prot · H40979 · 2017-03-14 00:00:00 — Jag blir bekymrad när jag hör att man inte vill bygga ut lärarutbildningen så att den motsvarar inte bara den efterfrågan som finns hos studenter utan även den efterfrågan på lärare, på både kort och lång sikt, som finns ute i våra kommuner och friskolor. Därför tycker jag att vi ska jobba tillsammans med dessa frågor för att lösa detta. På kort sikt kommer det dock inte att gå att bara utbilda bort bristen, utan vi behöver vidta fler åtgärder. 48 (M): Att vi behöver fler kvalificerade lärare är nog någonting alliansregeringen kände till och som det jobbades med även , med karriärtjänster och en ny lärarutbildning eftersom den gamla lärarutbildningen hade ganska dåligt rykte och fick mycket kritik för kvaliteten. Vi började också satsa på Teach for så att det kunde komma igång i . När det gäller de sjunkande resultaten får man ändå lov att säga att de har vänt uppåt, vilket är glädjande. Det är knappast den här regeringens insatser som har gjort att vi fick ett bättre resultat i PISA-undersökningen; arbetet med att förbättra resultaten påbörjades ju under alliansregeringen. Om man får fler platser sjunker rimligtvis intagningspoängen, i och med att många av lärarutbildningarna inte har tillräckligt sökande . Eftersom UKÄ:s rapport tydligt visar att det är de med lägre intagningspoäng som har svårast att klara lärarutbildningen och som hoppar av har jag svårt att se att en kraftig utbyggnad skulle leda till fler lärare i stället för fler avhopp. Den risken ser jag som ganska överhängande, och då är frågan om det är rätt att satsa pengarna på detta för att få fram fler lärare. Statsrådet lyfte i sitt interpellationssvar fram en del allmänna åtgärder som vidtas för att höja läraryrkets status. Bland annat anser statsrådet att regeringen har minskat administrationen för lärare. Jag ställer mig lite frågande till det, för jag har haft mycket kontakt med lärare och lärarfacken och det är inte det jag hör från de lärare som är verksamma ute i skolan. Bland annat har det nya bedömningsstödet, som vi i och för sig står bakom själva idén till, inneburit oerhört mycket administration för lärarna – både när det gäller att genomföra och när det gäller att dokumentera. Det är inte optimalt, och det har påfört ännu mer administration. De nationella proven och rättning av dem är också någonting lärarna lyfter fram som ett stort och betungande område som drar ned deras intryck och belastar dem hårt arbetsmässigt. Trots det dröjer det innan vi kan se digitala nationella prov. Det tycker jag är märkligt med tanke på att det faktiskt finns tekniska lösningar för detta . Listan över åtgärder för att komma åt lärarbristen behöver faktiskt göras ännu längre. Det behövs större flexibilitet och fler vägar. Vi moderater är öppna för att hitta ännu fler lösningar. Vi är bland annat öppna för att få till stånd en fristående lärarutbildning som skulle kunna komplettera och konkurrera med befintlig utbildning. Framför allt är det så att de initiativ som har funnits på detta område handlar om just KPU, vilket gör att fler sådana platser vore välkommet. Jag undrar om statsrådet anser att regeringen gör tillräckligt för att möta lärarbristen. 49 Statsrådet (S): Nej, vill jag säga. Vi behöver göra ännu fler saker, och vi behöver göra dem i nära dialog med dem som ska utbilda. Vi ska nämligen också se till att de lärare som kommer ut håller hög kvalitet. Jag är lite nyfiken på detta, eftersom vi anser att en av de flaskhalsar som finns på våra lärosäten är att ha forskarutbildade lärare på lärarutbildningen. Att få fram sådana tar väldigt . säger att hon vill medverka till att starta privata lärarutbildningar, men varifrån ska de få sin kompetens? Vem ska forskarutbilda dem som ska jobba på lärarutbildningen och undervisa? Risken är att detta bara är ett nollsummespel och att man flyttar runt studenter, vilket är precis vad era privatiseringar alltid leder till. Det blir inga ökade volymer, utan det blir bara