prot · H50939 · 2017-11-29 00:00:00 — Vi behöver skapa bättre förutsättningar för fler byggbolag att vara med och konkurrera i de kommunala upphandlingarna och att generellt vara med på bostadsmarknaden genom att öka möjligheten för fler att ta del av byggkrediterna. Vi behöver också stärka kravet på byggande på den mark som finns och säljs runt om i landet. Tillsammans med den regionala bostadsplaneringen och en bostads- och infrastrukturberedning kan vi skapa bra förutsättningar för att få till en planering och möjliggöra att fler bostäder byggs i . Vidare föreslår i sin budget att det ska läggas på stimulansbidrag för byggande av studentbostäder. Vi föreslår också ett investeringsbidrag för äldrebostäder på . Allt detta handlar om att skapa bättre förutsättningar för fler att få ett boende i . Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Det är roligt, kan jag tycka, att vi ser att man från regeringens sida lägger fram ett förslag när det gäller radonsanering. Det är ett bidrag på . Detta är någonting som vi interpellerade om . Vi fick svar på vår interpellation , och kan vi se att det finns ett radonbidrag i regeringens budget. Detta är någonting som följer upp. föreslår en kulturell planering, vilket innebär att vi ska försöka bygga vackert och med stil för att motverka den utveckling av miljonprogramområden som vi har sett under tidigare byggboomar i . Det är viktigt hur vi utformar våra bostadsområden och vilken harmoni som vi bygger in i dessa områden. Det handlar om att se till att bygga på ett sådant sätt att vi faktiskt trivs i våra områden. Detta är för en viktig fråga i den framtida bostadspolitiken. Med de orden, herr talman, vill jag för tids vinnande passa på att yrka bifall till reservationerna 1 och 8. I detta anförande instämde (SD). 4 (C): Jag yrkar bifall till de fyra allianspartiernas gemensamma reservationer: reservation 11, som gäller översyn av Lantmäteriet, och reservation 4, som gäller ett nytt konsumentpolitiskt mål. I övrigt anser att det beslut som fattades tidigare om budgetramarna leder fel och kommer att innebära en fortsatt klyvning av – mellan stad och land, mellan dem som finns på bostadsmarknaden och dem som står utanför och försöker ta sig in. deltar därför inte i beslutet om budgetramar . Som och har nämnt behövs det ett omtag och breda överenskommelser i riksdag om skatter, regelförenklingar och annat som leder till ett ökat bostadsbyggande, herr talman. Det behövs ett nytt ledarskap för , ett ledarskap som ser problemen på bostadsmarknaden och försöker hitta lösningar. Den rödgröna regeringen slår sig gärna för bröstet, men med så många som står utanför bostadsmarknaden som kan man inte tala om annat än ett misslyckande. Det byggande vi ser är i själva verket resultatet av en planeringsaktivitet som startade långt innan vi bytte regering. De flesta bostäder som subventioneras var redan beslutade när lämnade in inpasseringskortet till . Jag har själv som kommunpolitiker utarbetat planprogram eller detaljplaner för alla de 579 nya bostäder som getts startbesked och som kvalificerade min egen kommun för en byggbonus på runda enbart . Jag vågar nog här inför talmannen framföra ett varmt tack från den alliansstyrda kommunledningen i för pengarna vi fått för att vi likt de flesta andra tillväxtkommuner redan haft de styrdokument framme som krävs för att få ta del av de sköna miljarderna. beklagar jag att det socialdemokratiskt styrda kommun med 11 000 invånare som enda Hallandskommun inte fått något. Grannkommunen med 100 000 invånare kvitterade ut 24 miljoner. