prot · H50949 · 2017-12-13 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Meddelande om återrapportering från Europeiska rådets möte den 14– Talmannen meddelade att kl. 9.00 skulle återrapportering från Europeiska rådets möte den 14–äga rum. § 3 Meddelande om partiledardebatt Talmannen meddelade att partiledardebatt skulle äga rum kl. 9.00. § 4 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2017/18:263 Interpellation 2017/18:263 Fler poliser i kommun av (M) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . § 5 Anmälan om faktapromemoria Talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2017/18:FPM28 Ändring av direktivet om rena och energieffektiva fordon KOM(2017) 653 till trafikutskottet § 6 Anmälan om granskningsrapport Talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till finansutskottet: RiR 2017:32 Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket § 7 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2017/18:70 till försvarsutskottet 2017/18:3941 till trafikutskottet KOM(2017) 772 till försvarsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 8 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2017/18:SfU1 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning 2017/18:UbU1 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 2017/18:FiU31 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om översyn av de europeiska tillsynsmyndigheterna (Esa-myndigheterna) 2017/18:JuU19 Polisens kameraövervakning § 9 Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsförsäkringen Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (prop. 2017/18:1 delvis) och betänkande 2017/18:AU4 1 (M): Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Eftersom tyvärr är sjuk har jag fått äran att ta hand om både debatten om AU2 och AU4. Jag kommer att behandla dessa två betänkanden samlat och vill därför redan nu meddela att jag kommer att överskrida den anmälda talartiden. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och det presenteras i vår budgetmotion, där även Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken återfinns. Eftersom när det gäller rambeslutet har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar och inriktning på budgetpolitiken deltar vi inte i beslutet om anslagens fördelning. I stället hänvisar vi till vårt särskilda yttrande om den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i sin budgetmotion. Det innebär kortfattat att vi inom utgiftsområde 14 begränsar utgifterna med . står självklart också bakom samtliga våra egna och alliansgemensamma reservationer och särskilda yttranden i AU4. För tids vinnande och för att underlätta möjligheten för ledamöternas kommande julledighet yrkar jag bifall endast till reservationerna 1 och 2 i AU4. Arbetsmarknaden är en central fråga för varje välfärdsland. Det är starka företag och de som arbetar som med sina skatter betalar all vår välfärd, vår trygghet och våra pensioner. är ett litet exportberoende land, och ingen regering råder över världskonjunkturen. Men varje regering har ett mycket stort ansvar att försöka motverka negativa effekter av en lågkonjunktur och använda en högkonjunktur för att rusta inför nästa lågkonjunktur. Varje regering bör bedömas efter hur man lyckas med detta. Under Alliansens tid hade vi först högkonjunktur och därefter en extremt djup lågkonjunktur och finanskris. med stark konjunktur pressades arbetslösheten tillbaka, och statsfinanserna var starka med goda överskott. Viktiga reformer mot det stora utanförskapet genomfördes, och vi stod väl rustade när finanskrisen slog till. klarade också finanskrisen bättre än de flesta andra länder, och arbetslösheten höll sig trots allt på hanterbara nivåer. Vi fick mycket beröm från internationella bedömare när det gäller hanteringen av krisen. Dagens regering tillträdde i en stark global högkonjunktur, som bara har växt sig allt starkare. Regeringen är också mycket bra på att framhäva positiva effekter av denna högkonjunktur. Men att arbetslösheten minskar och sysselsättningen ökar är naturligt. Om det motsatta hade hänt i en högkonjunktur hade det varit extremt illa. Bilden är tyvärr inte så positiv som regeringen ger sken av. Arbetslösheten ligger, trots den extremt starka högkonjunkturen, på besvärande höga nivåer. Enligt Arbetsförmedlingens senaste rapport är arbetslösa. Det är en marginell nedgång jämfört med . Totalt har antalet arbetslösa minskat med endast 702 personer i hela . 