en rundflytt av den kompetens som krävs för att göra ett bra jobb. Det är inte den här regeringens förtjänst att resultaten i skolan har förbättrats. Det är heller inte den förra regeringens förtjänst, utan det är lärares och elevers insatser som gör att resultaten nu vänder. Men om denna positiva trend ska fortsätta måste vi se till att få fram fler behöriga lärare som har tid med varje elev, så att de kan fortsätta det hårda och lyckosamma arbete som de har satt igång. Då måste man också veta att det kommer ut fler kollegor vartefter de gamla kollegorna går i pension. Jag blir väldigt bekymrad när jag hör att man vill dra ned på lärarutbildningsplatserna. Det är sant att söktrycket är olika, men som jag sa: UKÄ:s rapport visar tydligt att det är på ämneslärarutbildningen som de som kommer in med för låga betyg har svårt att genomföra den långa utbildningen. Vad gäller förskollärarutbildningen har vi ett högt söktryck – nästan två sökande per plats. Där har vi en hög genomströmning – som jag sa i mitt svar är den högre än på många andra högskoleutbildningar. Varför vill ni dra ned antalet platser på förskollärarutbildningen? Grundskollärarutbildningen ligger någonstans däremellan, men söktrycket är ändå tillräckligt gott, och genomströmningen håller en bra nivå. Utmaningarna finns på ämneslärarutbildningen. Det vi ska fokusera på är hur vi kan få fler att klara av denna långa, kvalificerade utbildning. En lämplighetsbedömning har genomförts på prov för att se om det kan vara ett bra sätt. Kanske finns det andra saker som vi behöver göra för att man ska ha rätt förkunskaper för att klara en lång och avancerad utbildning. kan vi, som sagt, jobba med att få fler att läsa KPU för att bli just ämneslärare. Min fråga går till : Tänker du också minska antalet platser på förskollärarutbildningen? 50 (M): På förskollärarutbildningen är söktrycket högt, liksom intagningspoängen och genomströmningen. Det behövs fler förskollärare, så det finns ingen större anledning att dra ned där. Jag är mer orolig för ämneslärarutbildningen och även mellanstadielärarutbildningen, som har haft problem med avhopp från dem med låga betyg. Fördelen med en fristående lärarutbildning skulle kunna vara att det är någonting nytt som skulle kunna locka nya grupper. Många som söker till KPU kommer inte in på de KPU:er som finns, kanske för att de saknar poäng eller något annat. Det kanske finns möjlighet att skapa större flexibilitet och en lite annan inriktning. Fristående alternativ som inte kopplas till lärarutbildning kanske kan göra att man lockar fler med höga betyg från näringslivet till att gå en KPU. Många ser tyvärr fortfarande lärarutbildningen som en utbildning som inte håller så hög kvalitet, även om detta har förändrats . Att få möta en behörig och välutbildad lärare borde vara en självklar rättighet. Tyvärr är det så att eleverna med de största utmaningarna är de elever som möter de mest oerfarna och sämst utbildade lärarna. Det är viktigt att vi får ut fler välutbildade lärare. Vi skulle till exempel kunna få ut dubbelt så många från Teach for om regeringen lade lika mycket pengar på Teach for som har lagt i sin budget. Det är en väldigt uppskattad väg. Dessa studenter får väldigt bra omdömen på sina skolor, och dessa studenter jobbar dessutom i skolorna med de största utmaningarna, vilket jag tycker är extra glädjande. Jag tror att det är viktigt att lärosätena får större flexibilitet när det gäller hur man vill använda de pengar som man får för att utöka antalet lärarutbildningsplatser. Låt lärosätena använda pengarna till den långa utbildningen om det finns ett högt söktryck där och om man kan upprätthålla en god kvalitet. Ett alternativ vore att utöka KPU:n, där man inte tar emot mer än av dem som söker. 