prot · H409125 · 2017-06-14 00:00:00 — Men det är klart att man inte kan teckna en brandförsäkring när huset redan brinner. Ukrainarna ångrar starkt att de inte ansökte om medlemskap innan ryssarna anföll. Balterna tackar sin gud för att de hann ansöka innan startade sin militära upprustning. Jag vet att tycker att vi inte ska göra detta, och det handlar egentligen mycket om antiamerikanism. Det är klart att du kan stå och prata om , men i grunden är det antiamerikanism ni håller på med. Det är det som grundar er inställning till Nato. För vår del är Nato en militär säkerhetsallians, men det är också en allians för de fria länderna i västvärlden. 133 (KD): Låt mig börja med att citera , sakkunnig i pensionsfrågor hos PRO. ”Vi vill att det ska vara lika skatt på pensioner och löner. KD är partiet som tar det största steget och utjämnar skillnaden.” Så sa han till . Så här i slutet av debatten kan jag konstatera att pensionsfrågan inte är särskilt het hos de övriga partierna. Detta är något vi kristdemokrater beklagar – de äldre förtjänar vår respekt, och varje pensionär ska få en dräglig pension. Under Alliansens regeringsperiod sänktes skatten för pensionärer hela fem gånger. har haft som mål att skattegapet mellan löntagare och pensionärer ska bort, och tar vi bort den så kallade pensionärsskatten. Jag vill citera ytterligare en person: , faktiskt, i denna debatt. Jag hittade en sak som vi är överens om. Han sa att det är skillnad mellan vänster och höger i svensk politik. Det är bara att hålla med. Skillnaden har tydligt framkommit . Å ena sidan har vi en självnöjd socialdemokrati med samarbetspartner, å andra sidan en allians som tar människors problem och oro på allvar och levererar lösningar. Bara i debatten har en lång rad politiska områden som människor engagerar sig i debatterats av Alliansen. Det handlar om vården, omsorgen, skolan, integrationen, otryggheten, polisen, företagandet och jobben, för att bara nämna några. Det är dags för en alliansregering! Partiledardebatten var härmed avslutad. vice talmannen meddelade att (-) avsagt sig uppdraget som ledamot i . Kammaren biföll denna avsägelse. § 3 Anmälan om subsidiaritetsprövningar vice talmannen anmälde att utdrag ur följande protokoll i ärenden om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in: 2016/17:33 för från näringsutskottet och 2016/17:34 för från näringsutskottet. § 4 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2016/17:537 Interpellation 2016/17:537 Stöd till Somaliland av (SD) Interpellationen kommer inte att hinna besvaras inom föreskriven tid. Skälet till dröjsmålet är sjukdom. Interpellation 2016/17:551 Interpellation 2016/17:551 Skattebefrielse för höginblandade biobränslen av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. Interpellation 2016/17:559 Interpellation 2016/17:559 tillkännagivande om generell tillståndsplikt av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade möten. § 5 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2016/17:203 till 2016/17:205 till trafikutskottet 2016/17:RS5 till KOM(2017) 280 och KOM(2017) 281 till trafikutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2017) 294 till försvarsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2017) 297 till skatteutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 6 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2016/17:SkU33 Explosiva varor – befogenheter vid inre gräns 2016/17:SoU18 Samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård 2016/17:UbU9 Det livslånga lärandet inom högre utbildning 2016/17:TU18 Sjöfartsfrågor 2016/17:NU20 Nytt mål för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2017 2016/17:NU25 Avtal om ändring av avtalet mellan och om en gemensam elcertifikatsmarknad 2016/17:NU21 om förutsättningar för en säker kraftöverföring 2016/17:NU23 Immaterialrätt 2016/17:NU24 Statligt ägda bolag i omvandling § 7 En försöksverksamhet med branschskolor En försöksverksamhet med