prot · H50932 · 2017-11-16 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om sammansatt utrikes- och försvarsutskott Från sammansatta utrikes- och försvarsutskottet hade följande skrivelse kommit in: Sammansatt utrikes- och försvarsutskott och försvarsutskottet har jämlikt 7 kap. 7 § riksdagsordningen i separata beslut och kommit överens om att genom deputerade i ett sammansatt utskott gemensamt bereda proposition 2017/18:31 Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i samt motioner och proposition 2017/18:32 Fortsatt svenskt deltagande i Natos utbildnings‑ och rådgivningsinsats Resolute Support Mission i samt motioner. Till deputerade och suppleanter i det sammansatta utskottet har utsetts de i bifogade förteckning upptagna riksdagsledamöterna. Det sammansatta utskottet, som benämns sammansatta utrikes- och försvarsutskottet (UFöU), har vid konstituerande sammanträde utsett följande presidium: (S), ordförande (L), vice ordförande Bilagan hade följande lydelse: Sammansatta utrikes- och försvarsutskottet 1.Kenneth G (S)1.Pyry (S) 2.Hans Wallmark (M)2.Jan R (M) 3.Alexandra Völker (S)3.Peter (S) 4.Karin (M)4.Margareta (M) 5.Olle (S)5.Emilia Töyrä (S) 6.Björn Söder (SD)6.Jeff (SD) 7.Lena (M)7.Lotta (M) 8.Kent (S)8.Paula (S) 9.Kerstin (C)9. 10.Pernilla (MP)10.Anders (MP) 11.Sofia Arkelsten (M)11.Göran (M) 12.Maria (S)12.Krister Örnfjäder (S) 13.Roger (SD)13.Mikael (SD) 14.Allan (L)14.Birgitta (L) 15.Yasmine Posio (V)15.Lotta (V) 16.Mikael (KD)16.Sofia (KD) 17.Mattias (S)17.Kalle (S) Skrivelsen lades till handlingarna. § 3 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2017/18:132 Interpellation 2017/18:132 Specialistsjuksköterskor av (M) Interpellationen 2017/18:132 Specialistsjuksköterskor av (M) besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokat engagemang. § 4 Anmälan om faktapromemoria vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2017/18:FPM19 Meddelande om fullbordande av bankunionen KOM(2017) 592 till finansutskottet § 5 samlade politik för internationell civil och militär krishantering samlade politik för internatio-nell civil och militär krishantering betänkande 2017/18:UU8 samlade politik för internationell civil och militär krishantering (skr. 2016/17:196) 1 (M): Vi lever i en orolig tid. Vi ser snabba förändringar. Och kommer omvärldens utmaningar att allt tydligare och oftare bryta sig in i den svenska vardagen. I av stora utmaningar ska kunna vara en stark aktör som tar sitt ansvar för internationell fred, säkerhet och utveckling. Vårt deltagande i civil och militär krishantering är centralt i detta. ska ha förmågan att förebygga och hantera de kriser vi ställs inför, men vi ska även samverka med andra. Det kräver att vi för en aktiv utrikes‑, försvars- och säkerhetspolitik med en tydligare koppling till och prioritering av svenska intressen. Politiken ska syfta till att skydda det svenska territoriet och värna det öppna samhället, byggt på våra grundläggande värderingar. De säkerhetsutmaningar som vi ser omkring oss är mångfasetterade och komplexa, och de inbegriper inte bara traditionella militära hot. Vi vet allihop att vi står inför en bred hotbild där även faktorer som klimat, energi, livsmedelsförsörjning och asymmetriska hot, såsom terrorism, cyberattacker och desinformation, kommer att påverka oss. Det gör att svaren på säkerhetsutmaningarna också måste vara breda där både militära och civila förmågor samverkar för att stärka vår robusthet och kunna möta kriser. internationella insatser är ett viktigt bidrag för att stärka arbetet för fred och säkerhet på många oroliga platser runt om i världen. Genom att delta i de internationella insatserna stärker vi också vår egen säkerhet och vårt säkerhetspolitiska inflytande. Svenska militära internationella insatser kommer att fortsätta att vara betydelsefulla. Det är viktigt att och andra länder även i fortsättningen har ett starkt internationellt militärt engagemang för fred, säkerhet och stabilitet. Det