prot · H409116 · 2017-05-30 00:00:00 — Den formella metod vi har för att åstadkomma detta är att enligt är skyldig att bedriva tillsyn och vid behov vidta åtgärder för att säkerställa att det sker ett samråd och att de krav som ställts fast vid samrådet sedan följs. Verksamhetsutövaren är å sin sida enligt skyldig att göra en anmälan till om så kallat 12:6-samråd, om skogsbruksägaren kan komma att väsentligt ändra naturmiljön. I föreskrifter och allmänna råd om anmälningsskyldighet, enligt 12 kap. 6 § i , anges dessutom att skogsbruksåtgärder i nyckelbiotoper ska anmälas till . Skogsområdet behöver inte vara registrerat som en nyckelbiotop av för att omfattas av kravet. Om det finns misstanke om brott är skyldig att göra så kallad åtalsanmälan. Det är av stort värde och vikt att vi vet vad som finns i skogen, och registreringen av nyckelbiotoper är ett viktigt arbete. Jag tycker att det är angeläget att vi får igång det i hela landet. Men skyldigheterna enligt är formellt sett inte beroende av detta, utan de lagar som beslutar om gäller självklart kontinuerligt, på samma sätt som myndigheternas arbete är kontinuerligt. Jag vill också svara tydligt på fråga angående information. Jag fick informationen om det beslut som fattat från samma källa som , genom att läsa om det på . Jag hade inte fått någon information på förhand. 136 (V): Det är anmärkningsvärt att ett sådant viktigt beslut fattas på de premisserna och att ansvarig minister, vilket miljöministern är, för att vi ska uppnå till exempel miljökvalitetsmålet Levande skogar inte informeras och konsulteras innan ett sådant beslut fattas. Det är mycket anmärkningsvärt. Jag vill också tacka för svaret vad gäller samråd. Där är jag och ministern helt överens. Det står i 12 kap. 6 §. Det finns också inskrivet i riktlinjer, om områden med nyckelbiotoper. Men då blir min fråga till : Hur ska man kunna bedriva samrådet i hela nordvästra ifall man inte längre identifierar och registrerar nyckelbiotoper? Om man inte vet var de områdena finns är det väldigt svårt att ha ett samråd kring det. Vi riskerar att missa politiskt uppsatta mål, till exempel om att skyddsvärda skogar inte får avverkas, och vår politiska målsättning överlag om att få levande skogar. Det är ett av miljökvalitetsmålen, som vi inte når. Då menar jag att ansvarig politiker inte kan gömma sig bakom en myndighet och säga: Det är de som har fattat det här beslutet, och jag kan inte göra någonting. Du kan agera, ! Jag tycker inte att lednings förfarande är okej. Jag tycker att du ska markera väldigt tydligt att om man inte har något alternativ och någon bättre metod får man återgå till det som fanns tidigare, med inventering och registrering av nyckelbiotoper. Håller inte miljöministern med mig om det? Jag skulle också vilja fråga: Kan en myndighet verkligen frångå politiska målsättningar och uppdrag hur långt som helst? Vi kan tänka oss en parallell till trafikpolisen. Om de tycker att kontrollen av nykterhet i trafiken inte fungerar särskilt bra ska de då lägga ned den? Och om Sida tycker att utbetalningar av bistånd fungerar på ett dåligt sätt, ska Sida därför sluta att betala ut bistånd till utvecklingsländer? Om myndigheterna skulle göra det tror jag att man skulle agera politiskt. Man skulle säga: Nej, här är politiskt uppsatta mål i fara. Så här kan ni inte göra! Det är precis den sortens reaktion jag vill se, både från miljöministern och från landsbygdsminister , som jag har haft den här diskussionen med tidigare. säger att det är en paus man har tagit. Som jag har förstått det ska pausen av inventering och registrering av nyckelbiotoper gälla fram . Vet miljöministern något mer om det? Är det fram som gäller? Kan vi skynda på det, så att pausen blir kortare och så att inventeringen och registreringen kan komma igång igen? Avslutningsvis vill jag fråga vad miljöministern egentligen anser om hantering av allt det här. Ansvarig minister får informationen när hon läser tidningen till morgonkaffet. Det