702 personer motsvarar inte ens hemma i min by . Så mycket har alltså arbetslösheten minskat . Över 360 000 arbetslösa är inskrivna hos Arbetsförmedlingen. SCB mäter på ett annat sätt och redovisar en arbetslöshet på , vilket är samma som . Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Även långtidsarbetslösheten är besvärande. Arbetsförmedlingen har 151 000 inskrivna som har varit arbetslösa . Det är 5 000 fler än . De som har varit arbetslösa är drygt 10 000 fler än , och detta i en stark högkonjunktur. Regeringens ministrar låter även som om ungdomsarbetslösheten närmast har försvunnit, men så är det ju inte. Enligt SCB är ungdomsarbetslösheten nästan dubbelt så hög som den totala arbetslösheten. Arbetsförmedlingen redovisar en ungdomsarbetslöshet på . Bland utrikes födda unga har arbetslösheten ökat . Trots högkonjunkturen befinner sig närmare 1 miljon människor i utanförskap och bidragsberoende. Många är utrikes födda. Det finns 130 områden där färre än hälften i arbetsför ålder arbetar, och har bara hälften av de nyanlända ett arbete i . var arbetslösheten bland utrikes födda , medan den för inrikes födda var . Detta är en extremt stor jobbklyfta, som regeringen inte verkar ta på allvar. Och ska man veta att en stor del av de nyanlända som kom till och 2016 fortfarande inte syns i statistiken. Ändå ser det ut så här – mitt i en högkonjunktur. lyckas också sämre med arbetslösheten än omvärlden. Regeringens mål är att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet. Men arbetslösheten har sjunkit betydligt mer bland EU-länderna i genomsnitt än i . I statistik kan man se att arbetslösheten bland EU-länderna har sjunkit betydligt mer än i . Jämförelsevis har alltså en fjärdedel av arbetslösheten inom EU försvunnit, men i handlar det om bara en åttondel. I exempelvis har arbetslösheten sjunkit från till , och då talar vi om totalen. När Alliansen lämnade över regeringsmakten låg på tolfte plats i EU när det gällde lägst arbetslöshet, och arbetslösheten låg under EU-genomsnittet. har halkat ned till en femtondeplats, och vår arbetslöshet är nu inte mycket lägre än EU-genomsnittet. Detta är katastrofalt dåligt av en regering som gjorde just detta till sin huvudfråga i valrörelsen . Problemen på svensk arbetsmarknad kan inte heller skyllas på de många nyanlända. Många av dem väntar, som sagt, fortfarande på beslut om uppehållstillstånd och ingår inte i arbetslöshetsstatistiken. För dem som har hunnit in i etableringsuppdraget har ytterst få hunnit vara registrerat arbetslösa , och de ingår därmed inte bland de långtidsarbetslösa. Däremot utgör såklart dessa grupper ett stort orosmoln. Många har lång väg till arbetsmarknaden, och om konjunkturen vänder nedåt har vi stora problem framför oss kommande år för både arbetsmarknad och statsfinanser. saknar det politiska ledarskap och den handlingskraft som krävs för att ta sig an utmaningar. Politiken präglas av en tydlig ovilja att se problemen med utanförskapet och integrationen. Det finns också för få vägar in till arbetsmarknaden. Inga viktiga framtidsreformer genomförs, och i stället driver man en skattehöjarpolitik som gör det dyrare att driva företag, att anställa och att arbeta. Samtliga av regeringens egna expertmyndigheter gör bedömningen att regeringens politik har en obefintlig eller endast marginell effekt för ökad sysselsättning. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen I stället för att ta vara på högkonjunkturen och rusta och se till att de som står långt från arbetsmarknaden kommer in sitter man nöjd och låter högkonjunkturen hjälpligt dölja ens misslyckanden. har en stor uppgift framför sig att få framför allt lågutbildade och nyanlända i arbete och egen försörjning. Oavsett vad man har för åsikt i migrationsfrågan är det varje regerings uppgift att göra precis allt man kan för att hantera situationen. Efter hand som de nyanlända tillförs till arbetskraften måste politiken också svara med tydliga reformer. I regeringens politik syns varken insikt om problemen eller förslag för att lösa dem. Man döljer problemen hjälpligt bakom högkonjunkturen men bäddar med sin passivitet för kris när konjunkturen försvagas. Mot regeringens passivitet står den moderata politiken för en välbehövlig kontrast. Och i bärande delar har Alliansen en samsyn på vad som behöver göras. har satt upp två mycket ambitiösa jobbmål. För det första vill vi halvera jobbklyftan i form av skillnaden i sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda. För det andra vill vi att ska kunna skapa en halv miljon nya jobb till 2025. Mot regeringens förslag inom arbetsmarknadspolitiken står väl avvägda budgetalternativ inom utgiftsområde 14. Vår budget innebär en besparing på 8,5 miljarder, främst på Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader, ineffektiva arbetsmarknadspolitiska program och reformering av a-kassan. gör vi stora satsningar på inträdesjobb, insatser för minskad sjukfrånvaro, förbättrad studie- och jobbrådgivning samt sommarjobb. Jag ska helt kort gå igenom våra viktigaste förslag. Vi vill införa integrationsplikt och utbildningsplikt för nyanlända. Vi vill genomföra en stor bidragsreform, där tiden med a-kassa kortas något och stöttar omställning till ett nytt jobb i stället för att vara en långsiktig försörjning, och där vi inför en tydligare arbetslinje för den som uppbär socialbidrag eller försörjningsstöd genom att villkora dessa stöd med aktivt jobbsökande över hela landet. Vi vill införa ett bidragstak så att det alltid lönar sig att ta ett jobb. Om en nyanländ familjs inkomst kan minska när någon börjar arbeta har vi ett allvarligt systemfel. Vi vill att man som nyanländ stegvis ska få kvalificera sig till bidragssystemen. Full tillgång till bidrag och ersättningar får man genom eget arbete eller genom permanent och laglig bosättning i . För att fler ska arbeta måste det alltid löna sig att jobba. Vi vill sänka skatten på arbete, särskilt för dem med lägre inkomster. Brytpunkten för statlig skatt bör höjas för att öka drivkrafterna att jobba mer och utbilda sig. Vi vill införa inträdesjobb, vilket vi diskuterat tidigare – en tidsbegränsad lärlingsanställning för nyanlända och unga upp till utan gymnasieexamen. Syftet är att fler ska få in en fot på arbetsmarknaden. Vi vill tredubbla taket i RUT-avdraget till 75 000 och utvidga det till fler tjänster. Vi vill ersätta Arbetsförmedlingen med en mindre statlig myndighet för myndighetsutövning, kontroll och uppföljning. Matchningen och rustandet av de arbetslösa med utbildning och praktik vill vi lägga ut på andra etablerade aktörer. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Vi vill ersätta befintliga lönestöd för nyanlända och långtidsarbetslösa med ett nytt som är enklare för att fler ska kunna få sitt första jobb. Det finns personer som varit inskrivna vid arbetsförmedlingen och som varken får insatser eller arbete. Vi anser därför att den statliga arbetsmarknadspolitiken bör begränsas till . Därefter bör kommunerna ta över ansvaret. Jag tycker att det finns anledning att vara ödmjuk. Att få alla nyanlända i arbete är troligen svårare än de flesta inser. Stora volymer av lågutbildad arbetskraft passar tyvärr dåligt ihop med vår arbetsmarknad, som till stor del bygger på högkvalificerad