prot · H409118 · 2017-06-01 00:00:00 — Anser att det är samhällsekonomiskt lönsamt att lägga på en höghastighetsjärnväg för att vinna 45 minuters restid? Får vi verkligen mest järnväg för de pengarna? 136 (MP) replik: Dessa frågor ställdes också när i skulle byggas. Då fanns det transportekonomer som sa att det var det mest olönsamma projekt de hade sett. Det fanns en enig kör bland just transportekonomer som sa att nettonuvärdeskvoten inte var tillräckligt god för att detta projekt skulle genomföras. Men jag tror inte att det går att uppbringa en enda människa i , eller någon annan över huvud taget heller, som påstår att det var dumt att bygga denna tunnel. Jag hävdar med bestämdhet att ska vi klara klimatmålen behöver inte bara de långväga resenärerna komma fram . Den som pendlar till och från sitt arbete och godstågen behöver också komma fram. Det är lätt att se vilka tåg som kommer . Det är de som kan gå i samma hastighet. Express är det tåg som har bäst rättidighet i . I , i och på andra ställen där man håller tiden separerar man banorna så att de tåg som har hög hastighet har egna spår medan andra får samsas i ett annat system. Det är en förutsättning för att långsiktigt klara av klimatmålen, för det räcker tyvärr inte att komma ned i och för att vara konkurrenskraftig med flyget. och är den gräns som råder enligt internationell empiri för att tågtrafiken ska vara konkurrenskraftig med flyget. Vi måste också räkna med att många fler än vill och ska kunna ta tåget, och det är politikens ansvar att bygga ut tågtrafiken för det. 137 PER KLARBERG (SD) replik: Jag fick inte svar på min fråga om det verkligen är värt för att tjäna 45 minuters restid. Jag är inte alls negativ till att bygga ut svensk järnväg, men däremot är jag skeptisk till sättet man bygger ut järnvägen på i . Man talar om att en svensk höghastighetsjärnväg ska stå färdig , det vill säga . Det tar alltså för att bygga järnväg i . Hade vi byggt som kineserna gör, som de facto har av världens alla höghastighetsjärnvägar, hade vi kunnat klara det svenska bygget . Här vet jag att och jag är överens. Risken är att vi när den svenska höghastighetsjärnvägen väl är färdig 2038 står med världens dyraste, världens nyaste och världens mest omoderna höghastighetsjärnväg. Varför säger jag det? Jo, för att det finns så mycket ny teknik som är på väg in inom järnvägen. Jag talar om Maglevtåg och Hyperloop. Många säger att Hyperloop är science fiction. Men det sa man också till dem som 1997 påstod att det skulle finnas självkörande Volvobilar i . Jag tror att vi 2038 står med en omodern höghastighetsjärnväg. Därför frågar jag igen, : Är 230 miljarder väl investerade pengar för att vinna endast 45 minuters restid mellan och ? Bör vi inte avvakta och kanske satsa på ny teknik? 138 (MP) replik: Jag är givetvis intresserad av ny teknik, men satsar man många miljarder av skattebetalarnas pengar måste man veta att det man satsar på fungerar. Mitt idealland vad gäller att bygga ny järnväg är . Där bygger man för att klara extrem väderlek och jordbävningar. Det man får tillbaka när man bygger på det sättet, med landskapsbroar och betongfundament, är minskade underhållskostnader eftersom järnvägen byggs mer robust än dagens järnväg. Jag tror att många av oss som har suttit och väntat i tåg och undrat om vi kommer hem , om vi kan hämta barnen innan dagis stänger och om vi kommer till jobbet eller mötet uppskattar en ansvarsfull regering som satsar på nya stambanor. Vi ska vara väldigt tacksamma över att våra förfäder inte var lika ängsliga när de funderade på om det var värt att låna motsvarande hela statskassan för att kunna bygga de första stambanorna. Det blev en hävstång som tog från ett fattigt jordbruksland till ett modernt industriland med välfärd åt alla. Motsvarande utveckling måste vi ha . Det är inte uppgift att styra , men jag kan konstatera att det finns en förbättringspotential i förhållande till de planer som finns. Det har genomförts flera second opinion på