51 Statsrådet (S): Jag fick aldrig något svar på hur skulle få lärarutbildade till dessa privata lärarhögskolor. Det handlar väl om att man inte riktigt har tänkt färdigt när det gäller dessa saker. Jag är glad att i alla fall inte vill minska antalet förskollärarutbildningsplatser. Jag önskar att ni också skulle stå bakom den utbyggnad som ingår i dessa 3 600 platser. Jag tror att vi behöver göra saker på kort sikt, men vi behöver också göra saker långsiktigt. Då är det bra om vi kan hitta gemensamma vägar framåt som bygger på fakta och inte på att man till exempel klumpar ihop alla lärarutbildningar. och högskolor har redan denna flexibilitet. De ska anpassa dimensioneringen av sin utbildning efter studentefterfrågan och arbetsmarknadens behov. Om studentefterfrågan på KPU är hög har de möjligheten att öka antalet KPU:er, vilket vi ska vara väldigt tydliga med framöver. När det gäller ämneslärarutbildningen vidtar vi nu åtgärder för att göra den mer attraktiv, inte minst ämneslärarutbildningen för årskurs 7–9, där vi har sett både ett lågt söktryck och många avhopp. Vi kommer också att behöva göra mer för att titta på att man har rätt förkunskaper för att klara den långa ämneslärarutbildningen. Som sagt: Detta är en fråga som vi har jobbat med sedan dag ett. Det finns ingen fråga som engagerar oss mer. Rätten att få möta en behörig och kunnig lärare är en av de viktigaste sakerna för att den positiva trenden med förbättrade kunskapsresultat för alla elever i svensk skola ska fortsätta. Överläggningen var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2016/17:344 om internationella studenter 52 Statsrådet (S): har frågat mig om jag och regeringen kommer att presentera några ytterligare förslag för att förbättra förutsättningarna för internationella studenter och forskare att söka sig till . har också frågat vilka regelverk som jag och regeringen är beredda att skyndsamt förändra för att minska den nuvarande problematiken för internationella studenter. Efter att den borgerliga regeringen införde studieavgifter sjönk antalet utomeuropeiska studenter kraftigt, och det är först som den negativa utvecklingen har börjat vända. Det är oerhört viktigt att studenter vill komma till för att studera. Det höjer kvaliteten på svensk utbildning, och i denna globala värld tjänar alla på att svenska universitet och högskolor är internationella miljöer. Ökad internationalisering inom högre utbildning och forskning är nödvändig för att bättre ska kunna möta nationella och globala samhällsutmaningar, öka landets konkurrenskraft och stärka positionen som kunskapsnation. Universitet och högskolor behöver därför ges goda förutsättningar för att öka internationaliseringen. Där är inte minst välfungerande och tydliga regelverk en viktig fråga. lyfter fram flera viktiga utvecklingsområden. Regeringen har som bekant tillsatt en utredning i syfte att öka internationaliseringen av svenska universitet och högskolor. En viktig del i uppdraget till utredaren är just att göra en helhetsöversyn av systemet med bland annat anmälnings- och studieavgifter, rekrytering och prövning av uppehållstillstånd. Jag delar uppfattning att det är viktigt att förbättra möjligheterna för internationella studenter att söka sig till . är det viktigt att inte fortsätta med snabba och ogenomtänkta åtgärder, som sedan i sin tur måste och lagas. Utredningen måste ges tillräcklig tid för att nu ta fram ett sammanhängande och välfungerande system för mottagandet av internationella studenter. En viktig del av mottagandet av tredjelandsstudenter är att processerna för prövning av uppehållstillstånd är välfungerande. har fått in fler ansökningar om uppehållstillstånd för studier än . till regeringens ambition att internationaliseringen av universitet och högskolor ska öka är detta glädjande. Tyvärr har detta i kombination med att fortfarande har en stor arbetsbelastning också lett till längre handläggningstider. Regeringen har tillfört betydande resurser. Myndighetens förvaltningsanslag har ökat från 2014 till nästan 2017. Regeringen har även satt som ett mål för att handläggningstiderna för ansökningar om uppehållstillstånd på grund av bland annat studier ska vara så korta som möjligt, med hänsyn till ärendets beskaffenhet. Dessutom har myndigheten fått i uppdrag att ta fram en handlingsplan för hur handläggningstiderna ska kunna förkortas. De åtgärder som nu vidtar är avsedda att leda till förkortade handläggningstider under innevarande och kommande år. Jag är också övertygad om att utredningen om en ökad internationalisering av universitet och högskolor kommer att utarbeta ett välfungerande system för mottagande av tredjelandsstudenter, så att fortsätter att utvecklas som ett attraktivt studieland och en ledande kunskapsnation. 