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Det brukar från regeringens sida sägas att detta skulle vara ett sätt att få kommuner som inte tidigare varit villiga att bygga bostäder att plötsligt vilja göra det. Det tror inte jag på. Jag skulle hellre påstå att det i enstaka fall är den latheten som belönas, som de som redan levererar och har bostadsförsörjning som en löpande verksamhet nu får mera. Kort sagt har den rödgröna stödpolitiken slagit fel. Den missar sitt mål och gynnar redan starka kommuner som växer. Den spär på byggbolagens vinster. står de kommuner som vill men inte kan bygga utan stöd. Det är tack vare konjunkturläget, låga räntor och stor efterfrågan som det byggs mer nu . Men nej, det är inte nog. Det byggs för få bostäder, och det som byggs är i stor utsträckning anpassat till dem som har råd att betala. Det kan handla om att inte kunna tacka ja till ett jobb eller söka en utbildning. Det kan handla om att inte kunna flytta till något eget när separationen är ett faktum. Det är också så att stigande ålder kan göra att behoven ändrar sig. Intresset för trädgården och garagehobbyn kanske har svalnat, och man vill förbereda sig för en ny fas i livet där utrymmena inte behöver vara lika stora. Men eftersom man börjar få svårt att röra sig och behöver omsorg behöver bostaden vara rymligare och tillgängligare . Bristen på bostäder är ett stort problem. Men det största, skulle jag vilja påstå, är att så få har möjlighet att byta bostad och att de bostäder vi redan har används ineffektivt. Det andra stora problemet – som är följden – är att många fortfarande står utanför eller inte kan välja det boende som passar dem. Om den här utvecklingen får lov att fortsätta, herr talman, kommer det att krävas extraordinära åtgärder för att skaffa fram tak över huvudet åt dem som – om de ens har en bostad – bor trångt eller med osäkra svarta andrahandskontrakt. har länge pekat på de höga flyttskatterna som ett problem. Ett annat problem är att det utanför de större städerna är så att man får ganska lite betalt för huset man säljer, som den lägenhet man skulle vilja flytta till – om den ens byggs – blir väldigt mycket dyrare att bo i. Om vi återigen tar lilla som exempel får man en ganska ny och bra villa för 700 000–. Den skulle säkert ha kostat det tiodubbla här i storstaden. ökar hushållens skuldsättning så till den grad att fortsätter att lägga fram förslag som ytterligare försvårar för många att komma åt en bostad att köpa och äga. Båda sakerna visar, menar vi i , på den klyvning som vi har och som har orsakats av regeringens ovilja eller oförmåga att göra verkliga reformer på bostadsmarknaden – reformer som får fart på nyinvesteringarna och hejdar prisutvecklingen, reformer som ökar rörligheten och förenklar för byggföretagen, reformer som gör att fler bostäder kan byggas och renoveras kostnadseffektivt och klimatsmart och energieffektivt, reformer som sänker trösklar och öppnar dörrar in på bostadsmarknaden och reformer som öppnar för en friare hyressättning och fler och blandade upplåtelseformer. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Bostadssamtalen vill vi helst glömma. Eftersom regeringen tyckte att det var viktigare att ha stöd av än att göra blocköverskridande och långsiktigt hållbara överenskommelser bidde det ingenting, för att anknyta till sagan om Mäster skräddare. Jo, det bidde kanske en tummetott – ett 22-punktsprogram där omfattande subventioner var den stora grejen. Där finns ingenting om enklare och snabbare planprocesser, en ordentlig översyn av instansordningen för överklagande eller ett förenklat strandskydd som gör att kommunerna själva tillåts bestämma mer. I stället får vi nya städer – en satsning som kunde ha betytt något om den parats med en verklig vilja att bygga ut den infrastruktur som skulle kunna göra den idén möjlig. Men det blir alltmer uppenbart att frågan om höghastighetståg har hamnat i ett dödläge. När en av de förmodade nya städerna, , inte kommer att nås av någon järnväg, eftersom regeringen inte tänker prioritera ny järnväg till i den nationella planen, undrar man ju hur det blir med de andra städerna. satsar 400 miljoner mer på järnvägen i vår budget och föreslår utöver det en modell med lånefinansiering till höghastighetsbanor. Mot det, herr talman, ska ställas den rödgröna urspårningen av järnvägsunderhållet. Är