de planer som finns när det gäller utbygget av nya stambanor. Erfarenheterna från dem bör tas till vara när man fastlägger nästa nationella plan. 139 (M) replik: I förra debatten fick vi höra att cykeln är favorittrafikslag. Det är skönt att höra att det finns plats även för järnvägen. Men något det inte verkar finnas plats för är flyget. vanligaste argument för att vi ska bygga höghastighetsjärnväg är nämligen att den ska ersätta inrikesflyget. Jag menar att 230 miljarder är en ganska hög nota för skattebetalarna för att ska få utrota inrikesflyget. Många människor vill ju faktiskt flyga när det är längre avstånd. vill underhålla och bygga ut järnvägen för att den regionala pendlingen ska funka. Detta slår regeringen undan benen för när man vill satsa alla pengar på att bygga höghastighetsjärnväg. Det finns det bara logik i om man dagspendlar mellan och , och det gör inte så många. Problemet i debatten om höghastighetståg är att och Socialdemokraterna har lagt ut dimridåer. sa att det bara skulle ta att bygga detta eftersom kineserna var så bra på det. lät tidigt antyda att man kunde blanda in privata företag så att skattebetalarna inte behövde stå för notan. Sedan den diskussionen har vi alla insett att detta kommer att ta att bygga och att det kommer att kosta minst 230 miljarder. har sagt att logiken i att bygga höghastighetsjärnväg finns om man bygger hela systemet på en gång. Men det vi ser nu är att regeringen inte har pengar till mer än två snuttar och ingen plan för resten. Hur nöjd är själv med de löften som regeringen har utställt vad gäller höghastighetstågen? Är nöjd med de två delsträckor som finns med i regeringens planer? I detta anförande instämde (M). 140 (MP) replik: Det som har varit Sverigeförhandlingens huvudmotiv och som har gjort att i princip alla kommuner och regioner som varit med i förhandlingarna har sagt ja är att det är den viktigaste utlösande faktorn för att få bostadsbyggen och samhällsbyggen. Det är anledningen till att människor i Jönköpingstrakten, i , i , i och på alla ställen där de har blivit tillfrågade snarare tävlar med varandra: Vem av oss kan få tågläge? Vem av oss kan få en ny station? Vem av oss kan få tillgång till tåg ? Vem av oss kan få snabba förbindelser till och från , och och däremellan storregional pendling? Tågtrafiken har kommit för att stanna, och den måste rymma många fler människor. Då är det mycket oansvarigt att säga: Nej, ni får nöja er med att vi lappar och lagar i det befintliga systemet, och tågen får inte gå fortare än . Är det linje att sätta en hastighetsbegränsning på flyget också? Om vi ska behandla transportslagen lika måste vi bromsa det också. Inrikesflyget är ett ganska litet motiv för att bygga ut järnvägen. Det handlar om grön samhällsbyggnad, en samhällsbyggnad som är i likhet med den som gjorde att växte till ett industriland och hade en exempellös tillväxt. Under , , var vår bnp-tillväxt högre än något annat lands. I hägnet av järnvägens utbyggnad växte industrier, underleverantörer och samhällen. Vi behöver ha motsvarande omställning nu om vi ska ta oss ur fossilsamhället. Det är tråkigt att , som inte är äldre, är i samma sällskap som Trump och kolindustrin, som inte har insett att marknaden inte är olja. Vi kan inte driva framtidens system på olja. Vi måste gå över till moderna system. 141 (M) replik: Jag kan respektera många perspektiv på denna debatt, men en sak som vi måste lämna därhän är den ständiga jämförelsen med utbyggnaden . Ärligt talat – då var alternativet häst och vagn, bara så att vi har det sagt. talar vi om ganska marginella restidsförbättringar för väldigt många miljarder. Jag konstaterar att inte svarade på frågan huruvida hon är nöjd med det som regeringen nu har presenterat. Det som oroar mig är att regeringen säger två saker . Man gör utfästelser om att investera alla de 230 miljarderna, men sedan visar det sig att man inte har en plan för helheten. Det blir som sagt ännu mer befängt att bygga in små delar i systemet