53 (C): Jag vill börja med att tacka ministern för svaret. hade jag en interpellationsdebatt med migrationsministern gällande den här problematiken. uppfattade lärosätena en ganska stor problematik med de internationella studenternas möjlighet att söka sig till . Det gällde handläggningstiderna hos , delvis även hanteringen av visumansökningar och liknande processer i tredjeland. Vi fick bland annat bevittna att ett hundratal studenter som hade blivit antagna till på grund av byråkratin och regelverket i hindrades att komma till för att starta sina utbildningar . Det är bara ett av många exempel från de lärosäten som jag har talat med . Som ministern säger i svaret är det glädjande att det är fler studenter som söker sig till än . Men det gör det ännu mer viktigt att lösa den här problematiken, för det skapar inte bara problem för lärosätena, som får en osäkerhet om hur många studenter som kommer att påbörja utbildningarna på lärosätena och därmed vilka resurser man har att arbeta utifrån. Det påverkar framför allt de enskilda individerna som har sin dröm och sitt hopp om att kunna påbörja studier i , och som till och med har kommit in på utbildningar i , men som på grund av byråkrati, antagningsregler eller långa handläggningstider hos inte kan göra det. jag skrev min interpellation till statsrådet kom det en rapport från , som pekar på ett antal brister i nuvarande system. En av dessa, som jag lyfter fram i interpellationen, handlar om återbetalning av både anmälningsavgifter och studieavgifter. UKÄ pekar på problematiken att det är oklart i dagens regelverk om man har möjlighet att få tillbaka studieavgiften eller inte. Det drabbar särskilt de studenter som hoppas och tror att de ska kunna påbörja sina studier i – inte bara för att de förlorar ett eller innan de kan påbörja sina studier, som skjuts upp på grund av svensk byråkrati, utan de riskerar också att förlora ekonomiskt på det, vilket enligt min mening är helt oacceptabelt. Det krävs handlingskraft. Det som regeringen har presenterat i utredningen vad gäller internationalisering är behjärtansvärt, och det finns många delar i den som jag tycker är viktiga att peka på, som svenska studenters möjligheter att studera utomlands. Men det som jag vill ha fokus på i den här debatten handlar ju om utländska studenter, tredjelandsstudenter, som söker sig till för att studera. Det blir en problematik när utredningen, som statsrådet hänvisar alla internationaliseringsfrågor till, ska lämna sitt slutbetänkande, med fokus på utländska studenter i , först . Det innebär att vi kommer att ha nya regler på plats i bästa fall 2020, vilket är efter att regeringen tillträdde. Jag fick inte riktigt klarhet i ministerns svar om regeringen är beredd att vidta några åtgärder vad gäller förändringar i förordningarna eller på andra sätt för att underlätta för de här studenterna här och . Utöver det: Är regeringen beredd att presentera några ytterligare förslag för att korta handläggningstiderna? Att ta fram en handlingsplan är behjärtansvärt. Men kommer att presentera förslag om att bland annat möjliggöra uppehållstillstånd för att minska byråkratin men också öka säkerheten och tryggheten för de studenter som kommer till , och det kan också handla om doktorander. 