det meningen att man ska ta sig till de här nya städerna med hjälp av en subventionerad elcykel som man får i julklapp? Vi ser heller ingenting som på något sätt kommer att bidra till att stärka intresset för att bygga hyresrätter, utan snarare nya restriktioner mot att äga och förvalta sådana. Restriktionerna kommer i form av skatter, överimplementeringar av EU-direktiv och hyresgästers veto mot renoveringar. har i vår bostadsmotion lagt fram 28 förslag. Till det ska läggas 7 förslag som främjar hållbarhet och klimatnytta; det handlar om att bygga serietillverkade hus i trä och att energieffektivisera på ett sådant sätt att redan gjorda satsningar på förnybar fjärrvärme och närproducerad el kommer att främjas. När vi nu har varit överens med regeringen om att det ska inrättas ett nationellt centrum för energieffektivt byggande är det ytterst beklagligt att sjabblar bort alltsammans i en upphandling som de främsta aktörerna på området inte kunnat delta i. Passivhuscentrum i kommer att läggas ned, trots att det var dit bostadsministern valde att resa för att utlova pengar till rådgivning. Jag fick möjlighet att delta i en debatt om attacker mot blåljuspersonal. Men i stället för att i en sådan debatt peka ut vissa grupper och platser ska vi erkänna att planeringen inte alltid har tagit tillräcklig hänsyn till att miljöer ska kännas trygga för dem som bor och vistas där. satsar därför 70 miljoner mer än regeringen på ett särskilt stöd för åtgärder som är säkra och trygghetsskapande. Det kan handla om att få bort buskage och skymmande gathörn, att göra det omöjligt att från gångbroar ge sig på räddningstjänst, ambulans och poliser, att lysa upp ytor och skapa mötesplatser för människor, att förändra strukturer genom att blanda upplåtelseformer samt att få bort barriäreffekter som uppstått när vägar dragits fram och skärmat av bostadsområden från varandra. Det finns många bra sätt att bryta utanförskapet och få fler att känna sig trygga och säkra i sin utomhusmiljö. Det dåliga sättet är att inte skärpa lagar för att kunna ingripa när busschaufförer eller räddningstjänst attackeras och att inte tilldela polisen nog med befogenheter och resurser. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Bostäder ska också vara säkra att bo i. Radonbidraget återställs , och det ska återigen bli möjligt att söka pengar för att kunna kartlägga, mäta och sanera bort strålning. Den som utsätts för höga halter radon löper större risk att drabbas av lungcancer än rökare. Strålningen kan komma från berggrunden i marken huset byggts på och från byggmaterial i äldre hus. tycker att det var olyckligt att radonbidraget togs bort. Att det nu återinförs välkomnar vi. Många är överens om att bristen på kompetens är nästa stora bygghinder. Det är mycket arbetsmarknads- och utbildningspolitik i detta. Det handlar också om hur väl vi tar hand om och utvecklar den kompetens som de nyanlända har. Det saknas byggnadsarbetare, arbetsledare, ingenjörer och projektledare. Klagomål på långa planprocesser och övernitiska bygglovshandläggare kan ofta skyllas på bristande erfarenhet och hög arbetsbelastning. Lantmäteriet är en sådan myndighet där det skulle behöva anställas fler. Problemet är att myndigheten inte klarar av att behålla den personal som finns och att få söker sig dit. Därför är inte lösningen mer pengar till myndigheten utan en total översyn, där mer av Lantmäteriets uppgifter blir sådant som kan hanteras inom byggprojekten. Många förrättningar, till exempel att räkna ut andelstal i vägsamfälligheter, borde kunna göras med en enkel anmälan till myndigheten. Låt mig säga följande. Regeringen ändrade till slut bullerriktvärdena. Det är ett exempel på senfärdighet. Ett annat exempel är att trots att frågan om riksintressen har utretts avstår regeringen från att lägga fram förslag som gör att bostadsbyggande inte hindras av oklarheter om hur riksintressen ska tolkas. Det är få saker , förutom ekonomiska pålagor och regleringar, som mer uppfattas som en byggbroms än det exemplet. Regeringen borde presentera förslag om riksintressenas storlek, mängd och tolkning som vi kan ta ställning till här. Regeringen borde också göra verklighet av förslag om att på ett bättre sätt samordna planering av bostäder, arbetsplatser och infrastruktur mellan regioner och kommuner. Det är mycket regeringspartierna borde kunna åstadkomma när de nu går in på sista rundan av sitt maktinnehav. 