med en helt annan teknik och en dubbelt så hög kostnad när man inte har någon plan för resten. Jag har hört säga att poängen med ett höghastighetsnät finns först den dag när hela systemet finns. saknar vi en plan. Jag ställer därför frågan igen: Är nöjd med det som regeringen har presenterat? Låt mig passa på att fråga: Ser några som helst risker med det faktum att underlaget är ganska begränsat när det gäller vilka jordarter och annat som vi faktiskt ska ned och gräva i för att få stambanorna på plats? Finns det någon som helst risk givet den brist på planering och pengar som regeringen nu har att det blir ett slags upphöjt till 100, med tanke på projektets storlek? Finns det någon gräns? Kalkylen var uppe i 320 miljarder innan regeringen fick problem, och då gick det snabbt ned till 230 igen. Ser någon risk för att projektet kan bli orimligt dyrt? Finns det ens en gräns för hur mycket man vill ålägga skattebetalarna att stå för i det här läget? Är nöjd med de två snuttar som regeringen har presenterat, och ser hon några som helst risker med denna typ av osäkra projekt? 142 (MP) replik: Det som regeringen har gjort är att lägga fram en infrastrukturproposition för . Jag kan konstatera att inte hade mer pengar att komma med än regeringen i det avseendet. Sedan är det upp till att fylla i med ett förslag till innehåll. Vår inriktning är klar: Vi vill satsa på ett grönt samhällsbygge. Vi vill inte bygga 1900-talets infrastruktur när vi befinner oss . Sedan finns det mycket man kan göra för att effektivisera. Jag har som ett skräckexempel på hur man misshushållar med skattebetalarnas pengar. Man har byggt och, tror jag, för ca 25 miljarder, och har ändå inte ett fullständigt dubbelspår hela vägen. Det finns bättre sätt att ta ett helhetsgrepp och planera för framtiden, men då måste man också våga satsa på den. Finansieringen är ett bekymmer; det kan jag villigt erkänna. Men man kan inte säga: Detta löser vi genom att inte göra någonting. Jag finner inte något alternativ till ett transportsystem där man lämnar fossilsamhället bakom sig. är inte villiga till vare sig ekonomiska styrmedel eller investeringar som gör det möjligt för människor att välja att färdas utan att påverka klimatet negativt. 143 (KD) replik: sa några ord i talarstolen och anklagade oss i Alliansen för att inte satsa på att mer gods ska transporteras via järnväg och sjöfart. har lyssnat dåligt på vad Alliansen har sagt, för vi vill ha mer gods transporterat via väg och järnväg. förordade i debatten en beskattning av lastbilsbranschen med 4 miljarder – kilometerskatten. Den är näringslivshämmande och kostar mycket för transportörer. Lastbilsbranschen kommer att få extrakostnader för detta. Jag har en fråga till . behöver transporteras från fabriken och skogen till sjöfarten och järnvägen. Det är precis vad en majoritet av oss vill – att mer gods ska transporteras via sjöfart och järnväg. Min fråga är: Vilka transportslag förordar att godset ska transporteras med fram till sjöfarten och järnvägen? Det är en fråga som jag tror att många av dem som lyssnar är intresserade av att få svar på. Att höja skatterna löser inte problemet. 144 (MP) replik: Jag kan konstatera att i ord håller nog både och de andra allianspartierna med om att vi ska minska klimatpåverkan från inrikes transporter med . Det har vi kommit överens om i Miljömålsberedningen, och det är också underlaget för kommande ramlagstiftning om klimat. Ni håller också med om att vi inte kan ha ett transportsystem som är beroende av olja, särskilt inte som vi vet att av den import har kommer från . Det vore klädsamt att skaffa sig ett transportsystem som är mindre beroende av import, oavsett vem man importerar från. Men då blir konsekvensen att man måste hitta andra alternativ. Det kan inte vara så att långväga gods körs med lastbil, utan det blir järnväg och sjöfart som används. Det är väldigt lätt att fråga dem som köper transporter: Varför går inte en större andel via sjöfart? Det bara är av