finns naturligtvis utmaningar, och vi måste också prioritera. Det handlar om var, i vilken kontext och med vem eller vilka ska göra internationella insatser. Det handlar också om hur vi blir bättre i samverkan mellan civila och militära delar för att kunna skapa långsiktiga lösningar och hållbarhet. bör även i fortsättningen delta i kampen mot den internationella terrorismen. har deltagit i Natoledda insatser. De har varit värdefulla och har bidragit till fred och säkerhet. Men det finns självklart även ett värde i att i större omfattning delta i FN-ledda insatser, vilket vi alltså gör . Vi deltar dessutom i både civila och militära EU-ledda insatser. När det gäller Nato, herr talman, har de fyra allianspartierna en reservation i betänkandet. Jag passar på att yrka bifall till den. Det gäller reservation 5. Jag står naturligtvis bakom alla reservationer men yrkar inte bifall till dem för att vinna tid. samlade politik för internatio-nell civil och militär krishantering Vi delar regeringens bedömning i fråga om ökat samarbete med Nato, men vi tycker inte att detta är tillräckligt. Nato har sedan organisationen bildades varit en hörnsten i den europeiska säkerheten och för en stabil utveckling i vår del av världen. En av de tre grundpelarna i Natos strategiska koncept är internationell krishantering. Nato lägger också stor tonvikt vid civil beredskap som en åtgärd mot hybridliknande hot. Nato fyller alltså en avgörande roll när det gäller den internationella krishanteringen. Att Nato gör detta är ett av skälen till att vi anser att bör bli medlem. Men vi ska självklart också fördjupa existerande samarbeten med Natoländerna på så många områden som möjligt för att skapa förutsättningar att ge och ta emot civil och militär hjälp i händelse av en kris eller konflikt. viktigaste säkerhetspolitiska arena, förutom Nato som vi dock inte är medlemmar i, är Europeiska unionen, som ju är en organisation som vi är medlemmar i. Med tanke på det försämrade säkerhetsläget är frågan om ett europeiskt säkerhets- och försvarspolitiskt samarbete alltmer viktig. Vi tycker att det är bra att EU tar större ansvar, både civilt och militärt, för internationell fred och säkerhet, inte minst i närområdet. Därför stöder vi den nya ambitionsnivå som finns för den gemensamma försvars- och säkerhetspolitiken. EU kan ta på sig stora gränsöverskridande utmaningar och kan hantera många olika hot och risker. EU har förutsättningar att vara en global aktör i och med den bredd av säkerhetspolitiska instrument som unionen faktiskt förfogar över. pågår flera olika processer för att stärka EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik. Vi välkomnar arbetet med det. En gemensam säkerhets- och försvarspolitik omfattar också en effektiv krishanteringsförmåga och måste kunna hantera säkerheten både utanför och inom unionen. Det är avgörande för en bibehållen säkerhetsordning i och närområdet. Här tycker vi att den bör göra mer för att kunna vara med och påverka. ska vara aktivt och driva på, inte minst på de områden där det finns uppenbara samarbets- och effektiviseringsvinster. FN har naturligtvis en unik roll. Dess uppgift är att verka för global utveckling och fred. Den har inte blivit enklare . Om FN ska kunna vara starkt och fungera i realiteten måste vi driva på för att reformera FN. har av medlemsländerna fått huvudansvaret för att upprätthålla internationell fred och säkerhet. Men har säkerhetsrådet misslyckats med att hantera de svåraste konflikterna vi har sett; de två största gäller och . Det skadar naturligtvis trovärdigheten för FN som global aktör för fred. FN måste bli bättre. Det gäller inte minst civil och militär krishantering. Jag vill slutligen betona vikten av att vi arbetar med frågor som gäller kvinnor och barn, för kvinnor drabbas ofta särskilt hårt av kris, krig och naturkatastrofer. Därför behöver vi lägga fortsatt stor kraft på de här områdena inom kris- och konflikthantering, inklusive utvecklingsarbete och övrigt internationellt arbete. Att arbeta utifrån FN-resolutionerna och 1820 om kvinnors och barns situation i väpnade konflikter innebär viktiga verktyg som ska prägla den svenska och internationella civila och militära krishanteringen. 