prot · H5094 · 2017-09-14 00:00:00 — Överläggningen var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2016/17:604 om regelverk och krav på cisterner 164 Statsrådet (MP): Då går vi över till den brännheta politiska men kanske lite surare frågan om regelverket för krav på cisterner. har frågat mig hur jag ser på det faktum att myndigheternas lösning nu är att inte ställa krav på att kontroll av konstruktion och tillverkning av cisterner ska utföras av ackrediterade kontrollorgan och att det räcker med byggherrens egenkontroll under byggnadsskedet. Frågan om kontroll av cisterner har, som för fram, varit uppe tidigare. Den hade då sin upprinnelse i att krav på cisterners egenskaper reglerades i två olika myndigheters föreskrifter, och . införlivade 2013 europeiska konstruktionsstandarder, så kallade eurokoder, i byggregelverket. Eurokoderna omfattar alla typer av konstruktioner och byggnader, som till exempel sjukhus, höghus och arenor utöver cisterner. Enligt plan- och bygglagstiftningen, PBL, ansvarar byggherren genom egenkontroll för att säkerställa att konstruktionen uppfyller samhällets krav. Krav på kontroll av någon typ av ackrediterat kontrollorgan, som för fram, skulle kräva en ändring i PBL. bedömning är att det inte finns underlag som motiverar en sådan ändring . Att ha tredjepartskontroll under tillverkningen skulle därutöver föra med sig kostnader. Inom ramen för PBL arbetar dock för att största möjliga säkerhet ska råda för alla konstruktioner. När det gäller cisterner planerar de att lägga fram ett nytt författningsförslag med regler för dessa och hur verifiering av bärförmågan ska gå till. föreskrifter om användning och kontroll av trycksatta anordningar träder i kraft . Föreskrifterna innehåller krav på kontroll av cistern under användning. Föreskrifterna innehåller även krav på kontroll av cistern före trycksättning, när en cistern sätts samman med andra anordningar. Slutligen vill jag informera om att kommittédirektivet till den pågående utredningen om en genomgripande översyn av byggregler med mera inkluderar uppdraget att se över avgränsningen för bemyndigande mellan olika myndigheter som utfärdar föreskrifter inom byggområdet. 165 (C): Tack, , för att du kom till kammaren och levererade detta svar! Det är som jag tar upp denna mycket allvarliga fråga om miljö och säkerhet i en sådan här debatt. stod jag här och diskuterade saken med din företrädare , som då lovade mig att en lösning var på väg. Tyvärr kan vi utläsa av svar att även om saker har hänt har otydligheten snarare ökat. I stället för den dubbelreglering som det gavs löften om att åtgärda har vi nu en situation där ingen har ansvar för kontrollen annat än utvändigt. ansvar sträcker sig inte längre än till det rent byggnadstekniska – det handlar om att konstruktionen klarar av yttre påverkan från väder och vind och från laster av snö och packad is. Det utgör en stor fara för miljön, för samhället och för människors liv och hälsa när ingen myndighet längre åtar sig att genomföra kontroller av själva cisternens funktion – det handlar om att man på ett säkert sätt och över mycket inuti behållaren kan förvara oljor och kemikalier. Den situation som kommer att råda efter , när kontrollansvar upphör och vi i stället för en dubbelreglering får en begränsad kontroll, leder till en osäkerhet som gör att industrin drar sig för att dra igång sådana här byggprojekt. Branschen har tagit kontakt med mig igen för att försöka få dig och mig att förstå att det ytterst är regeringen som har ansvaret om en olycka skulle ske då cisterner börjar läcka, med risk för utsläpp av giftiga gaser eller föroreningar av dricksvatten eller det som hände i