branschskolor betänkande 2016/17:UbU21 En försöksverksamhet med branschskolor (prop. 2016/17:161) 134 (M): Golvläggare och smeder, slaktare och kockar, plåtslagare, svetsare, murare, undersköterskor, målare, betongarbetare, snickare, montörer – bristen på arbetskraft är stor i samtliga län i hela . Dagens förslag om branschskolor kan hjälpa oss att lösa detta. Det kan hjälpa, men det är inte säkert. Förslaget är en liten, glimtande guldklimp i ett stort och stormigt svart hål av en generellt ganska osammanhängande och jobbfientlig politik som regeringen för. När regeringen ökar utbetalningarna och satsar mer på bidrag än på välfärd och höjer tröskeln till jobb för allt fler drabbar det hårt alla som då inte tillåts vara med och bidra, men också alla andra: alla äldre i äldrevården, som inte har tillräckligt många som tar hand om dem, alla lärare som inte har tillräckligt många kollegor, och alla elever. För en jobbfientlig politik drabbar välfärden; så hänger det ihop, och den helheten missar regeringen gång på gång. Med ökade skatter på företag minskar man dessutom företagarnas möjligheter att hjälpa oss att fixa detta. Vi har ett ökat utanförskap och en ökad arbetskraftsbrist. Det är rätt galet när man tänker på det, men så ser det ut. Och det blir värre av att regeringens politik inte hänger ihop. Det är inte bara i det stora som politiken inte hänger ihop, utan det gäller även överlag i det här lilla, generellt positiva förslaget. Förslaget om branschskolor, som vi ska debattera och fatta beslut om , är hämtat ur en alliansutredning. Men man missar tyvärr viktiga detaljer, som kommer att göra det onödigt svårt för bristyrken och bristbranscher att hjälpa oss att ta oss ur denna röra. En försöksverksamhet med branschskolor Den utredning som Alliansen startade och som lade fram detta förslag tryckte hårt på vikten av att kombinera ett införande av branschskolor med utökad och bättre studie- och yrkesvägledning. Utan det är jag rädd för att detta förslag inte kommer att nå sin fulla potential. Det är ju så med förslag där man är relativt nytänkande. Det kräver information. Det krävs information för att överbrygga tveksamheter som elever och föräldrar kan ha. Och vi vet att många elever – och föräldrar – tvekar inför att påbörja en yrkesutbildning på gymnasiet. Även om förslaget om branschskolor skulle göra det lättare för de elever som inte tvekar inför att läsa just en sådan utbildning gör det inte per automatik att fler elever förstår det fina med att läsa en yrkesutbildning. Därför har vi lagt fram förslag om en utökad och bättre studie- och yrkesvägledning i samband med det här förslaget. Vi vill också att man ska passa på att visa mer i handling att en yrkesutbildning inte är en återvändsgränd när det gäller att göra karriär, exempelvis. En SYV-verksamhet kan berätta allt detta, men det ger mycket mer om man också kan se att det stämmer. Detta tror vi att man skulle kunna göra genom att lägga branschskolorna vägg i vägg med yrkeshögskolor, branscher och företag, så att elever kan åka dit och se: Om jag väljer att läsa till detta yrke kan jag bidra till att arbetskraftsbristen minskar och bidra till tillväxt. Jag kommer att ha lätt att få ett jobb. Om jag skulle vilja jobba med någonting annat framöver eller om arbetsmarknaden för just detta yrke utvecklas enormt kommer jag att ha möjligheter att utvecklas inom mitt yrke eller att byta yrke. Då pratar vi inte bara, utan då visar vi också i handling att yrkesutbildningar är en stor och viktig möjlighet både för våra elever och för hela vårt samhälle. Därför yrkar jag bifall till vår reservation nr 2. 