är ett stort och omfattande beslut som hotar politiskt uppsatta mål. Vad anser miljöminister om hantering av det här? 137 (MP): Trakthyggesbruket har tillämpats i stor skala i , och det har inneburit omvälvande förändringar av det svenska skogslandskapet. Skogar med olika slags träd i olika åldrar har ersatts med planteringar av likåldriga träd av samma sort. Men det finns fortfarande en del så kallade kontinuitetsskogar kvar i . Och en del finns i områdena i nordvästra som vi nu diskuterar. Jag och många med mig inom miljörörelsen är oroliga för vad som ska hända under den här så kallade pausen. vill se att inte bara gamla kontinuitetsskogar – de flesta kanske ska skyddas helt, men en del kanske kan brukas kontinuerligt som man har gjort genom tiderna – utan även andra skogar ska ha en brukningsmetod som skapar skogar med olikåldrade träd, lövinslag och kvarlämnad död ved. Hyggesfria skogsbruksmetoder främjar nämligen den biologiska mångfalden, friluftslivet, turismen, rennäringen och kulturmiljövärdena. Vi skulle vilja att anslaget som ministern talar om utökas, till exempel till information om hyggesfria brukningsmetoder. Vi vill också se ett omställningsstöd till skogsägare som vill ställa om från trakthyggesbruk till hyggesfritt skogsbruk, precis som det går att få stöd för omställning från konventionellt till ekologiskt jordbruk. Jag har förståelse för att ministern inte kan säga riktigt vad regeringen tycker om det. Men eftersom regeringen har en uttalad vilja att öka satsningen på ett variationsrikt skogsbruk vill jag fråga ministern hur regeringen arbetar för att förverkliga det. 138 Miljöminister (MP): Att vi behöver göra ytterligare insatser för att nå miljömålet Levande skogar är mycket tydligt. Jag uppfattar det som att vi som deltar i debatten är överens om det. Regeringen har en tydlig ambition om att skyddsvärda skogar inte ska avverkas och att miljöhänsynen i skogsbruket ska öka. Detta är ett ansvar för såväl staten och kommunerna som skogsbruket självt. Det är också huvuddel i de samtal som förs om utformandet av ett nytt skogsprogram. Vad är de olika rollerna? Vem ska göra vad? Staten har flera roller i detta, att utveckla nya, och att sprida kunskap om, hållbara bruksmetoder. Informationsinsatsen är en sådan. Vi har också ett ägaransvar. Jag besökte den skog där experimenterar med att försiktigt närma sig en kontinuerlig skogsvård. En tydlig sak är att det är en helt annan upplevelse att vara i en skog som har brukats eller avverkats med hänsyn till en ny miljö. Det är tydligt för såväl ögat som de ekologiska sammanhangen att det är en helt annan skog. frågade om tidpunkten. Jag har nåtts av samma information, att har fattat beslutet om att arbetet med att utveckla nya metoder ska pågå året ut. Jag har uppfattat att man sedan har en tanke om att använda en metod som ska fungera i de olika skogstyperna i . Jag tycker att det är angeläget att det blir en registrering av nyckelbiotoper i hela landet så fort som möjligt. Frågan gällde samrådet. Jag vill upprepa att samrådsplikt enligt är den del som är mitt ansvar. Samrådet är inte kopplat till registreringen. Det är verksamhetsutövarens ansvar, i den här lagstiftningen som i all lagstiftning, att känna till lagen och agera i enlighet med den. Myndigheten har fattat det aktuella beslutet på egen hand och inom sitt ansvarsområde. Det görs en liknelse med trafikpolisen, och jag har faktiskt kännedom om ett exempel där trafikpolisen har gjort motsvarande i samband med att det infördes miljözoner för tunga fordon. Man fick bara köra där med etanolbuss, men polisen konstaterade att man inte kunde göra några mätningar, så man upphörde med den typen av kontroller. Jag som ansvarig kommunpolitiker blev då väldigt upprörd över detta. Det finns också liknande fall. Reaktionerna på det här beslutet har varit starka. Men frågan handlar återigen om samrådet. Det finns ingen direkt koppling till registrering, och det gäller självklart kontinuerligt. 