inrikestransporterna i som gör det. Jo, det är för att det är billigare med lastbil. Jag var i , och där berättade människor från som jag träffade att de tycker att det är mycket sorgligt att deras färdiga modulhus, som de tillverkar i , körs med lastbil ned till för att säljas. Färdiga hus om något borde gå med sjöfart. Men svaret är enkelt: Det är billigare att ta dem med lastbil. Så kan vi inte ha det. Om man ska ta ansvar för målet att få ett transportsystem som inte belastar kommande generationer måste man våga stå för de styrmedel som leder dit. 145 (KD) replik: Jag fick tyvärr inget svar på min fråga. Jag tror att många som lyssnar är intresserade av att veta hur ska lösa transportsträckan från skogen och fabriken till järnvägen och sjöfarten. Jag tycker att lastbilarna ska göra det jobbet. och allianspartierna har föreslagit längre och tyngre lastbilar, just för att kunna göra transporterna mindre miljöpåverkande. Under cykeldebatten tidigare förordade en flygskatt på ytterligare . De tror att en sådan skatt kan lösa den globala klimatfrågan. Vi är alla överens om våra klimatmål. Vi ska på alla möjliga sätt försöka se till att vi har en fossiloberoende fordonsflotta och, om det är möjligt, vara helt fossilfria till 2045. De skadliga skatter som ni kommer med – flygskatt och kilometerskatt – löser inte problemet, . Det finns mycket annat man behöver göra för att komma till rätta med det. Vi har cykling, som vi pratade om, kollektivtrafiksatsningar med mera. Eftersom jag inte fick svar på min förra fråga vill jag passa på att fråga om regeringens förslag och ambition att förstatliga järnvägsunderhållet. Är det inte bättre att bygger ett kontrollsystem där man kontrollerar upphandlat och utfört arbete så att man får arbetet utfört utifrån vad man har betalat för det? Att monopolisera fördyrar underhållet. En upphandling i konkurrens gör att det blir billigare för oss skattebetalare. Hur motiverar du en monopolisering av underhållet, ? 146 (MP) replik: Jag utgår från det som står i utredning. har inte tillräckligt god kännedom om sin egen anläggning för att kunna göra rätt beställningar. Sedan är frågan vilken slutsats man drar av det. Det står klart att underhållskostnaderna har ökat både under er och vår tid, , men det gäller att se till att man har den kompetens som behövs, inte bara för att kunna inspektera underhållet utan också beställa det som behövs för att genomföra det. Självklart har lastbilen en oerhört viktig funktion och kommer framgent att ha det i transportsystem. Men det är från inlandet och ut till stationer och hamnar som lastbilarna ska gå. Att man kör lastbilar genom hela är en viktig förklaring till att vi har misslyckats med att bryta trenden med ökade växthusgaser från transportsystemet. Det är mycket intressant att vi får diskutera alla förslag som vi har kommit med från regeringssidan om hur vi ska nå det mål som vi är överens om, det vill säga att upprätta ett transportsystem utan olja. Det skulle också vara intressant om vi inte bara diskuterade våra förslag utan även diskuterade till exempel förslag. Jag tror att vi lite grann måste kunna häva oss över våra gamla föreställningar. Det måste man nog göra både på den ena och på den andra sidan. Att säga att det ska bli billigare att använda olja och förvänta sig att användningen ska minska är, med förlov sagt, naivt. 147 (S): Det sägs att den som gör en resa har någonting att berätta. Bara i trafikutskottet har jag fått göra en resa tillsammans med järnvägens myndigheter, operatörer och deras användare – resenärerna – då vi genomfört en helt avreglerad järnvägsmarknad i vårt land, både för persontransporter och för gods. Det har varit en strapatsrik tur, där såväl operatörer som konsumenter har fått anpassa sig till nya tider med nya lagrum, föreskrifter och konkurrens, som medfört ett ökat resande och såväl nya problem som nya möjligheter att ta sig fram i kollektivtrafiken. Och resan fortsätter. Jag ser framför mig när vi kan åka bekväma