prot · H50937 · 2017-11-24 00:00:00 — Regeringen har sedan tillträdet 2014 genomfört omfattande investeringar för att öka sysselsättningen och produktiviteten. Bland annat satsar regeringen på ett brett kunskapslyft, en satsning som fullt utbyggd omfattar över 90 000 utbildningsplatser. ger människor chans att utbilda sig för att stärka sina möjligheter på arbetsmarknaden, vilket avhjälper brister på arbetskraft samt säkrar den framtida kompetensförsörjningen och ställning som konkurrenskraftig kunskapsnation. Regeringen genomför även omfattande investeringar i klimat, infrastruktur och bostäder samt en aktiv närings- och innovationspolitik. Därutöver bidrar också satsningarna på välfärden till en hög sysselsättning och tillväxt. Sammantaget bedöms regeringens reformer bidra till en varaktigt högre sysselsättning, produktivitet och bnp per capita. 30 (M): En klok man har sagt att man ska söka motståndarens bästa argument, och inte de sämsta. I det sammanhanget är det glädjande att vi har en relativt likartad syn på vad som gynnar produktivitet och ekonomisk tillväxt. Det finns en insikt i svaret från om att det är viktigt med utbildningar och investeringar, och där är vi helt överens. Dessvärre omsätter inte regeringen orden i handling. Jag vill i sammanhanget ta upp vad några utomstående säger, för jag utgår från att finansministern inte tar mig på orden. Jag kan till exempel nämna , som säger att regeringen skönmålar svensk ekonomi och inger en falsk trygghet. Man genomför inte de nödvändiga reformer som skulle behöva, säger han. är inne på samma linje och talar om att det är en signifikant inbromsning, där tillväxttakten är i bnp per capita och sjunker ned mot till 2020. Också är mindre optimistiska både om konjunkturläget på kort sikt och om potentialen för ekonomin på . Detta leder i sin tur till att både och prognoser visar att investeringarna kommer att minska . De säger till och med att både potentiell bnp och potentiell sysselsättning har sänkts till följd av de reformer som har föreslagits i budgetpropositionen. Med detta sagt vill jag gärna diskutera med finansministern på det sätt vi skulle behöva diskutera, där vi söker varandras bästa argument. För att klara de utmaningar och för att säkra det välstånd vi har i vårt land är det viktigt att man verkligen identifierar och resonerar om de reformer vi skulle behöva göra. De mest uppenbara gäller skolan, som har varit ett stort problem för oss . Det är viktigt att man verkligen kommer till rätta med allting som gör att vi inte lyckas förbereda eleverna för deras fortsatta liv och kunskapsinhämtning. Det är ju det som skapar tillväxten på . Det handlar också om arbetsmarknaden, där vi har en stor tudelning och ett stort behov av större flexibilitet. Det gäller både att man kan röra sig mellan jobb och utifrån ett geografiskt perspektiv. Det leder oss in på bostadsmarknaden, som lämnar mer att önska. Vi behöver ett bättre företagsklimat för att kunna säkra att jobben växer till. För att nå det behöver vi också diskutera skattesystemet, som skapar incitamenten för att vi ska få ordning på de utmaningar och de obalanser som finns. Med detta sagt vill jag ställa en fråga till finansministern: hon sig nöjd med det som , och även IMF och säger och deras bedömning och underkännande av regeringens åtgärder för ökad produktivitet på lite ? 31 Finansminister (S): Att höja produktiviteten är centralt för att ha en god bnp-tillväxt per capita. Men det handlar också om att alla som kan arbeta också bidrar till arbete och till många arbetade timmar i ekonomin. För att höja produktiviteten gör regeringen omfattande satsningar på innovation i näringslivet. Automatisering i industrin är en viktig fråga. Vi satsar på forskning, och gör bland annat många satsningar på det i den forskningsproposition som vi har lagt fram. Det handlar också, inte minst, om utbildning. Det handlar om att människor ska kunna möta de behov som arbetsgivarna har. Problemet vi har i är att vi som