135 i (C): Jag kan tycka att det är bra att utbildningsutskottet får chansen att fortsätta att debattera mycket av det som partiledardebatten handlade om, nämligen möjligheten till utveckling, möjligheten för jobb och företagande och möjligheten till kompetensförsörjning för den stora del av näringslivet som skriker efter människor att anställa – kompetenta människor som kan vara en del i framtidsbygget. Jag vill inleda mitt anförande med att yrka bifall till reservation nr 3, så har jag det sagt. Vi står givetvis bakom alla våra reservationer. har inte majoriteten haft chansen att utveckla vad förslaget handlar om. Vi väntar med spänning på att få höra lite mer om det . Men jag tänkte uppehålla mig vid några delar. När man har så här bra förslag på gång hade jag önskat att man faktiskt hade vågat lite mer, just för att i ännu högre grad möjliggöra för människor att vara en del i framtidsbygget . Det handlar alltså om en försöksverksamhet med branschskolor. Alliansregeringen tillsatte , som kom med sitt betänkande . Det har vi haft anledning att hantera på några olika sätt. Det är bra att vissa frågor nu förs fram av regeringen, men det är synd att man inte vågar mer. En försöksverksamhet med branschskolor Det handlar om att fler unga människor ska ha ett jobb att gå till och att fler företag ska hitta rätt kompetens. Då måste yrkesutbildningarna stärkas. Här handlar det om att inrätta branschskolor. Det skulle kunna bli olika former av runt om i , som ytterligare stärker kvaliteten i våra yrkesutbildningar. Det är bra att det genomförs. Jag blir lite orolig när man skriver att det ska sluta , som om man vill befästa redan nu att det enbart är ett försök och att det kanske inte blir en fortsättning. Jobb är väl ändå den viktigaste åtgärden som man kan jobba med när det gäller att sluta de klyftor som många partier pratar om. Då skulle jag vilja föra fram det som vi från allianspartierna har fört fram i våra reservationer, nämligen behovet av att ytterligare utveckla branschskolorna och låta dem bli de som de skulle kunna bli. hade vi ett tillkännagivande från utbildningsutskottet här i kammaren om att se över lärlingsutbildningarna. anser regeringen att man i och med detta förslag har hanterat den frågan. Det tycker jag är lite synd. Lärlingsutbildningarnas utveckling hade nämligen förtjänat att man hade tänkt till ytterligare och skapat ytterligare bättre möjligheter. Den andra gemensamma reservationen från allianspartierna handlar om studie- och yrkesvägledning. Vi hade ett tillkännagivande från ett enigt utskott . hänvisar man till att man inte behöver göra någonting mer när det gäller detta. Men vi vet alla att studie- och yrkesvägledning är en otroligt viktig faktor för att man ska veta vilka framtidsmöjligheter man har. Vi i hade förmånen att ha ett seminarium tillsammans med LR som handlade om just dessa frågor och vikten av att skapa en kvalitativt god studie- och yrkesvägledning. Jag hade då förmånen att träffa en studie- och yrkesvägledare från som kunde berätta om vilka fantastiska möjligheter det ger om man startar studie- och yrkesvägledning redan i årskurs 1 i . Med hjälp av det minskar antalet omval. Det gör att fler unga människor hittar rätt och hittar de framtidsmöjligheter som de vill satsa på. Vi pratar om studie- och yrkesvägledning. En utvärdering gjordes av IFAU 2013 – vi hänvisar till den i vår motion. Så många som av unga människor har ingen vuxen som de känner att de kan samtala med om sitt framtida gymnasieval. Att det är så många gör att man känner: Här behöver vi vända på varje sten och ta vara på varje möjlighet att framhålla behovet. gav i alliansregeringen ett uppdrag till att jobba med att utveckla studie- och yrkesvägledningen. Man jobbar nu på med de frågorna, men det krävs ganska många åtgärder ytterligare för att ytterligare stärka kvaliteten. Vi levererar så många förslag vi kan från allianspartierna och ser med spänning fram emot att det nappar hos regeringspartierna och att de faktiskt tar sig an detta. Än en gång vill jag säga att försöksverksamheten med branschskolor är bra. Det är någonting som vi från sida har lyft fram på olika sätt. Men jag tycker att det är lite sorgligt att man inte vågar gå längre när det gäller de olika delarna. Varför vågar man inte utveckla möjligheterna