2 (SD): samlade politik för internatio-nell civil och militär krishantering Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 6 i betänkandet. Vi behandlar utrikesutskottets betänkande nr 8, samlade politik för internationell civil och militär krishantering. Jag vill inledningsvis tydliggöra att de multilaterala samarbetena är viktiga för att lösa internationella problem. Det förstår man ju, eftersom det är internationella problem vi hanterar. Det är inte fel att sondera terrängen med övriga medlemmar i om de har liknande åsikter som vi. Har de däremot inte det ska vi inte låsa oss fast vid en EU-linje där vi kompromissar bort vår linje i frågan. GSFP får till exempel aldrig bli en viktigare diplomatisk och säkerhetspolitisk arena än FN eller en dialog med våra nordiska grannländer. Förslagen som återfinns i betänkandet måste också sättas in i en kontext för att förstås på djupet. När vi pratar om samarbeten med EU och inom EU måste man förstå att det handlar om mycket större saker än enskilda betänkanden och enskilda förslag. Inom EU och här i riksdag återfinns globalister som driver en agenda som inte är i linje med vad som är säkerhet för respektive folk i de europeiska länderna. Agendan som i stället sätts är att skapa statsliknande institutioner inom EU för att slutligen upprätta en europeisk federativ stat som är styrd av byråkrater och stora länder såsom och – vi andra får vackert anpassa oss. Juncker, EU:s icke folkvalda president, har satt upp som mål att EU ska ha ett gemensamt försvar. Han har till och med satt ett årtal för när han tycker att detta ska vara infört, nämligen 2025. Pesco, som delvis behandlas i betänkandet, är ett första steg mot precis det här – ett permanent strukturerat samarbete. Pesco kallas av Juncker för en sovande skönhet. Samma president som kräver ett EU-gemensamt försvar medger att Pesco är det första steget mot ett gemensamt EU-försvar. De borgerliga och rödgröna partierna här i är rörande överens om att det här är någonting väldigt positivt och att vi i större utsträckning ska underordna oss EU och bidra till en europeisk superstat. En stat är inte en stat utan en egen försvarsmakt. I det ljuset ska förslagen som återfinns i betänkandet ses. EU behöver en gemensam försvarsmakt för att kunna kategorisera sig som just en stat. Det finns en mängd motsägelsefulla skrivningar och ställningstaganden i betänkandet. Det är relativt vanligt när vi behandlar EU. Bland annat står det: ”Utskottet instämmer i regeringens bedömning att ett starkt europeiskt samarbete, med Europeiska unionen som kärna, är av stor vikt mot bakgrund av det ökande antalet konflikter i världen. EU bör därför stärkas som säkerhetspolitisk aktör, bl.a. genom att utveckla unionens förmåga att planera och genomföra civila och militära krishanteringsinsatser. – – – Utskottet instämmer dock i försvarsutskottets uppfattning att det europeiska säkerhets- och försvarspolitiska samarbetet inte ska präglas av överstatlighet.” Längre fram skriver man: ”Regeringen vill se ett inkluderande Pesco, där så många EU-medlemsstater som möjligt väljer att delta från början. För regeringen är det även viktigt att Pesco leder till en ökad operativ förmåga och bidrar till att kan ta ett ökat ansvar för sin egen säkerhet.” samlade politik för internatio-nell civil och militär krishantering Om man ska ta ett krafttag och skapa operativ förmåga måste man också bygga upp militär infrastruktur och militära institutioner som gör att vi kan skapa en operativ förmåga i EU. som man inte vill ha överstatlighet är det precis mot överstatlighet vi rör oss. Det är i linje med det som Juncker och många andra uttalade federalister i Europeiska unionen har uttalat sig för. I en omröstning