vi har många arbetslösa har 100 000 lediga jobb, där arbetsgivarna har svårt att hitta rätt kompetens. Det råder brist inom en rad yrken, där vi behöver utbilda människor. En viktig väg för att utbilda människor till bristyrken är via Arbetsförmedlingen och de arbetsmarknadsutbildningar och arbetsmarknadsåtgärder som Arbetsförmedlingen ansvarar för, till exempel att upphandla bristyrkesutbildningar. Här vill i sin budgetmotion skära över 8 miljarder på just arbetsmarknadspolitiken. I stället vill ni att vi här i ska lagstifta om lägre löner. På vilket sätt höjer man produktiviteten när människor inte får den utbildning som arbetsgivarna efterfrågar utan i stället ska få sänkt lön? 32 (M): Jag vill först konstatera att det är bra att svensk ekonomi går bra. Det är bra att vi kortsiktigt har den utveckling vi har haft. Det skapar i sin tur möjligheter och ett fönster till att göra de nödvändiga reformerna. Men regeringen verkar inte alls ha insikt i vad som behöver göras, vilka obalanser som finns och vilka utmaningar vi har. Framför allt vidtar inte regeringen rätt åtgärder för att komma till rätta med de behov som finns. Det är otroligt viktigt med omställningsmöjligheter och utbildningar för att människor ska kunna anpassa sig efter de behov som finns och med kompetensutveckling. Det allra viktigaste, tror jag, är att man understöder incitamenten till att människor vill göra karriärsteg och anpassa sig till en arbetsmarknad. Vi ska uppmuntra drivkraften till att vilja ta ett steg ytterligare, byta jobb och få större rörlighet. Det är det som skapar möjligheten för människor att komma in i arbete. Jag är inte alls av åsikten att man ska skapa fler enkla jobb, utan snarare att man ska göra fler enkla jobb lediga. Då krävs det att man tar de incitamentsstrukturer som finns på allvar. Det ska löna sig att utbilda sig, det ska löna sig att starta ett företag och det ska löna sig att anpassa sig så att man kan byta karriär, ta ett nytt jobb eller ta ett steg vidare i den anställning man har. Denna förståelse finns inte alls från finansministerns sida. Det finns ingen vilja över huvud taget att ge människor denna möjlighet att själva anpassa sig och att själva få drivkrafterna. För henne handlar det bara om att det ska styras uppifrån och om stimulanser i form av arbetsmarknadsåtgärder där någon annan ska veta bättre. Vidare är det otroligt viktigt att det är möjligt att flytta till jobben. Bostadsmarknaden och de obalanser som finns där är de utmaningar som finns för att människor ska kunna flytta till jobben. Det finns rätt mycket att fundera på där, skulle jag vilja säga. Det är inte alldeles enkelt vare sig som ny medborgare i eller, för all del, som landsbygdsbo att flytta till staden och till ett jobb . Det är inte heller alldeles enkelt för ungdomar som kommer från landsbygden att flytta till staden för att skaffa sig en utbildning. Jag tror att vi har en hel del att fundera över när det gäller varför vi inte får den tillväxt som vi förväntar oss med de stimulanser som finns. Varför växer inte jobben till? Varför startar inte fler företag? Varför investerar inte företagen? Varför finns inte de innovationer och det entreprenörskap som vi kunde förvänta oss med de stimulanser som finns? Finns det anledning att se över skattesystemet? Har finansministern någon uppfattning om huruvida hon tycker att det skulle behövas någon form av bättre incitamentsstruktur för mer av drivkrafter? I så fall skulle jag gärna vilja höra hennes synpunkter på detta. 