arbetskraft. Även om den moderata politiken är mycket väl genomtänkt och genomarbetad och förankrad i såväl forskning som erfarenheter från svensk arbetsmarknad och reformer vågar jag inte garantera att våra förslag kommer att räcka fullt ut för att lösa alla problem med arbetslöshet och integration. Obalanserna på svensk arbetsmarknad är mycket allvarliga, och det kan absolut behövas ytterligare åtgärder. Men en sak är klar: har tydliga mål och en genomtänkt och ambitiös politik som syftar till att nå målen. Vår politik skulle göra skillnad. Det är mer än man kan säga om dagens regering. 2 (SD): Jag vill börja med att i betänkande AU2 yrka bifall till vår reservation, den enda inom utgiftsområdet, samt i betänkande AU4 yrka bifall till reservationerna 10 och 17. Vi har också i AU4 två särskilda yttranden. arbetsmarknadspolitiska inriktning har i huvudsak tre områden där vi vill göra genomgripande förändringar. Det gäller arbetslöshetsförsäkringen. Vi vill införa en ny anställningsform, lärlingsanställningar, och så gäller det naturligtvis Arbetsförmedlingen. Arbetslöshetsförsäkringen är en oerhört viktig omställningsförsäkring för alla som blir arbetslösa. finansieras a-kassan i huvudsak med skattemedel. ser den som så pass viktig att den bör vara allmän och helt skattefinansierad samt vara en del av det generella socialförsäkringssystemet. Däremot bör kvalifikationskraven vara desamma som . Vi anser dessutom att försäkringen borde administreras av , dit anslagen också flyttas. vill dessutom införa en ny anställningsform, lärlingsanställningar. Denna anställningsform ska ha ett regelverk motsvarande provanställningar och ha en varaktighet på max . Tiden ska inkludera både arbetsplatsförlagd praktik och teoretisk utbildning. Vi har ca 600 000 vuxna utan godkända gymnasiebetyg. Därför ska lärlingsanställningen vara öppen för studier på både gymnasiet och komvux, med 2–3 dagars arbetspraktik varvat med teoretiska studier i gymnasieskolans kärnämnen. Incitamentet för arbetsgivaren är en slopad arbetsgivaravgift samt ett utbildningsstöd . Förhoppningen är naturligtvis också att arbetsgivaren efter genomförd lärlingsperiod får tillgång till en utbildad och motiverad arbetstagare, som då kan erbjudas fortsatt anställning med ordinarie villkor. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen För lärlingen förordar vi en lagstadgad minimilön , som dessutom är fredad mot påverkan och neddragningar på grund av andra stödformer. Detta blir då ett incitament för lärlingen. har gång efter annan slagit ned på Arbetsförmedlingens resultat. Detta innebär också att till stor del slår ned på regeringens arbetsmarknadspolitik. Arbetsförmedlingen är tyvärr regeringens verktyg för att med illa förberedda och bristfälligt utvärderade arbetsmarknadsåtgärder experimentera på en dysfunktionell arbetsmarknad. Att kritisera Arbetsförmedlingen är som att slå in öppna dörrar, men det måste göras; skattebetalarna har rätt att kräva betydligt bättre hushållning med skattemedlen. har riktat allvarlig kritik mot Arbetsförmedlingen. Exempelvis har Arbetsförmedlingens förberedande utbildningar gett direkt negativ effekt. De som har gått en utbildning i Arbetsförmedlingens regi har alltså lägre framtida inkomster samt sämre jobbchans jämfört med dem som har varit öppet arbetslösa. Detta är helt horribelt! Hur är det ens möjligt? Men ännu viktigare, hur kan regeringen låta detta fortgå? Det enda svar jag kan komma på är inkompetens och brist på handlingskraft. spenderar högst andel av bnp inom EU på anställningssubventioner. beräknas summan för anställningssubventioner uppgå till ungefär 18,7 miljarder. Med de nya aviserade etableringsanställningarna lär den summan öka betydligt. Frågan vi måste förhålla oss till är: Vad får vi för pengarna? Naturligtvis ställer även vi Sverigedemokrater oss bakom vissa anställningssubventioner. När det gäller att till exempel underlätta för personer med funktionsnedsättning att komma ut på arbetsmarknaden är syftet både vällovligt och nödvändigt. Men det finns många dyra och verkningslösa floppar i regeringens verktygslåda. 