snabbtåg till , , , och , men också till olika platser i . Tänk dig att kliva på tåget i och sedan vakna upp i , som utskottet besökte – den vackra hamnstaden i sydvästra – och ta en morgonpromenad över floden innan du sätter dig på ett fik och får någonting gott att dricka. Vips befinner du dig i vagga, kontinenten. Att resa lätt med tåg är vi säkert många som drömmer om inom EU, inte minst för klimatet och jobben, men även för ett som håller ihop. Det är därför som de fyra olika järnvägspaketen arbetas fram, det vill säga för att just skapa en gemensam järnvägsmarknad. Tåget rymmer många resenärer, det är miljövänligt – om elen är miljövänligt producerad – det gör mindre intrång i naturen än bilen och låter oss resenärer njuta av såväl natur som städer genom att bara sitta still och titta ut. Finns det egentligen något underbarare sätt att resa än att bara luta sig tillbaka, ta på hörlurarna och lyssna på när sjunger Dream baby dream, som man ser landskapet förändras när det svischar förbi? Vi som reser mycket ser även hur årstiderna förändras. Jag ser också framför mig hur tyngre och längre godståg fraktar gods genom hela landet. Det är ett samhälle där transporter används betydligt klokare genom att vi har avlastat vägnätet och flyttat en stor del av godset till järnvägen och sjöfarten. Genom att vi tillåter längre och tyngre tåg frigörs enligt kapacitet i det övriga järnvägsnätet, vilket bidrar till en bättre punktlighet. Det är någonting som vi alla vinner på. Därför välkomnar jag att regeringen anser att detta är en fråga som ska utredas vidare redan i den kommande åtgärdsplaneringen. styrs emellertid inte av sig själv. Det är både komplicerat och dyrt att anlägga spår och växlar och se till att systemet är säkert både för resenärer och för andra trafikanter. har vi till exempel korsningar mellan tåg och bil som inte är planskilda. Signalsystem, elledningar och växlar kräver ett rigoröst underhåll för att trafiken inte ska stoppas upp. Vem har inte hört talas om nedrivna kontaktledningar, signalfel, brand i kablar och växelfel? har även spårspring blivit en allt större utmaning för järnvägstrafiken, då detta förorsakar driftsstörningar med stora kostnader som följd. För att systemet ska vara säkert måste det till en rigorös övervakning och precisering av tåglägen. Vi måste därför upprätthålla en hög kompetens inom våra myndigheter, så att de kan avgöra vad som ska åtgärdas först och vad som är mest kostnadseffektivt att göra. Regeringen har uppdragit åt att vidta åtgärder för att organisera och bedriva verksamhet för leveransuppföljning och underhållsbesiktning i egen regi avseende järnvägsunderhållet. har påbörjat arbetet med att utföra regeringsuppdraget. Det har aldrig satsats så mycket som på att upprätthålla en god infrastruktur. Låt oss då se till att det kan göras effektivt. Det blir det om vi har en god kompetens hos beställaren – . Allt detta kostar pengar att upprätthålla i gott skick. Jag är därför stolt över att vår regering nu satsar avsevärda belopp på att upprätthålla det som vi har men även satsar på en utveckling genom Sverigeförhandlingen och de initiativ som tas i fråga om nya stambanor. Det medger högre hastigheter. i öppnas , och den medför en rejäl avlastning för en av de mest trafikerade sträckorna i hela landet – getingmidjan. Det är lätt att vara förväntansfull inför en resa. Men vi vet också att resan inte alltid blir så lyckosam. Det är någonting som jag fick erfara på väg hit till . Först nåddes jag av ett sms: Tåget är utbytt, varför platsnumreringen inte stämmer. Det var väl okej. När jag stod på stationen strax före avgång kom det ett nytt sms: Förbeställd frukost finns tyvärr inte att tillgå. Tåget har inte heller någon servering. Vi ber dig därför inhandla eventuell förtäring innan du går på tåget. Då var det före avgång. Och som om detta inte var nog kom det ett nytt sms: Då platsbrist kan komma att uppstå finns det förstärkningsbussar som tar er till , där byte sker till