ytterligare? En försöksverksamhet med branschskolor Om detta ska lyckas handlar det om att vi har en riktigt bra studie- och yrkesvägledning som kan arbeta i fråga om vilka möjligheter unga människor har när det gäller detta och också kan belysa olika praktiska frågor. När man bygger upp branschskolor på några ställen i kommer det att innebära en större mobilitet för unga människor. Det handlar om att förflytta sig. Man bör också få en tydlig genomgång av de påfrestningar som det kan innebära på olika sätt. Även om man i detta betänkande avstyrker motionen om en förstärkt studie- och yrkesvägledning är det viktigt att man från regeringspartierna avser att återkomma om detta. Allt handlar, herr talman, nämligen om att fler unga människor ska ha ett jobb att gå till och att hela näringslivet behöver ökade resurser för kompetensförsörjning genom att fler människor står till arbetsmarknadens förfogande. Då blir det också viktigt att fundera på: Hur gör vi det möjligt för många av de nya svenskar som har kommit till att på olika sätt ta del av vårt utbildningssystem, så att det också gynnar framtida jobb? I detta anförande instämde (C). 136 (L): är på många sätt i ett gynnsamt läge. Vi har en ekonomisk världsbild som ser hyfsad ut och en konjunktur i som ser bra ut, och vi ser också hur arbetslösheten därmed kan trängas tillbaka något. ser man just , på toppen av en högkonjunktur, vilka stora strukturella problem svensk arbetsmarknad egentligen har. Inte ens när vi är på toppen av högkonjunkturen lyckas vi nå ned till de arbetslöshetsnivåer som vi har vant oss vid förut, för några decennier sedan. Detta beror naturligtvis på att vi har en sammansättning av arbetskraften som ser något annorlunda ut. Koncentrationen av dem som är kvar i arbetslöshet under högkonjunktur handlar till stor del om de människor som har väldigt svårt att ta sig in på arbetsmarknaden generellt, och den gruppen växer. Det här riskerar att öka klyftorna i , och det har redan ökat klyftorna mellan dem som har jobb och dem som inte har jobb. Den största orättvisan i ett land är naturligtvis mellan dem som har möjlighet att försörja sig själva och dem som inte har det. Här krävs rätt mycket av kreativitet, både när det gäller förändringar av arbetsmarknaden och i utbildningssystemet. Det är kanske den allra största utmaningen det kommande decenniet att se till att fler människor får chans att ta sig in på arbetsmarknaden och försörja sig själva, för när vi sedan lämnar högkonjunkturen och går ned i lågkonjunktur blir de ju kvar, de som är där , som nya kommer till. De som har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden trängs då ännu längre bort i kön. behöver en uppdatering och uppvärdering av yrkesutbildningen, och det måste ske på hela fältet. Det måste ske på gymnasiesidan, det måste ske i och jag välkomnar att regeringen nu också tar tag i praofrågan. Det måste också ske i en förändring av gymnasieskolan, den eftergymnasiala utbildningen och arbetsmarknadsutbildningarna. En försöksverksamhet med branschskolor Från Liberalernas sida välkomnar vi det steg regeringen tar i form av branschskolor. Vi tycker att det kan vara ett första steg, men det är också viktigt att notera att detta inte kan vara det enda steget. Precis som och har sagt finns det behov av ytterligare förbättringar av bland annat den här försöksverksamheten, och det är bra att mina kollegor i Alliansen trycker på behovet av yrkesvägledning för att fler ska hitta rätt i utbildningssystemet. Liberalerna vill gå längre, herr talman. Vi skulle vilja se en helt ny utbildningsform, en stor reform av yrkesutbildningen generellt. Dels ska det betraktas som fullständigt normalt att gå en lärlingsutbildning – mer attraktivt och med bättre kvalitet, för vi vet ju att lärlingsutbildningar ofta leder till jobb genom att man får en bra utbildning kombinerat med en bra kontakt med arbetslivet, dels behövs det en reform av de yrkesutbildningar som finns på den