32 000 traineejobb utlovades under förra valrörelsen. Resultatet visar att bara ca 500 personer deltagit i denna insats. Regeringen avsatte miljarder för satsningen. När det gäller moderna beredskapsjobb har regeringen utlovat att 5 000 personer ska ha deltagit 2020. hade strax över 500 personer fått ett modernt beredskapsjobb. Två tredjedelar av dessa beredskapsjobb har Arbetsförmedlingen själv tagit in i den egna verksamheten. De moderna beredskapsjobben är också dyrast per individ. Offentliga arbetsgivare erhåller 23 000 i bidrag och individ. Trots denna frikostighet med skattemedel kommer inte de arbetssökande ut i insatsen. Instegsjobb är ytterligare en dyr historia utan effekt. av dem som tagits in i instegsjobb går efter insatsen vidare till ett arbete som inte är subventionerat. får en annan bidragsanställning, företrädesvis nystartsjobb – kostnad på kostnad utan resultat. Listan på katastrofala insatser kan göras lång, men jag ska inte uppehålla mig vid den. Jag kan bara konstatera att vid en direkt fråga till Arbetsförmedlingens generaldirektör om hur många som går från Arbetsförmedlingens många kostsamma åtgärder och program till ett icke skattesubventionerat arbete svarade generaldirektören att det vet de inte. Svaret var att den typen av statistik inte tas fram eftersom den inte efterfrågas av regeringen. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Det är dock inte riktigt sant. vet vi bättre. Om man lusläser Arbetsförmedlingens årsredovisning hittar man siffran, inte utskriven utan väl dold i en graf. Om man studerar den grafen kan man få fram att strax går från dessa insatser till ett icke skattesubventionerat jobb – . Jag förstår varför de döljer siffran. Det är också därför vi sverigedemokrater har en egen reservation i AU4, som gäller just behovet av uppföljning och utvärdering mot ordinarie arbetsmarknad, alltså icke skattesubventionerade jobb. Det är oerhört viktigt. Matchningen är Arbetsförmedlingens kärnuppdrag, och riktar hård kritik mot Arbetsförmedlingen även i denna fråga. Kritiken är förödande. Matchningen har försämrats på den svenska arbetsmarknaden. menar att Arbetsförmedlingen brister i både analys och åtgärder för att nå förbättrad matchning – brister i både analys och åtgärder. För 80 miljarder borde skattebetalarna kunna förvänta sig betydligt mer än brister, ineffektivitet och uteblivna resultat. Kritiken från både arbetsgivare och arbetssökande är av så allvarlig karaktär att ifrågasätter myndighetens existensberättigande. Förvisso är det så att Arbetsförmedlingen, precis som alla myndigheter, arbetar på regeringens uppdrag. Men inkompetensen hos Arbetsförmedlingen är ändå utmärkande. Resultaten uteblir oavsett vilken av regeringens reformer vi talar om, och inte nog med att resultatet uteblir, till och med Arbetsförmedlingens analyser är enligt felaktiga. Arbetsförmedlingens ständiga svar är att de har tillsatt en utredning, ett förbättringsarbete eller, nu senast, en förnyelseresa. Generaldirektör är landets i särklass dyraste reseledare; med sig på resan har han ledarskapskonsulter i hundramiljonersklassen. låg återigen Arbetsförmedlingen sämst till av myndigheter när det gäller förtroende. Detta ser vi år . Problemet är att granskningarna sammantaget visar på att myndighetens huvuduppdrag – kontrolluppdraget och matchningen – inte levererar resultat. Tro mig – arbetsmarknadspolitik får gärna kosta om den ger effekt i form av reguljära arbeten. Det är vad skattebetalarna förväntar sig: icke skattesubventionerade, reguljära arbeten. Vi kan bara konstatera att den effekten uteblir. Den största förändring som vill genomföra inom svensk arbetsmarknadspolitik är att avskaffa Arbetsförmedlingen