valfritt tåg mot . Första bussen hade redan gått, och även om jag var hungrig var det bara att kliva på bussen. Jag har sagt det förut: Vi får inte glömma resenärernas kritik och frustration, utan den måste tas på största allvar. Jag klarar mig nog. Men tänk på barnfamiljer och alla äldre. Punktligheten på järnvägar är ett ständigt återkommande samtalsämne, även när man har lämnat stationen och perrongen. Olika störningar och trafikavbrott ställer ofta till kaos, då det är många resenärer som är inblandade. Förseningar drabbar ju egentligen inte tågen utan människorna som åker. Tågförseningar präglar deras vardag och påverkar arbetet i form av inställda möten med kunder med mera. När jag trängde mig fram till med bussen träffade jag , som jobbar inom äldreomsorgen och – otroligt nog – tyckte att det funkar ganska bra ändå. Just frustrationen kring den bristande informationen tyckte hon dock var jobbig, och hon sa att det borde finnas en app som gav förslag på hur man bäst tar sig fram. Jag har tänkt på detta. Tänk bara ett tåg med 300 personer på väg till sina arbeten, och så blir de försenade. Det innebär minus. Vad kostar inte det samhället? Därför krävs det krafttag. Mer behöver göras för att få till ett robust järnvägsnät, och informationen till såväl operatörer som resenärer behöver förbättras – ja, alltid. Vi behöver också bli bättre på att se till begreppet ”hela resan”, det vill säga från dörr till dörr. Tåget stannar vid stationen, men resan börjar nog vid en hållplats för en buss eller för den delen vid en brygga där man väntar på en båt. Hållplatsen eller stationen måste kunna nås även till fots – eller med cykel, som vi har talat om . Då krävs det både trygga gångvägar , även , och parkeringar där cyklar kan ställas. Ska vi klara av att fördubbla kollektivtrafiken till 2020, som branschen arbetar för, behöver vi alla hjälpa till att underlätta genom att se till hela resan. Utbud och turtäthet behöver öka, och kollektivtrafiken måste upplevas relevant och funktionell av alla resenärer. har tidigare ställt sig bakom ett tillkännagivande till regeringen om att bidra till fördubblingsmålet. Jag vill framföra det infrastrukturministern redan har sagt i en interpellationsdebatt, nämligen att hon följer utvecklingen och vid behov kommer att prova ytterligare åtgärder för att förbättra förutsättningarna för att fler ska resa kollektivt. Det måste också bli lätt att köpa rätt biljett. Resenärerna betalar gärna för sig, bara de vet hur man gör och var det går att få tag på biljett. , som har lanserats, är bra för dem som har tillgång till internet. Har alla det? Nej, och inte kan man hålla sig uppkopplad överallt heller. För exempelvis dem som kommer hit – turister – är det väldigt viktigt att det blir tydligt och lätt att få en biljett. Här har branschen en läxa att göra, men det tycks vara svårt. Titta på andra länder! Många har löst det så att det går att betala med sitt konto‑ eller kreditkort. Därför vill utskottet utreda om inte regionala kollektivtrafikmyndigheter ska ansluta sig till ett gemensamt betalningssystem i form av en applikation eller ett kort. bör göras mer känd och ny teknik användas som underlättar för resenärerna att köpa biljetter. Innan jag glömmer bort det ska jag självklart yrka bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. Avslutningsvis, herr talman, vill jag bara berätta att trafikutskottets uppföljning av den kollektivtrafiklag som trädde i kraft med all tydlighet visar att det finns mycket kvar att göra innan det blir som det var tänkt. Vartefter tiden går kommer målen med att resa kollektivt och för järnvägen att förändras, för våra behov förändras. Vi kommer att få se nya tekniska innovationer, som både löser problem och skapar nya, och resenärer som ställer allt högre krav på punktlighet och komfort. Utvecklingen – eller resan, om man så vill – fortsätter. Det är väl som sa i sin dikt I rörelse: ”Nog finns det mål och mening i vår färd – men det är vägen, som är mödan värd.”