139 (V): Tack för det svaret! När det gäller samråd tycker jag att det finns en koppling. Jag vet vad som står i 12 kap. . Men riktlinjer handlar ju om att om det är en skyddsvärd flora och fauna, till exempel nyckelbiotoper, ska man inleda ett samråd. är också mer detaljerad om hur det samrådet ska gå till. Om man inte vet om det finns en nyckelbiotop, hur ska en skogsägare då kunna inleda ett samråd? För mig är det helt uppenbart att det här är politiskt uppsatta mål som vi riskerar att missa. Det är då som man som ansvarig minister måste gripa in, precis som jag tror att ministern – dåvarande lokalpolitikern i – agerade när polisen inte gjorde sitt jobb. Då slog man näven i bordet och sa: Nej, så här får ni absolut inte göra. Jag skulle vilja se precis samma politiska resoluta agerande från ansvarig minister . Det går att ge i uppdrag att från och med nu återuppta registrering och inventering av nyckelbiotoper som man arbetar fram en metod som kan komplettera den befintliga metoden. Jag förstår inte, , varför det skulle vara så svårt. Vi skulle vinna så mycket på det, och vi skulle skingra så många frågetecken och mycket osäkerhet som den här pausen av inventering och registrering av nyckelbiotoper har skapat. Jag tycker att det är dags för lite mer av politisk handling. Jag vill tacka för den här debatten. 140 Miljöminister (MP): I debatten om hållbart skogsbruk, som i alla debatter, finns det en bred överenskommelse och en gemensam syn om att vi behöver göra mer för att göra hela det svenska skogsbruket hållbart. Formellt skydd är en del. Det frivilliga skyddet är en annan del. Att utveckla hållbara bruksmetoder är en tredje del, och vi behöver arbeta med alla dessa delar. Lagstiftning är självklart en viktig grund, men att utveckla nya metoder och sprida dem är likväl en viktig uppgift. De informationsinsatser som görs för att sprida hållbara bruksmetoder är ganska små. Jag hoppas att de ger effekt, men det behövs mycket lärande. Det viktigaste är nog att man pratar med varandra inom branschen. I arbetet för att utveckla ett nytt skogsprogram måste man diskutera vilka de olika rollerna är och hur man ska stötta varandra för att nå framåt – detta för att verkligen skydda våra skogar för framtida generationer. Överläggningen var härmed avslutad. § 19 Svar på interpellation 2016/17:457 om Natura 2000 på norra 141 Miljöminister (MP): har frågat mig om jag och regeringen gör en samlad bedömning inför det eventuella utlysandet av nya stora Natura 2000 på norra , och vilka faktorer som i så fall ingår i den bedömningen, gör en konsekvensanalys av vilka långsiktiga konsekvenser nya stora Natura 2000 på norra kan få för kalkbrytande företag, särskilt vad gäller tillstånd för täktverksamhet samt gör en bedömning av hur det befintliga naturskyddet i området fungerat på medellång sikt och vilka lärdomar man kan dra av det. På norra finns värdefulla naturområden med höga naturvärden som bidrar till turistnäringen, varav flera ingår i det europeiska 2000. gav regeringen länsstyrelserna i uppdrag att lämna förslag till nya Natura 2000-områden och kompletteringar av redan föreslagna områden för att åtgärda de brister i nätverket 2000 som framgår av utvärderingar samt eventuella andra nationellt identifierade brister i nätverket. Uppdraget skulle redovisas till och genomföras enligt riktlinjer. i redovisade sin del av uppdraget till . Efter genomgång och redovisning beslutade regeringen att föreslå nya områden och ändringar i befintliga områden på . För två av de områden som föreslog 2015 bedömde att kompletterande utredning behövdes och att utredningen skulle omfatta riksintresseområdet Filehajdar, Hejnum hällar och Kallgatburg. återkom med förnyade förslag. Efter genomgång och bedömning föreslog områdena Hejnum hällar och Bälsalvret som nya Natura 2000-områden samt utökningar av de befintliga Natura 2000-områdena Bojsvätar och Hejnum Kallgate. hade även föreslagit området Forsvidar som ett nytt Natura 2000-område samt en utökning av det befintliga Natura 2000-området Filehajdar, men dessa områden ingår inte i förslag till regeringen. förslag från bereds i . fördelade och Havs- och vattenmyndigheten totalt till för skydd och skötsel av värdefulla områden, friluftslivsinsatser samt åtgärder för havs- och vattenmiljön. Insatserna stärker det lokala näringslivet och skapar sysselsättning. 