för sedan: en allvarlig brand i oljehamnen. Det som har fått stryka på foten här gäller hur cisternen kontrolleras under själva konstruktionen och under den pågående byggnationen. Det är först vid driftsättningen, sedan cisternen är färdigbyggd, som man möjligen vet huruvida den uppfyller kraven. Men då är det bara de byggnadstekniska kraven, de som definieras med hjälp av eurokoderna, som har nämnt. Det är i detta sammanhang som i sitt svar nämner förändringar i PBL som den enda lösningen. Det är fel, menar jag. Det utgår från föreställningen att detta enbart är en byggnadsteknisk fråga. I stället borde de myndigheter som har haft ett sådant här ansvar och som till viss del frånträder det ansvaret kunna träda in och göra kontroller som vi vet att de har kompetensen för. Det har också förekommit en dialog där har varit inblandat, men den har uppenbarligen inte fortsatt. Har förstått att kontrollen av cisterner kommer att bli otillräcklig och att ett nytt heltäckande regelverk behövs som kompletterar kraven på byggnadsverk med stöd av eurokoder eller möjligen att eurokoderna är tillgängliga för den här typen av byggnader utan att ett annat regelverk kan träda in? 166 Statsrådet (MP): Jag tycker att detta i grunden är en lite besvärlig fråga, för den berör en rad olika regelverk. Av någon anledning har det uppstått oklarheter just kring kraven på cisterner. Både och har arbetat med sina föreskrifter för att det nu ska bli ett tydligare regelverk där säkerheten är hög och det inte ska vara en dubbelreglering, men det har varit ett problem på det området. Det som man nu måste fundera på är: Ska vi införa förändringar i plan‑ och bygglagen? Det kan man vara väldigt tveksam till, för det skulle innebära en särlösning just för cisterner att ha tredjepartskontroll på det sättet. Och börjar vi ha det där kan man ju tycka att vi ska ha det även på andra områden som lyder under . Detta tror jag inte i första hand är en rimlig lösning . Om man tycker att det regelverk som vi får , när nya regler träder i kraft, inte är tillräckligt kanske det rimliga är att börja med att försöka få fram ett underlag som visar att vi har ett problem med skador, arbetsmiljöskador eller miljöskador, och som påvisar att vi skulle behöva ha ett skarpare regelverk. Efter det skulle man kunna använda den granskningen och det underlaget för att skärpa regelverket på andra sätt än genom ändringar i i första hand. 167 (C): Det har lovat att återkomma med, i enlighet med ministerns svar, är nya författningsförslag. Också det gäller byggnadens bärighet, det vill säga: Hur mycket snö kan ligga ovanpå den innan den kollapsar? Tål byggnaden vind utan att rasa? Står den emot vatten som kommer utifrån vid en översvämning, eller klarar den att bli påkörd av en lastbil? Ministern nämner också i svaret kontroll av trycksatta anordningar. Jag vill bara förtydliga för alla att det inte är det interpellationen handlar om, utan det är icke trycksatta cisterner. Jag reagerade på en sak som sa. Det är möjligt att det är den enda vägen framåt, men det vore förskräckligt att tänka sig att vi först ska se om det händer några olyckor och omfattningen av dessa olyckor innan vi bestämmer oss för att kontrollerna behöver återinföras. Det är inte någonting som jag tror att centerpartister och miljövänner och personer som är rädda om människors liv och hälsa känner sig tillfreds med. Vi kan återgå till bostadspolitiken lite grann. Man måste söka ett nytt bygglov ifall man vill göra om en kontorslokal till bostäder. kan en cistern, som också är ett byggnadsverk, tidigare ha varit fyllt med något relativt ofarligt. I nästa skede kan den börja användas för starkt frätande