54 Statsrådet (S): Jag tror att och jag är helt överens om hur viktigt det här är. Det verkar också som att vi är överens om att den förra regeringens beslut kring de här frågorna var ganska förhastade och inte konsekvensanalyserade. Det är det regelverk som man då satte som vi nu lever med, där det är otydligheter i till exempel frågor som handlar om återbetalningen. Det är också otydligt vad som ska räknas in i det kostnadstäckande uppdraget. Allt detta behöver vi nu få en samlad bild av. Här är ett viktigt kunskapsunderlag. Men det är just ett kunskapsunderlag som ska användas för att utredningen och utredaren ska kunna föreslå en mer heltäckande lösning som också är hållbar . Jag tror inte att vi ska göra om det misstag som man gjorde under den borgerliga regeringen och göra ett hafsverk som sedan visar sig inte riktigt funka och som man måste lappa och laga i. När det gäller handläggningstiden har vi vidtagit åtgärder. ligger inte under mitt ansvarsområde, men jag för kontinuerligt en dialog med ansvarigt statsråd om detta. Vi får se om de åtgärder som vi nu har vidtagit ger effekt. I annat fall får vi självfallet se om vi behöver göra något ytterligare för att öka tryggheten men också attraktiviteten i att komma till som student. Vi ser som sagt nu en uppåtgående trend, att det är fler som söker sig hit och också från de delar av världen som har avgiftsbelagda utbildningar. Det är otroligt positivt. Men för att upplevelsen ska bli så god som möjligt måste vi se till att det blir en bra start för dessa studenter. Som säger är det också viktigt för att våra universitet och högskolor ska kunna ha en bra planering och använda sina resurser på bästa sätt. är viktig för att vi ska kunna lägga fast en strategi men också för att få ett system som fungerar utan att det blir ett hafsverk där vi måste gå in och lappa och laga i efterhand. 55 (C): Tack, statsrådet, för svaret! Det finns flera delar i det som jag reagerar på och vill lyfta fram. En fråga som jag önskar svar på från ministern handlar om den tillsatta utredningen. Det som har varit det stora problemet är handläggningen av utländska studenter som söker sig till . Det var därför förvånande när jag fick till mig utredningsdirektiven och kunde konstatera att just dessa delar var framskjutna väldigt långt, till skillnad från internationaliseringsdelarna som gäller de svenska studenternas möjligheter att ta sig ut i världen. Jag skulle gärna vilja höra statsrådets förklaring till varför man skjuter på just denna fråga, som enligt min uppfattning har varit en av de mest problematiska . Förra årets hantering blev väldigt olycklig för lärosätena och för de studenter som hade sökt sig hit. Min förhoppning är att vi inte ska upprepa misstaget igen, för om vi gör det riskerar vi att ytterligare en gång hamna i situationen att studenter inte får komma hit trots att de blivit antagna. Då riskerar det internationella ryktet om som studieland att raseras. Därför krävs det åtgärder, och ganska omgående. Att satsa på att ge krav på att ta fram en handlingsplan är bra. Men det finns också många regelverk kopplade till detta. När det gäller ansökningsförfarandet för internationella studenter sker det ganska mycket dubbelarbete mellan lärosätena och , bland annat vad gäller studenternas kunskaper i engelska. Lärosätena kontrollerar om de har de kunskaper som krävs och gör sedan en liknande bedömning. Det är onödigt och kan undvikas, till exempel genom en tydlighet i ansvarsfördelningen. Men det handlar också om tydligheten mot studenterna, att man ska veta när man blir återbetalningsskyldig eller inte. Det tror jag är en viktig del också i att få en ökad attraktivitet. När jag läser regeringens utredningsdirektiv uppfattar jag inte att regeringen har tagit med detta i internationaliseringsutredningen. Jag önskar att ministern kan förklara att jag inte har läst den tillräckligt noga, även om jag uppfattar att jag har gjort så. Jag skulle även vilja höra vad statsrådets handlingsplan är ifall 2017 blir likt 2016 när det gäller de internationella studenterna och utmaningarna för både lärosätena och individerna. Vad är regeringen beredd att göra om vi skulle uppleva en likartad situation igen? Enligt min mening skulle det vara olyckligt och oacceptabelt. 