5 NOOSHI DADGOSTAR (V): Jag börjar med att yrka bifall till reservation 2. Bostadsbristen är fortfarande för många en av de absolut viktigaste frågorna . Vart ska man flytta när kontraktet har gått ut? Hur ska jag ha råd med nästa månads hyra? Hur ska jag kunna flytta hemifrån? Hur ska vi göra när vi tänker skilja oss? har det byggts alldeles för få bostäder i . Det beror på att det knappt har funnits en ordentlig bostadspolitik, och det har inte funnits en politisk vilja att ändra på det. Ett antal företag har byggt några bostäder som de tjänar pengar på, och så har det varit bra med det. tycker att detta behöver ändras. måste kliva fram politiskt och se till att det byggs det antal bostäder som behövs av den kvalitet som vi tycker är värdig ett välfärdsland som . Bostäder är och ska vara en del av välfärden i . Det ska funka så att unga vuxna i 19–20-årsåldern enkelt ska kunna flytta till en egen bostad. Det kan inte vara föräldrarnas sak att lösa. Det kan inte rimligtvis fungera så att en ensamstående fembarnsmamma ska hitta en lägenhet till alla sina ungar. är inte , där föräldrarna ska spara ihop pengar till allt det som deras egna barn behöver i livet – universitet, flytta hemifrån, eventuellt klara av en sjukdom. I har vi en gemensam välfärd där vi hjälps åt med detta. Då blir det billigare och mindre stressfullt för oss alla. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik vill se att behovet av bostäder i större utsträckning följs upp och planeras, så som sker på många andra välfärdsområden. Det kan gälla behovet av sjukvård, byggande av skolor och annat. Efter 90-talet verkade det som att frågan hade lösts. Bostadsbristen var borta för alltid. Det visade sig vara fel. Därför tycker vi att det är rätt att statsbudgeten innehåller satsningar på ökat bostadsbyggande. Det behövs ett politiskt agerande för att fler bostäder faktiskt ska byggas. Det kan tyckas självklart, och jag önskar att vi vore mer överens om det i kammaren . Det behövs verkligen hyresrätter till rimliga hyror. Vad hade alternativet varit? Jo, att inte göra någonting alls – att vi skulle göra det de borgerliga partierna i kammaren föreslår, nämligen att inte satsa en enda krona på byggandet av fler hyresrätter med rimliga hyror. Då hade det varit 10 000 sådana hyresrätter färre . Unga Skövdebor och Uppsalabor, unga tjejer och killar i hade inte fått en hyresrätt till rimliga hyror. I stället vill ni att ungdomarna ska tvingas belasta sina stackars föräldrar eller att bara de med stora arv ska klara sig. Allt ska handla om vilka föräldrar man har valt och att de sedan ska hjälpa efter bästa förmåga. vill att vi ska ta fram en bostadspolitik som ger frihet både till barnen och till föräldrarna. Nästa steg är att införa statliga lån för nyproduktion av hyresrätter. Då minskar riskerna för byggandet av nya hyresrätter. Det skulle kunna tredubbla byggandet. Allmännyttan kan då lätt sätta igång nyproduktionsprojekt. I stället för att bygga få dyra hyresrätter kommer statliga lån att leda till att bostadsbyggandet förändras. Vi får vänja oss vid att det i stället byggs fler hyresrätter med lite lägre hyra per bostad. Vi behöver komma bort från de dyra nyproduktionshyrorna, de så kallade presumtionshyrorna, och ha vanliga hyror även på nyproduktionen. Den marknadsstyrda bostadspolitiken har nått vägs ände. Vi ser nu hur många bostäder byggs på spekulation. Det driver i sin tur upp priserna för vanliga familjer som bara vill ha någonstans att bo. Många har köpt både