syra eller giftiga kemikalier utan att någon kontroll i förväg har gjorts av huruvida den cisternen verkligen är konstruerad för att stå emot frätande vätska. Förutom det man ser utanpå cisternen, det som ska mätas i form av bärighet, handlar det om kopplingar, ventilation och teknisk utrustning som övervakar och mäter fyllnadsgraden. Det finns ingenting i eurokoderna som säkerställer att de sakerna fungerar ens från början eller att de är designade för att klara en annan användning. Jag kan ge ett exempel på en sådan användning. Vi ska ställa om till en fossiloberoende fordonsflotta, och vi ökar inblandningen av etanol i våra drivmedel. Det innebär att i cisterner där det har förvarats oljor, bensin och diesel ska förvaras starkt brandfarliga vätskor som etanol. Detta är bara ett exempel. vet jag att det finns andra regelverk som reglerar den delen. Men det är ett exempel på skiftande användning. Jag tror att det är väldigt viktigt att dessa konstruktioner också klarar andra användningsområden. En behållare kan byta ägare, och ägaren kan i nästa skede vilja använda den för ett annat ändamål. Jag är rädd att detta är någonting som vi mister med badvattnet när vi inte längre har kvar denna kontroll. Avslutningsvis: Anser således att den kontroll som finns och ska finnas med hjälp av eurokoder kommer att räcka till för ett byggnadsverk som ska förvara ett så farligt och miljöskadligt innehåll som frätande vätskor och kemikalier, eller är beredd att efter den här debatten tillsammans med branschen börja titta på andra lösningar för egenkontroll? 168 Statsrådet (MP): är det ju inte bara regelverk som reglerar detta. Om det hade varit det enda som reglerar frågan hade jag varit mer bekymrad. Men har vi ett antal andra regelverk som också reglerar cisternerna, och i nya föreskrift som kommer finns det kvar en tredjepartskontroll för kontroll av cistern vid användning. Det är alltså ett sådant område där den tredjepartskontroll som efterfrågar finns kvar. jobbar även med att få fram nya föreskrifter för cisterner, där man differentierar kraven utifrån storlek. De stora får tuffare krav på sig än de som är mindre och kanske även mindre bekymmersamma ur miljösynpunkt. Utöver detta har vi också föreskrifter, som även de berör den här typen av anläggningar och byggnadsverk och som innehåller vilka typer av cisterner som regleringarna gäller, hur cisternerna ska kontrolleras och hur ofta. Sammantaget finns det alltså ganska omfattande regelverk som ska se till att det här fungerar i grunden, och jag kan inte påstå att jag känner mig särskilt orolig för dessa frågor. Jag håller dock med om att det alltid finns en risk med den här typen av anläggningar. Det är väldigt viktigt att man är noga med kraven och att de som är ansvariga för att sköta om detta följer regelverket, eftersom det finns en risk för att skada både människor och miljö om man missköter det. 169 (C): Jag vill tacka för att han kom till kammaren för att diskutera den här frågan! Den kanske kan anses lite teknisk och obskyr, men den är oerhört viktig i säkerhetsmässigt och miljömässigt hänseende. Man kan alltid fundera över om det är rätt att lyssna till branschen och föra fram deras farhågor i en offentlig debatt som denna. Jag tycker nog att det är det med tanke på att det branschen vill är att vi återinför någon form av kontroll av de delar som vi har diskuterat också i byggskedet. Risken är ju att det vid en driftsättning visar sig, när , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap eller någon annan myndighet går in och gör kontroller, att de eurokoder som ställer krav på att man ska följa vid byggnation inte är tillräckliga och att man tvingas