i om en försvarsunion och inställningen till denna framgick det med ganska stor tydlighet var respektive parti står i den här frågan. De borgerliga representanterna i röstade ja till en försvarsunion med målet om ett gemensamt EU-försvar. Men i den här kammaren påstår man att man är emot ett överstatligt samarbete. Jag får inte riktigt ihop det. De socialdemokratiska ledamöterna i röstade lite olika. Vissa avstod och tillät därmed det här att passera ostört, medan vissa faktiskt röstade nej. Men det visar lite grann också Socialdemokraternas vingliga inställning i de här frågorna. Ena dagen säger de nej, ja, tredje dagen kanske. I betänkandet återfinns följande på s. 7: ”I detta läge är multilateralt samarbete i allmänhet – och inom ramen för EU i synnerhet – viktigare än någonsin för säkerhet.” Vad har EU gjort för säkerhet? har vi inget gränsskydd i . De handgranater som kastas i förorterna mot svensk polis, tror ni att de är tillverkade här i ? De smugglas fritt genom hela och in i på grund av de nedmonterade gränsskydden. Kriminella rör sig fritt över gränserna. Terrorister rör sig också fritt över gränserna, vilket bevisats om och om igen. Jag förstår inte riktigt hur man tror att EU, som inte ens kan upprätthålla någon form av inre säkerhet, ska kunna bidra till internationell säkerhet. Jag får inte riktigt ihop det. Ni som står bakom det här menar att EU ska lösa kriser och öka säkerhet, fast det kommer att bli precis tvärtom, vilket jag har berört. Vi kan kolla på och , två länder som i stor utsträckning blandar sig i olika länder och tror sig veta bättre än de själva. Vad har resultatet blivit? Jo, kaos i och kaos i . I deltog tyvärr aktivt. Vi var med och slog sönder ett land fullkomligt. Har vi tagit ansvar efter det? Skulle EU göra bättre ifrån sig? Antagligen inte – inte med de personer som styr EU just . Oaktat detta är multilaterala samarbeten fortfarande lösningen på internationella problem. Men då ska man använda sig av sådana som har visat sig fungera. FN är inte den bästa organisationen, men det är det minst dåliga alternativ vi har för att hantera internationella kriser i världen. Vi har länge haft en linje i där vi har följt och agerat under FN-flagg när vi har deltagit i olika insatser runt om i världen. Återigen: GSFP kan vara en bra arena, så länge vi inte kompromissar bort vår linje och så länge vi inser att GSFP inte är ett förstahandsalternativ för i vår utrikespolitik. samlade politik för internatio-nell civil och militär krishantering Lösningen återfinns inom FN och i samtal med våra nordiska grannländer i första hand. Det är genom FN och på FN:s mandat vi ska genomföra civila och militära krishanteringsuppdrag. Det är till exempel i försvarsförbund med som vi kan hantera de hot som vi har att hantera i vår egen närregion. Självklart ska också ha ett ökat och fördjupat samarbete med övriga nordiska länder. I detta anförande instämde (SD). 3 (M) replik: Jag vet inte vad jag ska säga om anförande. Det handlade väldigt lite om civil och militär krishantering. använde väldigt mycket av sin talartid till att sprida myter om det europeiska försvarssamarbetet i synnerhet och om EU i allmänhet. Jag tycker att det här tyder på en djup historielöshet och en okunskap om vad EU har betytt för freden och välståndsutvecklingen i vår del av världen. EU bildades just för att det inte skulle bli fler krig i . Detta har EU arbetat med ända . Det arbete som pågår innebär att EU ska förstärka sin förmåga att vara en global aktör för att kunna göra det bättre för sådana som har det svårt både i fattiga länder och i konfliktdrabbade länder. Det är fråga om kriser som kommer att påverka även oss. Det är av dubbla skäl som EU och har ett ansvar för att kunna gå in i civila och militära kriser och använda alla de instrument som finns. Men det intresserar inte särskilt mycket. Han drömmer sig bort till en försvarsunion med . Sedan kan vi trolla bort alla de kriser som i slutändan också drabbar såväl svenskar som dem som bor i och för övrigt alla dem som bor i . Det är nämligen så att allting hänger ihop. En kris även utanför EU:s unionsgränser drabbar oss och oftast en hel världshandel. Vad är det egentligen ser här? Det är ett långt utfall mot hela EU-samarbetet, och sedan kokar det ned till en försvarsunion med . Hur löser det kriser? 