33 Finansminister (S): säger att jag vill styra allt uppifrån och att jag vill att människor själva inte ska ha möjlighet att utvecklas. Jag vill påminna om att vi genomför ett mycket stort och permanent kunskapslyft där vi bygger ut yrkesvux, komvux, kvalificerad yrkesutbildning, folkhögskolor och den högre utbildningen med över 90 000 utbildningsmöjligheter. Här är alltså 90 000 utbildningsmöjligheter, tack vare den här regeringen, så att människor ska kunna växa, utvecklas och gå vidare i sin karriär och i arbetslivet. Det är alltså en mycket omfattande satsning. Jag är fortsatt bekymrad över att vill skära bort över 8 miljarder i arbetsmarknadspolitiken. Låt mig ta ett exempel. Ghalia var hemmafru i , men i , i , utbildar hon sig till grävmaskinist som är ett bristyrke. Det är en upphandlad utbildning via Arbetsförmedlingen som hon går, och det är precis den typen av utbildningar som riskerar att stoppas med besparing på över 8 miljarder på arbetsmarknadspolitiken. Om man nu är intresserad av ökad tillväxt och ökad produktivitet, varför vill man skära på just den här typen av insatser som gör att människor har möjlighet att gå från arbetslöshet till att ta de jobb som växer fram i det här konjunkturläget? 34 (M): 90 000 personer får möjlighet att utbilda sig. Det är väl jättebra; jag har ingenting emot det. Men jag är inte säker på att det löser alla problem, och jag är inte säker på att det är den bästa åtgärden. Vi har i storleksordningen 5 miljoner människor som skulle kunna arbeta till eller ta ytterligare ett steg i sin karriär. Ställer man 5 miljoner mot 90 000 tycker jag att det blir tydligt att de 90 000 inte kommer att hjälpa upp den försämrade möjlighet man ser både på lång och på medellång sikt när det gäller produktivitetsutveckling och tillväxten och dynamiken i svensk ekonomi. Om finansministern inte vill ta mig på orden vore det bra om hon förhöll sig till det som , , , IMF och framstående professorer och hennes tidigare ordförande i säger. Jag tycker att det är tråkigt och synd att dessa obalanser som innebär utanförskap, arbetslöshet och bidragsberoende biter sig fast trots att befinner sig i en högkonjunktur. Behovet av reformer är otroligt stort, men regeringen försitter faktiskt chansen att genomföra dem trots det ekonomiska läge vi har. Vi har ett unikt läge att nyttja den ekonomiska situation som vi har och genomföra de nödvändiga reformer som vi så väl behöver för att ska kunna fungera så att vi faktiskt kan försvara och behålla det välstånd som vi har. Vi kan inte försitta chansen att genomföra strukturreformer när vi har det ekonomiska läge vi har. 35 Finansminister (S): Nej, vi ska inte försitta chansen att genomföra de strukturreformer som så väl behöver. Det är precis därför som regeringen genomför just dessa reformer i den här budgeten. Vi genomför viktiga strukturreformer för att säkra och stärka den svenska modellen. Vad är det som är viktigt i den svenska modellen? Det är att vi har en bra skola för alla barn, och därför lägger vi stora resurser just på skolan. Det är att vi har en bra sjukvård så att människor inte behöver vara hemma sjuka länge därför att de inte får vård, och därför gör vi en historiskt stor satsning på sjukvården. Vi måste också se till att våra kommuner och landsting har de resurser som krävs för att säkerställa bra barnomsorg och trygg äldreomsorg så att också kvinnor har möjlighet att delta på arbetsmarknaden. Det är precis det som vi gör i den här budgeten. Därutöver gör vi omfattande investeringar i infrastruktur för att underlätta för näringslivet, och vi gör också en historiskt stor bostadssatsning för att underlätta för människor att kunna flytta dit där jobb och utbildning finns. Jag kan konstatera att tyvärr vill ta bort hela den bostadssatsning som möjliggör för fler att kunna få den härliga känslan av att sätta nyckeln i dörren till sin första egna lägenhet. Vi gör också omfattande investeringar just i att utbilda människor så att de kan ta de jobb som finns. Det är så man bedriver en ansvarsfull ekonomisk politik i det här konjunkturläget. Utöver de här satsningarna ser regeringen också till att rusta oss för sämre tider genom att betala av på statsskulden. Så tar man ansvar för . Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2017/18:136 om tullens verksamhet vid centrala gränsorter 36 Finansminister (S): har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att tullverksamhet vid centrala gränsorter likt tullstationen i Hån utvecklas i stället för att avvecklas. Jag har redan vidtagit åtgärder för att utveckla tullverksamheten vid gränserna. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit en permanent anslagsökning till om sammanlagt . Det är en kraftig satsning som motsvarar jämfört med dagens anslagsnivå. Resurserna ska användas för att öka tullkontrollerna vid gränsen. Det är den enskilt största satsningen i modern tid för att förstärka verksamhet. 37 (C): Tack, finansministern, för detta svar! Jag vill börja med att belysa betydelsen av en fungerande tullverksamhet och av att vi runt om vid gränser har tullstationer som kan fungera som serviceinstitution och kontroll vid våra gränser. Tullverksamheten har en grundläggande funktion för hur vårt samhälle fungerar och interagerar med andra länder och också för hur marknaderna kan utvecklas. Förutom att bevaka gränser och arbeta förebyggande mot smuggling och hindra annan kriminell verksamhet är tullverksamheten avgörande för företagandet i och gör att det finns möjlighet att fungera rent praktiskt på en allt tuffare global marknad. Att bedriva konkurrenskraftig verksamhet och kunna göra affärer över gränsen förutsätter en fungerande tullverksamhet i den absoluta närmiljön. Interaktionen mellan och fortsätter att öka, och vi har sett hur svenska och norska företag har etablerat sig på respektive sida om gränsen och hur det skapar jobb och utveckling och ger framtidstro till många bygder som har utsatts för omstruktureringar och neddragningar. Att då medvetet medverka till att göra det svårare för näringsidkare att ha en dygnetruntfungerande transport över gränsen är mycket oroande. Det är det som sker i och med att man nu aviserar en neddragning på tullverksamheten i Hån utmed , som är en av absolut viktigaste trafikleder mellan och , huvudleden mellan och . beslutade att stänga ned tullverksamheten i Hån från . Det ger både kostnadsökningar och längre sträckor att hantera för företagen. Det kan också ge miljöeffekter, och inte minst ger det mindre tid för kärnverksamheten. Som produktion och verksamhet utvecklar sig kan norska företag ha verksamhet på andra sidan gränsen, i , och det finns sådana i i kommun. Företagen producerar och paketerar för att transportera sina produkter över gränsen till . Det här kommer att slå stenhårt mot de företagen. Logistikflödet begränsas och blir sämre. Det blir mycket mindre möjlighet att ha en daglig flödeshantering mellan enheter och mellan intäkter och utgifter, och möjligheten att göra affärer med andra företag begränsas också. Ska det vara möjligt med produktion och lagerhållning i framöver måste tullverksamheten vara öppen också både i den här tullstationen och på andra platser i där det handlar om att utveckla verksamhet i båda riktningar. Jag vet inte om finansministern har varit på plats på ett tag i den här delen av och resonerat med lokalpolitiker och lokala företagare och också norska aktörer på plats i som bidrar till att och västra kan definieras som en gemensam arbetsmarknadsregion. tillhör funktionellt Oslos arbetsmarknadsregion . Det är ett ständigt flöde av människor, varor och tjänster över gränsen. Vi känner oss väldigt delaktiga i den norska utvecklingen. fortsätter nu att satsa på . Man har byggt färdigt ytterligare en etapp fram till den svenska gränsen. Den kommer att invigas . Förhoppningsvis kommer man också att slutföra den återstående sträckan fram till Tusenfryd vid . När den satsningen har genomförts kommer trafiken sannolikt att öka ytterligare. Jag tackar för svaret så här långt. Jag ser att det finns en avsevärd ambitionsökning. Då borde den tioprocentiga anslagsökningen också innebära att man kan prioritera om och säkerställa att det är öppet dygnet runt, också vid tullstationen i , Hån. Jag ställer frågan igen. Kommer finansministern att medverka till detta? 