riva den anläggning som man har uppfört i tron att den skulle fungera. Det är precis den farhågan som gör att branschen vill att vi diskuterar saken och kommer fram till en lösning. Varför ska man sänka kraven när det gäller att åtgärda en potentiellt miljöfarlig verksamhet när inte ens industrin vill att man gör det och industrin dessutom säger att man är beredd att ta en ökad kostnad för att kunna säkerställa detta? Från kommer vi inte att ha en heltäckande kontroll vid konstruktion och bygge av cisterner. Finns det ett sätt att åtgärda det snabbt och vore det bra. Jag inser att det är svårt, för det är kvar. Jag vädjar därför till och att ta med sig den här diskussionen och åtgärda problemen nu så att jag, höll jag på att säga, kan slippa fortsätta diskutera detta med honom. Vi behöver göra sådana regelförenklingar att vi både får fram fler bostäder och ett byggande i hela landet som vi säkerställer samhällets säkerhet. 170 Statsrådet (MP): Som jag sa i mitt inledningsanförande har vi en pågående utredning som berör hela byggregler, och de har också i uppgift att se över de här frågorna. Kommer de fram till slutsatsen att det finns oklarheter eller svagheter i systemet på detta område har de möjlighet att komma med förslag som innebär en skärpning. Här finns alltså en möjlighet för den existerande utredningen som vi har tillsatt för inte så länge sedan, så frågorna är därmed inte helt i luften. Detta är antagligen statens största pågående utredning, och det här är en fråga av väldigt många, men vi har också kvalificerade människor som behandlar det. Om de kommer fram till att det behövs förändringar kommer de att föreslå sådana, och då kommer jag att titta på det väldigt noga. Överläggningen var härmed avslutad. § 18 Yrkande om misstroendeförklaring 171 (M): Med hänvisning till brister i agerande och ansvarstagande under den uppkomna säkerhetskrisen yrkar vi i enlighet med 13 kap. 4 § regeringsformen att ska förklara att försvarsminister inte har förtroende. Jag kommer härmed att lämna in ett yrkande från . 172 (KD): Vi kristdemokrater avser att fullfölja vårt beslut och vår bedömning att förtroendet för försvarsminister är förbrukat. Därför instämmer jag för i det yrkande som har läst upp och vill deklarera att vi kommer att stödja det vid omröstningen här i kammaren. Den överlämnade skrivelsen hade följande lydelse: Med hänvisning till brister i agerande och ansvarstagande under den uppkomna säkerhetskrisen yrkar vi i enlighet med 13 kapitlet 4 § regeringsformen att ska förklara att försvarsminister inte har förtroende. (M) (M) (M) (M) (M) (M) (M) (M) (M) (M) (M) (M) (M) (M) (M) (M) (M) (M) (M) (M) (M) (M) (M) i (M) (M) (M) (M) (M) (M) (M) (M)(M) (M) (M) (M) (M) (M) (M) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till med anledning av den överlämnade skrivelsen om misstroendeförklaring. vice talmannen meddelade att under kammarens sammanträde hade (M) väckt yrkande om misstroendeförklaring mot försvarsminister (S). vice talmannen konstaterade att det av den överlämnade skrivelsen framgick att yrkandet biträtts av fler än 35 ledamöter. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2017/18:14 Nationella prov – rättvisa, likvärdiga, digitala 2017/18:15 Ändringar i konkurrenslagen § 20 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2017/18:1 folkomröstning om självständighet av (SD) till utrikesminister (S) 2017/18:2 Arresteringen av oppositionsledare av (C) till utrikesminister (S) § 21 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2016/17:1885 Höghastighetsbanors påverkan på drift och underhåll av infrastruktur av (L) till statsrådet (S) 2016/17:1891 Politiska partier som gör