4 (SD) replik: Jag föreslår att lyssnar lite mer noggrant nästa gång jag talar. Som jag nämnde är GSFP en bra arena att samtala i, men det ska inte vara ett förstahandsalternativ. FN nämnde jag flertalet gånger. Vi ska agera på FN:s mandat och ingenting annat. Det är fascinerande hur dålig historiekunskap väldigt många ledamöter i kammaren har. Historien visar ganska tydligt att det inte uppstår krig mellan demokratier. Det finns överstatliga unionsbyggen som EU. Vi har en gammal talman för som sa följande när britterna hade en folkomröstning om att lämna EU: The British have violated the rules. It is not the EU philosophy that the crowd can decide its fate. Folket ska alltså inte få bestämma sitt eget öde. Det är de ledarna som du vill att ska underordna sig. Det är ett faktum. Du bortser från det historiska faktum att demokratier inte hamnar i krig med varandra. De bygger fred och säkerhet. När det gäller talar du om insatser. Är du stolt över vad ni gjorde nere i ? Ditt parti var med och drev igenom den insatsen. Är du glad över hur det ser ut nere i ? Hur ser det ut när olika stormakter blandar sig i regionala konflikter? Det blir aldrig bra. samlade politik för internatio-nell civil och militär krishantering FN är ett bra sätt att lösa det såtillvida att man kan enas kring en linje där flera stora aktörer tycker likadant. Men se på hur det ser ut i och i den regionen och i . Det fungerar inte. Ska EU också bli en sådan spelare på världsarenan kommer det att bli ännu mer kaos. talar om att sätta saker i sin kontext. Det är precis det jag gör när jag har mitt anförande. Tror du på fullt allvar att en union som inte klarar av att hålla någon sorts inre säkerhet ska lyckas med att ordna upp kriserna och kaoset i världen? Det är högst tveksamt. 5 (M) replik: Jag tycker att står på väldigt många ben här, kanske fler ben än vad han har. Å ena sidan säger han: Det är nog bra att samarbeta, och det är bäst om FN får styra och ställa. har vi sett att FN trots det uppdrag det har fått av sina medlemsländer har misslyckats. har misslyckats i de stora konflikterna i och i . Det gör att FN måste hitta en väg framåt för att säkerhetsrådet och FN:s olika organisationer ska kunna fungera bättre. Det gäller självklart också militär krishantering. Vi har kommit överens här i kammaren, och de flesta partier står bakom det. Vi i har valt att bygga säkerhet i samverkan med andra länder och andra organisationer. EU är den politiska union som vi är med i. När det gäller det försvarspolitiska och försvarssamarbetet är det inte överstatligt, utan det är mellanstatligt. Det vet mycket väl. Att EU nu tar krafttag för att bli en bättre global aktör och kunna hantera kriser utanför EU:s område är för att det gynnar både dem som man hjälper och också stabiliteten i EU. Det hänger ihop. Där vill bara varna för någonting. Vi kan ta som exempel, som är det mest tongivande landet i EU. Det säger sig inte alls se en EU-armé. Här talar vi om ett utökat samarbete. Det är också där vi kommer att hamna. Slutligen till frågan om . Jag duckar inte för den frågan. Det var ett mandat från som var grunden för att kunna göra insatsen. Det borde kanske läsa på om. 6 (SD) replik: Vi ska börja med att jag ska läsa på. Det är precis det jag gjort. Jag läser allt som går att läsa om EU och vad olika EU-ledare uttalar sig om. Jag konstaterar faktum. Man har pekat ut att en federativ stat är slutmålet och ett gemensamt försvar ett steg på vägen. Där har ni tagit ställning även i , . Även ledamöter röstade för en försvarsunion med ett gemensamt försvar och att man bygger upp gemensamma försvarsstrukturer