gymnasiala nivån. Tillsammans med arbetsmarknadsutbildningar och eftergymnasiala utbildningar skulle man kunna skapa om det till en yrkesskola av hög kvalitet, inspirerad av den yrkeshögskola som vi har och som till stor del är styrd av arbetsmarknadens behov, där kvaliteten garanteras av att man har en väldigt nära anknytning till arbetsmarknaden. Liberalerna anser att det system vi har på också borde kunna användas för att stärka yrkesutbildningen på gymnasial nivå. Det är dags att samla ihop och ta ett helhetsgrepp på denna nivå. Precis som mina företrädare i Alliansen sagt är det viktigt att man ständigt får tillgång till nya chanser. Det är klart att en yrkesutbildning kan visa sig leda till ett jobb som försvinner . Det beror på att vi ser en enorm strukturomvandling på svensk och europeisk arbetsmarknad liksom i näringsstrukturen generellt och globalt, vilket gör att man måste ha en väldig beredskap att själv ställa om, precis som samhället måste ha en beredskap att ställa om samhället. Därför behövs det stora möjligheter till att vidareutbilda sig, fortbilda sig, fördjupa sin kunskap och ibland också byta yrke, och därför, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 5. 137 (S): Vi debatterar en försöksverksamhet med branschskolor. De gymnasiala yrkesprogrammen är basen för industrins och välfärdens kompetensförsörjning. Det finns ett minskande intresse för yrkesutbildningar, och många branscher uttrycker oro för sin framtida kompetensförsörjning. Statistik visar att det kan saknas upp till 100 000 gymnasialt yrkesutbildade . Storleken på årskullarna i gymnasieskolan innebär också stora utmaningar för huvudmännen att upprätthålla ett allsidigt utbud inom gymnasieskolan. I går kom Arbetsförmedlingen med en rapport som säger att arbetsmarknaden går som tåget och att företagen söker med ljus och lykta efter utbildad arbetskraft. För att stärka kompetensförsörjningen inom små yrkesområden lägger regeringen nu fram förslag om försöksverksamhet med branschskolor. Förslaget innebär att skolhuvudmän ska kunna erbjuda en komplett yrkesutbildning även om elevunderlaget inte räcker till för yrkesämnena. Eleverna läser i stället yrkesämnena på en branschskola. Det kan ge huvudmän möjlighet att upprätthålla ett bredare utbud än vad som annars vore möjligt. En försöksverksamhet med branschskolor Tanken med branschskolor är att branscher och företag med behov av specifika yrkesroller ska kunna starta och etablera utbildningar, antingen i egen regi eller tillsammans med en befintlig skola särskilt inriktad på branschens kompetensbehov. På så vis kan resurser, utrustningar, lärmiljöer och yrkeslärarresurser koncentreras på en eller flera platser i . Verksamheten finns inom vissa branscher men skulle behöva utvecklas inom fler yrkesområden och i fler delar av landet. Det här är ett bra förslag, och jag vill härmed yrka bifall till det. Branschskoleförslaget som behandlas kommer från , som skulle titta på om företagen skulle kunna ta ett större ansvar för yrkesutbildningen genom att utveckla en lärlingsmodell med branschlärlingar likt europeisk/tysk modell. Den samlade branschens svar var dock nej. Det var inte den lösningen de ville se. De vill hellre se kanske det förslag som vi har : branschskolor. Därför har vi ett bra förslag med brett stöd som jag är övertygad om kommer att göra skillnad. Som jag sa finns det branscher och företag som tar ett stort ansvar. Jag tänkte ta några exempel från mitt eget län, . Jag besökte Plåt & i . Det är en förebild för det här förslaget. Plåt & ägs av företagare inom plåtslageriet och den fackliga organisationen och är branschens egen skola för utbildning och kompetensutveckling. De startade sin skola , då man hade identifierat att det fanns få skolor med yrkeslärare inom plåt och att eleverna faktiskt inte fick lära sig alla moment på sina lärlingsföretag. Det var ojämlikt. har branschen kommit överens om vilka yrkeskunskaper man behöver ha som grund för