142 (M): Tack, miljöministern, för svaret! Denna fråga har vi debatterat i . Jag har kanske främst gjort det med näringsminister , men jag kan konstatera att den var uppe på dagordningen redan när var samhällsbyggnadsminister. Den har också behandlats när var miljöminister. Den har delvis behandlats när var miljöminister, och ligger den på bord. Detta är en lång process, men jag ska inte uppehålla mig vid och berätta historien en gång till utan snarare säga något om var vi står . Innan hade sin presskonferens , då hon utlyste de nya stora områdena, hade man skickat tillbaka en del av förslaget från i . Det handlade om och rörde Filehajdar. Filehajdar är väldigt intressant, eftersom största kalkbrytande företag har planer på att starta täktverksamhet där inom 10–. Om man jämför förslaget då och ser man att det har justerats en del, men det finns fortfarande rum för kompromisser. Man kan hitta ett samspel mellan både näringslivsintressen och skydd av värdefull natur. För det ska sägas: Det här är skyddsvärda områden. Jag tror att det runt Kallgate, som utgör av de totalt som föreslår, finns goda skäl för skydd och även möjlighet till orientering, naturturism och många andra saker som kan ge arbetstillfällen långsiktigt. Man ska nog dock akta sig för att skjuta med den stora bössan i sin jakt att bara skydda så mycket areal som möjligt. Låt oss ta Bojsvätar som exempel. Det är ett rikkärr, och man bör fundera på om det kan gå att återskapa någonstans i närheten och i så fall med vilka ekosystemtjänster som följd. Man kan titta på befintliga Natura 2000-områden i närheten. Det finns exempelvis ett Natura 2000-områden på Filehajdar , vilket utlystes för att skydda nipsippan. Efter det har man lyckats flytta nipsippan och plantera den på andra ställen med en bättre ekologi och mångfald som följd, vilket är välkommet. hotas nipsippan på Filehajdar snarare av rådjuren, och det är en annan utmaning. Om man kan hitta ett sätt att inte utlysa till exempel Bojsvätar som Natura 2000-område kan man helt lugnt och säkert veta att cementindustrin kommer att finnas kvar. Men som man gör det och åtar sig att göra en insats för att bevara rikkärren någonstans finns det för den här regeringen en möjlighet till en stor politisk vinst. Från början innebar förslaget att man utlyser till Natura 2000. Om man utlyser Kallgate men utesluter Filehajdar och Bojsvätar får man utlysa mer än dubbelt så mycket. Det här är ett gyllene läge om man vill skydda mycket värdefull natur men visa att man är pragmatisk och kan se värdet i att naturintressen och näringsintressen kan samspela. Om man tittar på den stora bilden är det välkommet att vi på norra har ett företag med stor investeringspotential, som inte bara håller på med cement utan också vattenlagring och annat som ju är stora utmaningar för oss året om. 143 Miljöminister (MP): Jag finner anledning att säga några ord om hur arbetet att utse Natura 2000-nätverk går till. Jag gissar att ledamoten känner till att detta regleras i art- och habitatdirektivet. Det utgår från vetenskapliga kriterier, som specificeras i direktivet. De tar fasta på värden för ingående arter och livsmiljö. Detta är vad som ligger till grund för arbete. Det är detta som granskas av , som sedan ger förslag till regeringen. Arbetet är väldigt tydligt reglerat. På finns många värdefulla områden, och det är viktigt att det finns många olika typer av områdesskydd. Jag är självklart väldigt stolt över att regeringen tog beslutet att till föreslå en utökning av området Bästeträsk. Denna utökning utgör ett viktigt komplement till Natura 2000-området. Det