56 Statsrådet (S): Som jag sa tidigare är det viktigt att vi faktiskt säger att det är den reform som gjordes under förra regeringen som är grunden till att vi har ett otydligt regelverk vad gäller avgifter och återbetalning. Det var en snabb och alldeles för snabb och hafsig reform där man inte gjorde en konsekvensanalys. Det mest dramatiska, och det som debatterades mest, var att vi tappade av tredjelandsstudenterna. Det håller som sagt sakta men säkert på att vända tillbaka. Det gjorde dock att våra svenska universitet blev mindre internationaliserade, vilket inte var bra för kvalitetsutvecklingen på våra universitet och högskolor. Jag vill inte göra om detta misstag. Jag vill se en utredning och ge utredaren ordentligt med tid för att lämna ett helhetsförslag som tar med alla de aspekter som tar upp. Då kan vi få ett system som är hållbart och fungerande så att vi inte hamnar i den här situationen igen. Svaret på fråga är alltså att man därför behöver få ordentligt med tid för detta. Uppdraget är att utredaren ska göra en helhetsöversyn av frågor om till exempel rekrytering, antagning, betalning av studieavgift och ansökan om uppehållstillstånd. Alla dessa delar finns med i uppdraget, och det är tydligt uttryckt att det är hela systemet för de inresande avgiftsbetalande studenterna som ska fungera väl. När det gäller utresande studenter vill vi ha en snabb återkoppling. Detsamma gäller hela den övergripande målsättningen med internationaliseringen. Det är viktigt att också våra svenska studenter kommer iväg. De kommer iväg i mindre utsträckning än EU:s mål 2020 som säger att av ett lands studenter bör studera i ett annat land under delar av sin utbildning. är det av de svenska studenterna som kommer iväg, och på vissa professionsutbildningar är det . Det är inte bra. Vi behöver se till att också svenska studenter får delar av sin utbildning i annat land. Men störst fokus har det varit på de inresande studenterna och den dramatiska minskningen av tredjelandsstudenter efter den borgerliga regeringens reform. Därför ska vi nu försöka få fram ett system som är heltäckande, som löser många av de problem som har uppstått och som är hållbart . Vi bedömer att utredaren behöver för att kunna ge ett sådant förslag. 57 (C): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag blir dock inte helt klok på det. Jag delar att det är positivt att antalet internationella studenter ökar tillbaka. Men de utmaningar vi ser är här och , och de är framför allt kopplade till regelverk och byråkrati för de internationella studenter som söker sig hit. Här har presenterat en rad förslag, bland annat förlängda uppehållstillstånd, vilket både skulle minska byråkratin och öka tryggheten för studenterna. Vi har också påtalat problemet med dubbelarbete mellan lärosäten. Statsrådet hänvisar till en utredning som ligger långt fram i tiden och ger inget tydligt svar på varför frågan om internationella studenter som söker sig hit ska hanteras än frågan om svenskar som söker sig utomlands. Jag önskar en tydlighet från regeringen här. Mycket av detta kan man göra genom förordningsförändringar och liknande för att få till en tydlighet i systemet här och . I och med de problem vi såg och att antalet studenter ökar riskerar rykte som studieland att raseras om det åter blir så att studenter blir antagna till utbildningar men inte kan påbörja sina studier. Det drabbar såväl lärosäten som individer. Mitt fokus är att underlätta för dessa. Lyfter man som statsrådet upp vad tidigare regeringar har gjort eller inte har gjort tappar man detta fokus. Regeringen har suttit , och jag förväntar mig att man presenterar förslag för att lösa de problem och samhällsutmaningar vi står inför. I min interpellation har jag pekat på några utmaningar som jag hoppas att regeringen skyndsamt tar fasta på. 58 Statsrådet (S): Vi har som sagt vidtagit åtgärder.