38 (S): Jag vill tacka finansministern för möjligheten att lämna synpunkter i en viktig fråga. Jag, kommun och Handelskammaren har försökt folkbilda oss om hur tänker om framtiden. Vi har också kämpat för att få möjlighet att beskriva för dem hur en stängning av tullen påverkar inte bara utan hela och . Som lokalpolitiker i har jag för övrigt under hela mitt politiska liv, tjugotalet år, kämpat tillsammans med andra partier för en ny tullstation. Det är något som vi ännu inte har sett. Men det är en annan fråga som vi kanske kan återkomma till. Det är positivt att fler partier ger sig in i frågan. Jag vill därför tacka för att han har ställt interpellationen i den här viktiga frågan. Det ger mig möjlighet att fortsätta en viktig diskussion. skrev jag nämligen en fråga till finansministern i just det här ärendet. Min fråga var hur ministern avser att verka för att det internationella varuflödet varken ska hindras eller snedvridas. Jag fick då svaret att ministern är medveten om att beslutet att stänga tullstationen kommer att innebära att det saknas lösningar för att hantera några transporter per natt, men att också kommer att följa utvecklingen av trafikflödet och näringslivets behov av tillgänglighet. Som socialdemokrat är jag såklart jätteglad över att den socialdemokratiskt ledda regeringen ända sedan dag ett har varit tydlig med att man vill ha ett som hänger ihop, där service ska fungera i hela landet. Man väljer också, precis som finansministern sa, att i kommande budget, vars ramar klubbades så sent som , satsa historiskt mycket pengar på just tullens verksamhet. Jag vill med mitt inlägg passa på att lyfta fram några viktiga saker som borde ha påverkat tullens beslut, men som – vad vi kan se – inte har gjort det . För det första tävlar med om att vara viktigaste handelspartner. De brukar turas om att vara etta och tvåa. För det andra är just den tullstation som vi nu diskuterar den näst största vägpassagen för gods in i . För det tredje kommer tullstationen i , enligt uppgifter som vi har fått, att påverkas av vägbyggen runt omkring stationen. Det kommer att leda till mycket köer. Då kommer det att påverka närliggande stationer, just i Hån och . Transporter kommer förmodligen att välja andra vägar i stället för att stå i köer. Det känns lite grann som att den ena handen inte vet vad den andra gör. För det fjärde förstår jag inte varför en förändring ska ske när konsekvenserna med stor sannolikhet kommer att bli att tunga transporter kommer att välja att ta andra vägar än E18. Man kommer att ge sig in och snurra på mindre och sämre vägar än det som är vår livsnerv mellan två huvudstäder, dessutom på den mörka tiden av dygnet. Det finns en mycket stor risk för ett ökat antal olyckor. Jag inser att den sista punkten handlar mer om infrastruktur än om tullens verksamhet. Men vi måste se till helheten. Min fråga till finansministern är helt enkelt: Hur tänker finansministern arbeta för att vi inte ska försvåra för det viktiga näringslivet, som är beroende av att vår service fungerar i hela landet, oavsett tid ? 39 (M): Jag vill tacka finansministern för svaret på interpellation. Finansministern framhåller att tillförs mer ekonomiska medel . Det är bra. Även vi moderater tillför mer medel till tullen i vårt budgetförslag, till och med mer än regeringen gör. Men den ekonomiska förstärkningen skulle nog ha behövts för länge sedan, inte minst i ljuset av de problem som finns med inflöde av både narkotika och vapen till . roll som brottsbekämpande myndighet blir allt viktigare, vilket även justitieutskottet har konstaterat. I det sammanhanget vill jag påminna om att just tullstationerna i västra , i och framför allt i Hån, i samarbete med norsk tull och norsk och svensk polis spelar en viktig roll när det gäller att bekämpa de många multikriminella stöldligorna i västra . Precis som framhåller har naturligtvis också en mycket viktig uppgift för att möjliggöra företagande, handel och flöden över gränserna. Vidare har tullstationerna i västra tillsammans med några andra tullstationer utmed gränsen mot ett speciellt ansvar i och med att det är EU:s