är tydligt att detta europeiska nätverk av Natura 2000-områden inte är färdigutbyggt. Kommissionen är väldigt tydlig när det gäller detta, och det är även tydligt i de handlingsplaner som finns. Detta var en av bakgrunderna till att regeringen gav i uppdrag att lämna förslag på nya Natura 2000-mål. Det gjordes bland annat för att man skulle titta på hur områden hängde samman och hur de representerar naturen, inte minst den del av naturen där vi ser brister och habitatförluster. Uppdraget genomfördes självklart i enlighet med de vetenskapliga kriterierna och redovisades för . Vad gäller områdena på , som jag beskrev tidigare, har man funnit anledning att titta ännu närmare på vad som finns i området och vad som behöver skydd. Det ska bidra till förbättrad bevarandestatus för vissa arter och livsmiljö, som dock också ska vara omistliga för nätverket. Detta är en av anledningarna till att inte har tagit med alla de områden som har fört fram. Kriterierna är alltså stränga. Arbetet går inte alls ut på att skydda så mycket som möjligt. Ett kriterium för Natura 2000, om man vill ingå i nätverket, är att området är omistligt. Vi har även andra skyddsmetoder i . Det är inte självklart att bara för att något är skyddsvärt ska det ha Natura 2000-status. Det handlar om att göra ett nätverk. Jag kan därför dela ledamotens bild av att det inte finns något egenvärde i att skydda mycket för Natura 2000. Målet är att ha ett nätverk som hänger samman och som är ekologiskt representativt. Vad detta är bygger på vetenskapliga kriterier och inget annat. 144 (M): Tack, ministern, för detta svar! Jag stämmer kanske inte in till i beskrivningen att det helt och fullt är och art- och habitatdirektivet som är ”boven i dramat”. Det finns ganska stora skillnader mellan hur vi ser på Natura 2000 i unionens olika länder. I finns exempel på att man bygger vindkraftverk i stor skala vid Natura 2000-områden. I är vi tveksamma till om man ens kan få göra myggbekämpning i Natura 2000-områden. Det finns alltså en viss skillnad. Det har åtminstone sagts från regeringen att detta handlar om det som är ett tillägg till sådant som pekade ut som brister, det vill säga andra nationellt identifierade brister i nätverket. Detta är sådant som vi själva i någon mening är rådiga över. Det handlar inte om några fladdermöss eller tumlare utan om hur vi ser på den skog som finns på dessa platser. Vi funderar på om vi tycker att det är tajga eller om det är trädklädd betesmark. Man kan fundera på om det finns någon mark på som aldrig har betats. Jag tror att det är svårt att hitta sådana biotoper, snarare tvärtom. Jag vill förresten säga att jag hade fel benämning i mitt första inlägg. Det är inte runt Kallgate som det är utan runt Hejnum hällar. De ligger nära varandra. Jag var kanske lite förvirrad förut. När det gäller förslaget och den kommande regeringsprövningen hoppas jag att regeringen ändå tittar på de insatser som har gjorts i närområdet, till exempel för nipsippan, återställandet av våtmarker, gäddfabriken som har byggts, naturleder som privata finansiärer har tagit initiativ till och genomfört. Dessa leder är populära. Förhoppningsvis har man en helhetsbild när man funderar på vilket skydd som ska införas. Jag tror också att man bör tänka ett steg längre. Natura 2000 är ett välmenande naturskydd. Det är ett bra nätverk. Det finns brister, men överlag är det ett fungerande nätverk. Det som är problematiskt är kanske inte just detta utan steg nummer två, det vill säga den separata process då man ska ansöka om täkttillstånd. Även om man inte utlyser Filehajdar, som är det ställe där man vill bryta kalksten, finns det en risk att man med liggande förslag får det svårt att få detta tillstånd, eftersom man måste kunna visa på nollpåverkan i stora områden runt omkring. Bojsvätar är intressant eftersom det är ett rikkärr. Även om det kanske bara påverkas till någon liten procent, och även om detta rikkärr går att flytta och ha någon annanstans, går det kanske inte att visa på nollpåverkan. Då har man ändå satt stopp för denna brytning. Detta är avancerad materia – det är jag den förste att erkänna – men jag hoppas att det kan räcka med att jag uppmanar regeringen att titta på hur förslagen blir. Detta gäller inte bara i det första skedet, utan det gäller också hur förslagen kan komma att påverka framtida täktverksamhet. Natura 2000 har en ganska stor skyddszon runt omkring sig, vilket kommer att påverka denna näring långsiktigt. 