en och två lägenheter eftersom de har hört att det är så man tjänar pengar . Den så kallade bostadskarriären har byggt på bostadsprisernas eviga uppgång, och det har visat sig vara ohållbart. Det har gjort bostäder till något som ska handlas med, inte något att bo i och för barnen något tryggt att växa upp i. Det har gjort att det i vissa fall har blivit omöjligt för vanliga löntagare att på ett relaxed och avslappnat sätt hitta en bostad som passar. tror jag att detta sätter skräck i dem som har skuldsatt sig upp över öronen för att komma in på bostadsmarknaden. De är så oroliga för att bostadspriserna ska sjunka att vissa av dem kämpar för att fler bostäder inte ska byggas i området. Jag menar att det här splittrar människor och skapar otrygghet och osäkerhet . förväntas dessa personer öka sina lån ytterligare när barnen växer upp, eftersom alldeles för få känner trygghet i att det ska finnas lättillgängliga bostäder för ungdomarna när de växer upp. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Alla inser att denna situation är ohållbar, att priserna är ohållbara, att prisutvecklingen i är ohållbar för människor och för ekonomi, att bostadsbyggandet måste vara behovsstyrt och planeras i förväg och forskas på och att det måste byggas med kvalitet och med omsorgsfullt och demokratiskt stadsbyggande som viktiga principer, inte i första hand spekulationsdrivet eller helt och hållet konjunkturdrivet. Om vi blir fler behöver vi bygga mer. Så enkelt är det. För detta vill se ett gemensamt ansvar. Bostaden kan aldrig i första hand handla om något vi ska tjäna pengar på, utan den ska vara något att bo i. vill därför inleda en övergång till ett bostadsbyggande som gör att varje ung har en bostad som väntar på henne eller honom när hen fyller 20 eller 21. Vi vill se en bostadsfinansiering och ett risktagande som ligger mer på det gemensamma och en allmännytta som ska bli större för att kunna bygga till lägre hyror och sätta press på den lokala, privata marknaden. Vi vill också skapa ett nationellt byggbolag för att med goda arbetsvillkor bygga bra bostäder för fler än bara de som har råd att lägga ut mycket pengar. De nya livsmiljöer som byggs upp ska hålla i många framöver. Det är därför av särskilt värde att det nu inrättas två nya anslag, dels för att åtgärda radon i bostäder, dels för innovativt och hållbart byggande. Hög arkitektonisk kvalitet och offentliga rum vi alla kan dela är viktiga för vårt välmående. Vi gör nu satsningar på forskning om social bostadspolitik. Det ska leda till att det byggs upp en större forskning om bostadsbyggande och de livsmiljöer som finns runt omkring oss, som betyder så mycket för oss i vardagen. Vi fokuserar även på digitalisering av samhällsbyggnadsprocessen, som även den kommer att höja kvaliteten på boendemiljöerna som byggs . Så skapar vi ett samhällsbygge för framtiden. Då är det synd att de borgerliga partierna vill ta bort alla satsningar för framtidens byggande och på byggande av hyresrätter med rimliga hyror. Regeringen och lägger fem gånger mer på detta än vad den borgerliga regeringen gjorde under sin period – och givetvis mycket mer än vad de borgerliga partierna gör i sina budgetmotioner. Vi gör den största satsningen , men mer behövs. I de borgerliga budgetmotionerna är det samma visa som alltid. När sjukvården behöver mer pengar, skolorna behöver bli bättre och det behövs fler hyresrätter med rimliga hyror vill de borgerliga ha 30 miljarder i skattesänkningar. Bara på sjuka och arbetslösa sparar in 4 miljarder för att betala skattesänkningar till sina kärnväljare. De introducerar åter den dyra och ineffektiva sänkningen av arbetsgivaravgiften för unga, något som bara skänker pengar till stora företag. För att man ska få en känsla av vad detta innebär kan jag berätta att skattesänkningar skulle kunna betala för tiotusentals sjuksköterskor. sparar in 12 miljarder på arbetsmarknadspolitik och hjälp till arbete, vilket framför allt slår mot nyanlända. sparar över 8 miljarder på sjuka och funktionsnedsatta och drar ned på bostadstillägget för samma grupp. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Liberalernas skattesänkningar går nästan bara till de absolut rikaste. De träffar i princip de grabbgäng som sitter med helrör på Stureplan på fredagskvällarna. Liberalerna gör störst satsningar på denna grupp. Man sänker skatten med 22 miljarder för dem med absolut högst inkomster. De med lägre inkomster får noll kronor, och de med sjukersättning får höjd skatt och sänkt bostadstillägg. budgetmotion ger den rikaste tiondelen 13 gånger mer än dem med lägst inkomster. De borgerliga har inget nytt att komma med. De har inga förslag för framtiden, inga visioner och inga tankar om vad framtiden för vårt land är. Signalen från de borgerliga är den gamla vanliga: Den ensamstående mamman som kånkar matkassar från förskolan och hem ska betala skattesänkningar för Danderydsmiljonärerna. För den skolelev som inte får tillräcklig hjälp med läxorna drar de in lärartimmar eftersom det finns några miljonärer i Stockholmskommuner som behöver skattesänkningar. För den hyresgäst som räknar pengarna för att få ihop till mat och kläder vill de införa marknadshyra så att hyresvärden blir ännu rikare när hyran höjs med 50–. Alternativen i svensk politik är tydliga. Vi har en höger som vill fortsätta skära ned på välfärden och sänka skatten för de högavlönade. Notan vill de skicka till oss andra, som arbetar och sliter , och göra vår välfärd allt sämre. Det är en dålig idé. Jag vill minska klyftorna. Jag vill inte ha rikare rika; jag vill ha rikare fattiga. Jag vill att vi ska ägna oss åt ekonomisk utjämning . är det val, och då får väljarna bestämma framtiden för . 6 (M) replik: Jag instämmer med i att det är lite speciellt att debattera bostadspolitik med , för det känns som att debattera med någon i ett parallellt universum. kan man tro att är ett oppositionsparti fastän de tvärtom är en del av regeringsunderlaget. Utmärkande för Vänsterns bostadspolitik, i den mån det finns någon, och även för Nooshi Dadgostars inlägg här är inte allt man är aktivt och positivt för utan allt man är negativ till och emot. Jag har precis som tidigare roat mig med att gå igenom bostadspolitiska motioner under både innevarande och tidigare riksdagsår. Där finns inte en enda åtgärd som syftar till att få fler bostäder. Det enda man är för är de byggsubventioner som man vill genomföra och även har varit med på. slåss alltså med näbbar och klor för att stoppa in skattepengar i privata företag – företag som dessutom inte har problem med sina vinstmarginaler. Jag vill att Nooshi Dadgostar utvecklar detta. Med tanke på den bostadsutmaning vi står inför: På vilket sätt vill bygga bort denna? Man kan inte ha en bostadspolitik som bara går ut på att stoppa saker. måste man också vara för något. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Kan inte du, Nooshi Dadgostar, räkna upp era tio viktigaste förslag för att få fler bostäder i ? Jag lovar att du inte får ihop så många, men gör ett försök. 7 NOOSHI DADGOSTAR (V) replik: Både jag och är i viss mån för subventioner. vill subventionera städhjälp till rika familjer. vill subventionera ett ROT-avdrag som framför allt går till dem som tjänar mest. är också för dagens ränteavdrag, som egentligen är en subvention till banken. Politik bygger till viss del på att vi ska göra investeringar och satsningar. Vi menar att även hyresrätter behöver subventioneras. Men det räcker inte. Dagens investeringsstöd har gett tusentals nya hyresrätter, vilket vi är glada över. Men vi vill förändra finansieringssystemet för bostadsbyggande och införa statliga lån så att man kan bygga många fler hyresrätter. Jag nämnde att det kommer att leda till att det byggs uppemot så många hyresrätter eftersom man slipper ha en egen kapitalinsats. Avkastningskraven sänks väsentligt om man har ett gemensamt risktagande. tittar en statlig utredning på detta.