yttre gräns. Vi har alltså ett ansvar även gentemot EU här. Och vad jag förstår har även kommissionen haft synpunkter på öppettiderna vid tullstationen i Hån. ligger under , och jag har respekt och förståelse för att finansministern inte kan besluta om var enskilda tullstationer ska ligga, än mindre när de ska vara öppna. Men problemet som har uppstått genom stängningen av tullen i Hån är principiellt djupt olyckligt. Det försvårar kraftfullt förutsättningarna för handel med , som precis har anförts som viktigaste handelspartner, framför allt när det gäller export av produkter. Närmare 5 miljoner fordon passerar mellan och . E18 utgör, som tidigare anförts, själva kroppspulsådern in till det expansiva . För mig är det helt obegripligt att man väljer att fatta ett beslut som omöjliggör trafik för en stor del av lastbilstrafiken. Åkerinäringen har påpekat att stängningen framför allt kommer att påverka de små och medelstora åkerierna, eftersom de inte har undantag från klareringskraven. har också anfört att man ska bejaka digitaliseringen och införa elektronisk klarering. Jag tror att alla är villiga att bejaka digitaliseringen. Problemet är bara att den elektroniska klareringen från inte kommer att vara införd . I den bästa av världar skulle jag vilja se att inga lastbilar stannar vid tullen i Hån eller för den delen någon annan tullstation, men till dess att vi har elektronisk klarering så tycker jag att det är djupt olyckligt att man stänger tullen i Hån . Precis som och var inne på kan det få två viktiga konsekvenser. För det första får det miljökonsekvenser när lastbilar tvingas köra omvägar på för att kunna komma till andra stationer där man kan klarera . För det andra har också norska Tolletaten uttryckt oro över att tullen i Hån ska vara stängd , eftersom de tror att det finns risk för att lastbilar ignorerar själva klareringen och kör in i olagligt. Jag vill verkligen vädja till finansministern att hon ser över den här frågan. 40 Finansminister (S): Det är glädjande att det är en stark ekonomisk utveckling i den här delen av landet. Vi ser att näringsliv men också offentlig verksamhet växer och frodas runt om i hela landet. Det är oerhört glädjande att det sker också i västra . Det kan vi nog enas om. Jag tror också att vi kan enas om vilka frågor som ska beslutas av regering och riksdag och vilka frågor som ska beslutas av enskilda myndigheter. Och att besluta om hur man använder sina medel på det mest effektiva sättet, bland annat vad gäller öppettider, är bäst lämpat att göra. Regeringen och ska försöka säkerställa att har de resurser som krävs för att klara sitt viktiga uppdrag. I samband med att jag har fått frågan och interpellationen har jag inhämtat en del information från . Vad jag har förstått är deras bedömning att det med de möjligheter som finns, med digitala lösningar och tillstånd, handlar om en handfull transporter där det inte kommer att kunna lösas på det sättet. Den handfulla mängden transporter har i stället möjlighet att ta en timmes omväg och åka över en annan tullstation. Eftersom dessa fem transporter som kommer inte har möjlighet att ta del av någon av dessa lösningar sparar . har gjort bedömningen att de i stället kan läggas på att förbättra servicen under de av dygnets timmar när tullstationen är öppen. Den sammantagna servicen till näringslivet kan då bli bättre. följer naturligtvis upp och ser hur transporterna utvecklas för att kunna ge bästa möjliga service till näringslivet. 41 (C): Regeringen aviserade i svaret, och gör det tydligt, att regeringen i sitt budgetförslag gör en stor satsning på tullverksamheten i . Det är en av de största på . Att i debatten redovisa hur effekterna av förändringen slår i timmar innebär att man snabbt kan börja räkna på vad 10 procents anslagsökning kan göra för en verksamhet i Hån med tanke på den omläggning som planeras. Varför kan inte dessa pengar även i fortsättningen finansiera ett öppethållande dygnet runt? Det borde vara en självklarhet.