145 Miljöminister (MP): Även om jag inte är i närheten av den kunskap som verkar ha på detta område är det självklart trevligt att stå här och diskutera väldigt skyddsvärda områden. Att skydda dessa områden har flera typer av värden. Natura 2000-redskapet handlar om naturvärden och ekologisk representation, men det finns även andra viktiga åtgärder som är en del av hela arbetet. Dessa handlar om tillgänglighet, friluftslivets tillgång till området och kopplingar till turism och annan upplevelsebaserad näring. I detta sammanhang finns ett brett arbete för att ska leva i alla dimensioner. De specifika besluten, som ligger på regeringens bord, är under beredning, och jag hoppas att det finns respekt för att jag inte föregår denna genom att kommentera. 146 (M): Tack, ministern, för svaret! Detta är komplicerad materia. Det handlar inte bara om svåra namn på platserna, utan det är också avancerat i meningen att Natura 2000 inte är helt lättöverskådligt – detta är jag den förste att erkänna. När det gäller den kommande regeringsprövningen hoppas jag ändå att regeringen kan titta på förslaget – inte bara på kort sikt utan även på hur de tidigare naturskydden har kunnat samverka och på hur vi kan få ett ändamålsenligt skydd för hela området. Om man dessutom tittar på sysselsättningseffekter och annat ser man tydligt att det inte bara är de 300–400 jobben på som påverkas. Det gäller även jobb i hela landet i anslutande hamnar. Man kan fundera på varifrån cement ska komma om inte från . Vi har hört exempel på att kalk har skeppats in från . Är detta riktigt resurseffektivt 2017? Man kan också fundera på vad vi ska använda i stället för cement. Dessa frågor är jättestora. Vi talade om skog tidigare. Jag tror att vi kommer att bygga mer biobaserat och mer i trä , men jag tror inte att vi har råd att sluta bygga med ett material och att tacka nej till det. Vi kommer nog att behöva bygga mer i alla material, och cement har ju vissa egenskaper som trä inte har. Jag hoppas att regeringen kan titta på detta med en holistisk syn – att man kan titta med lite helikopterperspektiv – och fundera på såväl kort sikt som på medellång och lång sikt. Detta är en viktig näring för . Det finns mycket att säga i denna fråga, och jag hoppas att miljöministern känner sig lite mer upplyst . 147 Miljöminister (MP): Tack, , för denna upplysande diskussion! Den genomlysning gällande Natura 2000-områdena som regeringen har gett länsstyrelserna i uppdrag att göra har föregåtts av gedigna inventeringar och samrådsprocesser. Huvuddelen av den prövning som vi gör på vilar – tack och lov – inte på att jag ska kunna uttala områdena eller i sak kunna detta. Det finns sakkunskap inbyggd i beslutsunderlaget, och det är detta som är basen för den beredning som vi gör i . Överläggningen var härmed avslutad. § 20 Svar på interpellation 2016/17:510 om myggbekämpning vid nedre 148 Miljöminister (MP): har ställt ett antal frågor till mig om den så kallade BTI-metoden för myggbekämpning och om jag avser att stödja utvecklingen av SIT-metoden mot översvämningsmygg. Bekämpning av översvämningsmygg är till stor del ett regionalt ansvar – det gäller exempelvis skötselåtgärder som slåtter och bete. Stöd för bekämpning har utgått bland annat från olika insatser i det svenska landsbygdsprogrammet, som är förvaltande myndighet för. har på regeringens uppdrag studerat effekterna av bekämpningen med BTI för att säkerställa att denna bekämpning inte har negativa effekter på den känsliga miljön.