt remissvar. Jag tror att det är viktigt att vi gör vad vi kan för att titta på vilka som är de lämpligaste objekten framöver. Sydostlänken har varit omdiskuterad som ett lämpligt projekt för att överföra mer gods från väg till järnväg och inte minst för att stärka förbindelserna i sydöstra . Jag tar nu in alla synpunkter från remissinstanserna och lyssnar på diskussionerna, men jag är också nyfiken på att höra hur oppositionspartierna ser på frågan om Sydostlänken. Jag noterar att Sydostlänken inte lyfts fram lika tydligt på nationell nivå från till exempel håll. I plan finns nu resurser för att upprätthålla framkomligheten, punktligheten och kapaciteten. Det är bra, och det är säkert ett viktigt steg som väljer att ta. Jag ska lyssna på remissinstanserna och sedan dra rätt slutsatser. Jag är nyfiken på om argumentation för Sydostlänken är en uppfattning som delas av hela Moderata samlingspartiet. 54 (M): Jag tycker att det var en intressant vinkling att försöka vända på det hela. Vem är det som är statsråd i denna kammare? Han står mitt emot mig. Vem ställde ut detta löfte 2014, så tydligt och explicit att det uppfattades så av alla? Jo, det var statsrådets parti. Jag kan inte tänka mig att det tidigare statsrådet och den tidigare trafikpolitiska talespersonen gick omkring och yrade utan att ha någon som helst förankring eller kännedom om hur man tänkte inom socialdemokratin inför ett eventuellt maktskifte, utan jag tar detta som intäkt för att det här var någonting som man hade tänkt sig. Det har även statsrådet gjort. Statsrådet har ju själv motionerat i denna fråga, 2009–2010, så vi torde vara överens när det gäller detta. Du, , och dina medmotionärer har uttryckt er ungefär som jag har uttryckt mig i mina motioner, exempelvis tillsammans med mina socialdemokratiska kollegor. står vi här. Man inte vill ta ansvar för utställda löften. Man försöker att använda det retoriska knepet att vända på det hela genom att köra ned det i halsen på mig, som att jag skulle stå här och vara statsråd – vilket jag gärna är, men jag är det i så fall inte förrän efter 2018. När vi nu verkar ha en samsyn i denna fråga kan väl statsrådet åtminstone uttrycka att detta är en väldigt viktig investering? Den skulle också avlasta , och vi som bor söder om vet exakt vad detta skulle kunna innebära. Det handlar alltså om 2 ½ procent av dessa 100 miljarder, och det är ju heller inte vilka intressenter som helst som skulle kunna tänka sig att medfinansiera Sydostlänken om detta prioriteras av regeringen och läggs tillbaka i trafikplanen. Det handlar om , , Region , Region , , AAK och det stora färjetransportföretaget . Inte minst handlar det om , ett företag som är välbekant för statsrådet. De är väldigt intresserade av att de transporter som kommer österifrån skulle kunna gå via järnväg i stället för via väg. Av de 2 ½ miljarder som denna snutt kostar är dessa företag beredda att gå regeringen till mötes med 950 miljoner, alltså nästan hälften. Det finns ett hårt tryck och en stor efterfrågan. Löftet är utställt men inte infriat. Intresset är brett politiskt och regionmässigt, och det är ett intresse som finns både hos politiken och hos näringslivet. Vad i hela friden är det som stoppar att man kan infria löftet från statsrådet? Bjud på julklappen nu! 55 Statsrådet (S): Det hade varit frestande att så här i komma med julklappar, men jag är rädd att partikamrater i så fall skulle rikta en KU-anmälan mot mig. Det är nämligen det som skiljer oss åt: Jag kan inte svara. Jag kan inte peka ut enskilda objekt – det skulle uppfattas som att jag ministerstyr. Det är detta som gör att jag har respekt för att inte uttala mig om enskilda objekt , utan jag lyssnar i stället på synpunkterna. Däremot skulle kunna svara på frågan om tycker att Sydostlänken är en viktig nationell prioritering. Det vore ett viktigt besked till mig, eftersom jag tror att det är bra att vi i kan vara överens brett över blockgränserna om viktiga infrastrukturella investeringar.