att bli anställd som plåtslagare. De kunskaperna kan man få med sig från branschens egen skola. Man tar emot elever som gör sin yrkesexamen som traditionella lärlingar, gymnasielärlingar samt elever på byggprogrammet som inte kan få sina plåtkurser på hemmaplan. De utför dessutom kompetensutvecklande utbildning för redan anställda. Jag är inte lika orolig som Liberalerna i reservation 1 att vi behöver bekymra oss om att se till att lärlingar blir en naturlig del av detta, för det är de redan. Då branschorganisationerna i det här fallet är ett kluster av företag som har gått ihop blir också branschskolan ett centrum för kompetensutveckling. Jag har svårt att se att det som , , och framför i reservation 2 kan lagstadgas fram. Det är ju ett lagförslag vi pratar om här . De närmare detaljerna om verksamheten kommer att utformas i föreskrifterna, och det kan verkligen inte uteslutas att branschskolorna får en sådan roll som ni efterfrågar i er reservation. Jag kan ge ett till exempel från och . Där finns också IUC, Installatörernas Utbildningscentrum, som ägs av branschorganisationerna VVS-företagen, Svensk Ventilation och samt . Där finns också ett riktigt , som innefattar lärlingsutbildning och YH-utbildning, och investeringar har gjorts i utbildningsmiljön med den absolut senaste tekniken. En försöksverksamhet med branschskolor Jag vet att jag talar mycket om , men faktum är att även glasbranschens glasskola finns där. Det är glasmästeri, konstinramning och bilrutor. Jag har själv varit där och provat, och det var riktigt roligt. Det är också ett exempel på när branscher tar ansvar för sin egen kompetensförsörjning. Jag vill säga något om den viktiga frågan om studie- och yrkesvägledning. Vi politiker kan inte nog understödja att ungdomar väljer att gå på yrkesprogram, och vi kan nu med detta förslag tillföra en modell för att utbilda inom små yrkesområden. Det blir ett komplement. Det måste ungdomarna få veta. I utskottet är vi helt eniga om vikten av högkvalitativ vägledning. Vi i utskottet gjorde så sent som ett gemensamt uttalande till regeringen om detta. Utskottet har också beslutat att göra en uppföljning och utvärdering, det vill säga en fördjupad studie om studie- och yrkesvägledning, som kommer att ge oss i utskottet fördjupade kunskaper. gjordes en kraftsamling och en unik satsning på svensk yrkesutbildning. Initiativtagarna, , och med regeringen i spetsen beslutade att satsa extra resurser på att prioritera och lyfta fram den svenska yrkesutbildningen. En väg att göra detta är att öka attraktionskraften genom en mer omfattande satsning på åtgärdsprogram som kommunicerar bilden av vad modern yrkesutbildning betyder för samhället och för ungdomar som står i beredskap att välja utbildningsinriktning. En viktig del i arbetet var att branscherna själva gjorde en fördjupad beskrivning av vad de olika yrkesprogrammen innehåller och vad de kan leda till. Satsningen fortsätter, och vi behöver byta namn. Vi kan inte kalla det yrkesutbildningens år eftersom arbetet kommer att fortsätta. behöver vi se till att ungdomarna nås av informationen, och vi behöver definitivt jobba mot könsbundna val. Yrkesutbildningarna behöver stärkas, attraktiviteten behöver öka och arbetsgivare och fack behöver knytas närmare utbildningarna. Detta kan försöksverksamheten med branschskolor göra. Därför är det glädjande att förhoppningsvis bifaller utskottets förslag. 138 (M) replik: Det är såklart bra att vi från talarstolen får höra att det inte kan uteslutas att det Alliansen nämner i sina reservationer kan bli verklighet. Vi skriver dessa reservationer för att säkerställa att det blir så, inte för att det finns en liten chans att det kanske går – trots allt. Det skulle vara enkelt för regeringspartierna, om de håller med och vill se en utveckling med , att bifalla reservationerna, precis som man tidigare gemensamt i utskottet har gjort ett tillkännagivande till regeringen om just studie- och yrkesvägledningen.