vinst på överskuldsatta av (M) till statsrådet (S) 2016/17:1895 Prenumerationslotterier på kredit av (M) till statsrådet (S) 2016/17:1899 Säkrad välfärdskvalitet för alla av (M) till statsrådet (S) 2016/17:1900 Lotteri på kredit av (M) till statsrådet (S) 2016/17:1854 Ekonomistyrning inom sfi av (S) till statsrådet (S) 2016/17:1856 Transoceana direktanlöp av fartyg till och av (M) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2016/17:1858 Polisens kontroll av illegal arbetskraft av (SD) till statsrådet (S) 2016/17:1866 Nya regler för underhållsstöd av (C) till socialminister (S) 2016/17:1878 Information om lastbilars last och färdvägar av (M) till statsrådet (S) 2016/17:1879 Samordningen i av (SD) till statsrådet (S) 2016/17:1881 Förändring av svensk säkerhetsdoktrin av (M) till utrikesminister (S) 2016/17:1883 Nordgen av (S) till utrikesminister (S) 2016/17:1884 och 36:e session av (V) till utrikesminister (S) 2016/17:1886 Chicagokonventionen och bränsleskatter av (L) till statsrådet (S) 2016/17:1887 Åldersbedömning av ensamkommande barn och ungdomar av (SD) till statsrådet (S) 2016/17:1888 Samtal med skurkregimer av (SD) till utrikesminister (S) 2016/17:1897 Transporter av spannmål av (M) till statsrådet (S) 2016/17:1890 Bolagsstyrelsers arvoden av (M) till finansminister (S) 2016/17:1892 Svårigheter att få främlingspass av (S) till statsrådet (S) 2016/17:1893 Företagskonto av (M) till statsrådet (MP) 2016/17:1894 Utbetalning av jordbruksstöd av (M) till statsrådet (S) 2016/17:1896 bistånd till av (M) till statsrådet (MP) 2016/17:1898 Biståndet till av (M) till statsrådet (MP) 2016/17:1872 Stulna identiteter och terrorfinansiering av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2016/17:1889 Avlidna terroristers identitet av (SD) till justitie- och inrikesminister (S) 2016/17:1863 Avhysning i praktiken av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2016/17:1864 Trygghetsskapande ordningsvakter av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2016/17:1870 En polishögskola i av (S) till justitie- och inrikesminister (S) 2016/17:1875 Humanitärt stöd till civila i bland annat ar-Raqqa av (SD) till statsrådet (MP) § 22 Kammaren åtskildes . av talmannen från dess början till och med § 9 anf. 45 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med § 13 anf. 136 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Förnyad bordläggning § 2 Anmälan om ersättare § 3 Anmälan om fördröjt svar på interpellation § 4 Svar på interpellation 2016/17:578 om Arbetsförmedlingens nedläggning av lokala kontor 1 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2 (S) 3 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 4 (S) 5 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 6 (S) 7 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) § 5 Svar på interpellation 2016/17:594 om arbetslösheten i 8 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 9 (M) 10 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 11 (M) 12 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 13 (M) 14 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) § 6 Svar på interpellation 2016/17:596 om kompetensförsörjning inom företagshälsovården 15 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 16 (M) 17 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 18 (M) 19 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 20 (M) 21 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) § 7 Svar på interpellation 2016/17:592 om statsministerns ansvar för att rädda Findus 22 Statsrådet (S) 23 (M) 24 Statsrådet (S) 25 (M) 26 Statsrådet (S) 27 (M) 28 Statsrådet (S) § 8 Svar på interpellation 2016/17:588 om