i dess nuvarande form. Vi behöver öppna upp för privata aktörer, och då menar vi öppna upp, inte släppa fritt som till exempel under tid. Vi ska naturligtvis inte attrahera oseriösa och kriminella privata aktörer, som vissa program drogs med. Detta måste motverkas. Systemet ska vara kopplat till ett ratingsystem och ett kontrollsystem i linje med det system som Arbetsförmedlingen faktiskt redan har sjösatt och prövat och håller på att utvärdera. Arbetsmarknadspolitik får kosta om den ger resultat. är övertygade om att en bredd av aktörer på marknaden kommer att leverera betydligt bättre resultat för dessa 80 miljarder. Den nuvarande ineffektiva arbetsmarknadspolitiken, med flaggskeppet , har nått vägs ände. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshets-försäkringen Regeringen har tillsatt en utredning för att se över om det finns behov av flexiblare insatser, till exempel flexjobb, för att förbättra möjligheterna för dem som har nedsatt arbetsförmåga till följd av en funktionsnedsättning eller sjukdom att komma i arbete eller behålla ett arbete. välkomnar utredningen och inväntar med spänning dess resultat. Detta är någonting som vi har efterfrågat . 3 (C): befinner sig just nu i en stark högkonjunktur. Många företag anställer, och arbetslösheten sjunker. Människor som har ett arbete att gå till befinner sig faktiskt i en ganska trygg tillvaro. Det är inte mot dem vi behöver rikta vår tid och kraft utan mot dem som står utanför – de som inte får en chans på arbetsmarknaden, de som år är arbetslösa, de som inte får del av den högkonjunktur som vi just nu befinner oss i. Vi måste skapa bättre förutsättningar för de här människorna så att de kan få en fot in på arbetsmarknaden och den gemenskap som det innebär. ser vi att klyftan mellan inrikes och utrikes födda är den största i hela västvärlden när det gäller sysselsättning. Det är helt orimligt att det ska vara så i . Här behövs ett nytt ledarskap som möter dessa utmaningar och skapar möjlighet för människorna att komma in i gemenskapen och få ett arbete och egen försörjning. Det handlar om människor som vill vara med och bidra. Det är människor som vill vara en del av gemenskapen, men befinner sig närmare 1 miljon människor i detta utanförskap. Trots detta är regeringen ofta nöjd över hur det ser ut i och att arbetslösheten sjunker, fastän det är till följd av den brinnande högkonjunktur som vi just nu befinner oss i. Men även om arbetslösheten sjunker är vi faktiskt längre ifrån regeringens eget uppsatta mål om EU:s lägsta arbetslöshet 2020. I inledningen av mandatperioden låg vi på tolfte plats när det gäller lägsta arbetslöshet i EU:s länder. ligger vi på sextonde plats. Vi har sedan målet sattes varit kritiska mot det av flera skäl, men om man ändå ska utgå från regeringens mål kan man konstatera att ligger sämre till nu än vad man gjorde i början av mandatperioden och att andra länders arbetslöshet sjunker mycket snabbare. Det skulle behöva är rejäla strukturella reformer på arbetsmarknaden för att få fler människor i arbete. Det handlar om att det måste löna sig mer att arbeta. Trösklar måste sänkas och matchningen förbättras. Reformer på det området har tyvärr lyst med sin frånvaro under den rödgröna regeringens tid. Det vi i stället har fått se är en klassisk socialdemokratisk åtgärdspolitik. Då kan man fråga sig om den har varit lyckad. Nej, inte särskilt, och jag ska ge några exempel. Traineejobben skulle skapa 32 000 jobb åt unga. var det 528 personer som hade fått ett traineejobb, och i den budget som vi debatterar har regeringen meddelat att man ska lägga ned traineejobben. De moderna beredskapsjobben skulle bli 5 000 och framför allt rikta sig till människor med låg utbildning. Som det har blivit har av de moderna beredskapsjobb som har tillsatts gått till människor med eftergymnasial utbildning. Två tredjedelar är dessutom anställda på Arbetsförmedlingen.