som mål. Det är fakta. Det går inte att bortse från att det finns gemensamma försvarsstrukturer i Europeiska unionen. Sedan ska vi tala lite grann om . Det är bra att du tar upp det. Du vet mycket väl att också står bakom de aktioner man vidtagit mot i form av sanktioner och annat. Men vi ska tala lite grann om hyckleriet med det. samlade politik för internatio-nell civil och militär krishantering Vi har som är en tongivande maktfaktor i EU. Det går inte att bestrida. Det byggs nu en pipeline med . Vi har upplåtit hamnar för det bygget, där vissa borgerliga partier lokalt att röstat för att upplåta hamnarna. drabbas till exempel , som är beroende av handel med , hårt av sanktionerna. Det är ett tydligt exempel på hur använder små länder och offrar dem för att bedriva någon form av aktion mot . Men själva bygger de en pipeline med för att kunna importera rysk gas. Var någonstans är det rimligt och realistiskt? EU tar inte ansvar för internationell krishantering. Det är en stor lögnapparat. Det är propaganda som sprutar ur från . Man säger att man gör det ena, men bakom ryggen på folket gör man det andra. Du har själv hört hur man resonerar kring folkomröstningar. Det är inte någon demokratisk byggnad. Det är en imperialistbyggnad som utnyttjar små länder, och ni hjälper till och lurar svenska folket. Det har vi inget att tacka er för. 7 (C): Den skrivelse som vi nu har att diskutera har en ståtlig rubrik, samlade politik för internationell civil och militär krishantering. När man ser den rubriken tänker man sig att vi här får en sammanvägning av allt det vi gör och en bedömning av helheter. Men riktigt så blir det inte när man läser texten i skrivelsen. Den lämnar en hel del övrigt att önska på dessa 38 sidor, som jag tror att skrivelsen från regeringen är. Det är skrivelsen som är grunden. Till den har kommit en rad motioner som besvaras i betänkandet. Därför blir också debatten lite brokigare och bredare i sammanhanget. Det sägs att det är en värld som är mer sammanflätad, omstridd och komplex. Om det är vi eniga. Det skiljer nutid från tiden för den senaste skrivelsen. Det har hänt en hel del i vårt och i världen. Om någon ställer sig frågan med anledning av vad som förekommit i den senaste debatten om den internationella dimensionen av säkerhet verkligen spelar en roll hoppas jag att ni tänker till. Det blir allt tydligare i dagens värld att det som händer långt borta påverkar oss här hemma. Det är en bred och komplex värld, och vad som sker långt borta påverkar oss. Det går inte att stänga dörrar. Vi vet att det finns de som vill bygga murar och tror att man blir säker till följd av det. Den senaste debatten ger en bild av att man vill bygga murar, kanske runt den här gången. Men det löser inte världens och våra utmaningar. Vi behöver söka ett brett svar på hot och utmaningar, och vi behöver bygga säkerhet tillsammans med andra. Det är klart att EU är en central politisk arena för oss att agera i. Det är en politisk union och en union där länderna uttalat ska vara solidariska med varandra. Detta ska, som vi ser det, gälla också post brexit. Det är viktigt att vara tydlig med att vi inte ska bygga murar mot . Vi bygger säkerhet i nära samverkan med , och det är viktigt. I det sammanhanget hoppas vi också på att Pesco kommer att ha ett nära samarbete med . Det är viktigt för vår säkerhet i vår del av världen, där det är alldeles uppenbart att det finns ett stort militärt hot men också ett hot när det gäller vår samhällsordning i stort. Detta hot kommer från . Det kan vi tyvärr inte bortse ifrån. Detta finns på flera ställen, och inte minst finns det många krafter som hotar internt i många av våra länder med extrem nationalism och populism. De hotar att destabilisera och att med icke-vetenskapliga debatter förändra vår säkerhetssituation. samlade politik för internatio-nell civil och militär krishantering Jag vill understryka vikten av att också är berett att bidra brett, också med militära insatser.