it-läckaget på Transportstyrelsen 29 Försvarsminister (S) 30 (KD) 31 (L) 32 HANS (M) 33 Försvarsminister (S) 34 (KD) 35 HANS (M) 36 Försvarsminister (S) 37 (KD) 38 Försvarsminister (S) § 9 Svar på interpellation 2016/17:590 om försvar mot ballistiska robotar 39 Försvarsminister (S) 40 (L) 41 Försvarsminister (S) 42 (L) 43 Försvarsminister (S) 44 (L) 45 Försvarsminister (S) 46 FÖRSTE VICE TALMANNEN Regeringens hållning i asylprövningsfrågan 47 (M) 48 Utbildningsminister (MP) 49 (M) 50 Utbildningsminister (MP) Bristande information till försvarsutskottet 51 (SD) 52 Försvarsminister (S) 53 (SD) 54 FÖRSTE VICE TALMANNEN 55 Försvarsminister (S) Ett nationellt centrum för passivhusteknik 56 (C) 57 Utbildningsminister (MP) 58 (C) 59 Utbildningsminister (MP) 60 (L) 61 Miljöminister (MP) 62 (L) 63 Miljöminister (MP) Systematiskt fusk på högskoleprovet 64 (V) 65 Utbildningsminister (MP) 66 (V) 67 Utbildningsminister (MP) Effekter av nyckelbiotopsinventeringen för privata skogsägare 68 (KD) 69 Miljöminister (MP) 70 (KD) 71 Miljöminister (MP) Försvarssamarbeten och antalet anställda i Försvarsmakten 72 (S) 73 Försvarsminister (S) 74 (S) 75 Försvarsminister (S) Reduktionsplikt som ett medel för en fossilfri transportsektor 76 (MP) 77 Miljöminister (MP) 78 (MP) 79 Miljöminister (MP) 80 (M) 81 Utbildningsminister (MP) 82 (M) 83 Utbildningsminister (MP) 84 (SD) 85 Utbildningsminister (MP) 86 (SD) 87 Utbildningsminister (MP) Regler för subventioner till elfordon 88 (M) 89 Miljöminister (MP) 90 (M) 91 Miljöminister (MP) Regeringens stöd till folkgruppen rohingya i 92 (M) 93 Utbildningsminister (MP) 94 (M) 95 Utbildningsminister (MP) 96 (S) 97 Statsrådet (S) 98 (S) 99 Statsrådet (S) förslag för en förbättrad elevhälsa 100 (S) 101 Utbildningsminister (MP) 102 (S) 103 Utbildningsminister (MP) Utbildningspremien och skatten på arbete 104 (M) 105 Utbildningsminister (MP) 106 (M) 107 Utbildningsminister (MP) 108 (M) 109 Statsrådet (S) 110 (M) 111 Statsrådet (S) Oetisk reklam riktad till studenter 112 (S) 113 Utbildningsminister (MP) 114 (S) 115 Utbildningsminister (MP) § 11 Svar på interpellation 2016/17:610 om andelen högre officerare i 116 Försvarsminister (S) 117 (V) 118 Försvarsminister (S) 119 (V) 120 Försvarsminister (S) 121 (V) § 12 Svar på interpellationerna 2016/17:615 och 617 om kärnvapenförbud och svensk försvarsförmåga 122 Försvarsminister (S) 123 (KD) 124 (C) 125 HANS (M) 126 (V) 127 Försvarsminister (S) 128 (KD) 129 (C) 130 HANS (M) 131 (V) 132 Försvarsminister (S) 133 (KD) 134 (C) 135 Försvarsminister (S) § 13 Svar på interpellation 2016/17:519 om åtgärder för strandskydd 136 Miljöminister (MP) 137 (C) 138 Miljöminister (MP) 139 (C) 140 Miljöminister (MP) 141 (C) 142 Miljöminister (MP) § 14 Svar på interpellation 2016/17:574 om Hanhikivi kärnkraftverk 143 Miljöminister (MP) 144 (V) 145 Miljöminister (MP) 146 (V) 147 Miljöminister (MP) 148 (V) 149 Miljöminister (MP) § 15 Svar på interpellation 2016/17:589 om sandsugning i 150 Miljöminister (MP) 151 (M) 152 Miljöminister (MP) 153 (M) 154 Miljöminister (MP) 155 (M) 156 Miljöminister (MP) § 16 Svar på interpellation 2016/17:600 om klimatråd om hållbart resande 157 Miljöminister (MP) 158 (V) 159 Miljöminister (MP) 160 (V) 161 Miljöminister (MP) 162 (V) 163 Miljöminister (MP) § 17 Svar på interpellation 2016/17:604 om regelverk och krav på cisterner 164 Statsrådet (MP) 165 (C) 166 Statsrådet (MP) 167 (C) 168 Statsrådet (MP) 169 (C) 170 Statsrådet (MP) § 18 Yrkande om misstroendeförklaring 171 (M) 172 (KD) § 20 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 21 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 22 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2017