prot · H5094 · 2017-09-14 00:00:00 — Just nu byggs det väldigt mycket. Det finns ett stort tryck på att det ska byggas bostäder. Därför har vi valt att fokusera på den frågan så att vi inom rimlig tid kan leverera en reform som rör just bostadsbyggandet. Sedan finns det utrymme att se vidare på och utveckla frågan. Den här typen av reformer ska inte ses som ett fast material utan någonting som kan utvecklas. Jag ser ytterligare möjligheter att utveckla arbetet med strandskydd där man väger olika allmänna intressen mot varandra i samhällsplaneringen. 141 (C): Jag har inte sagt att jag tycker att de här reformerna var dåliga. Jag tycker att det var jättebra reformer. Jag har också arbetat jättehårt för att få fram ett femtiotal LIS-områden i nära dialog med markägarrepresentanter, samtliga byalag och utvecklingsgrupper hemma i kommunen som har engagerat sig. När det skulle prövas i nästa instans kom det synpunkter på att det låg för långt ifrån kollektivtrafik. Jaha, sa jag, varför ska ni ha synpunkter på var vi ska bygga i den här kommunen? Vi får väl fixa kollektivtrafik då om det behövs. Det handlade alltså om ett centralt överperspektiv i stället för det lokala underifrånperspektiv som vi utgick från. Förväntningarna var höga, men utfallet blev negativt när myndighetsperspektivet slog till och man hade synpunkter på att det var för många LIS-områden. Vi med vår stora kommun behöver dessa områden. De är jätteviktiga. Det handlar också om att konstruktivt se framåt. Vad är det nu som behöver justeras för att det ska vara en möjliggörare för människor att förverkliga sin dröm att kunna bygga i de kommuner där det inte byggs i tillräcklig omfattning? Det byggs mycket i , men det byggs inte i många landsbygdskommuner och absolut inte på landsbygden. Man borde möjliggöra så att folk kan få hyra sin bostad på landsbygden. Den möjligheten saknas ofta. Man borde också möjliggöra för folk att investera och säkra kapital till investeringen. För del måste vi långsiktigt verka för att reformera strandskyddet ytterligare. Vi måste överföra möjligheten att bestämma till kommunerna. De bör få ta över beslutanderätten. Men man måste också med varsamhet hantera de områden som ska skyddas. Med fokus på möjligheterna bör man se till att det kan byggas också i attraktivare lägen. Det här är en fråga som berör många människor. Jag hoppas nu att den pågående översynen kommer att leda till goda resultat. Tack för debatten! 142 Miljöminister (MP): Här framkommer ett perspektiv som jag tycker är oroväckande när man som beslutande ledamot i kammare säger att myndigheterna ska ha hittat på det ena och det andra. Våra myndigheter tolkar de lagar som har beslutat om och genomför dem. Om detta inte fungerar beror det på att lagarna antingen inte är tillräckligt tydliga eller att förordningar eller uppdraget till myndigheten inte varit tillräckligt tydliga. Jag reagerar på att man från skyller på myndigheter om en reform som man varit med om att utveckla inte har blivit tillräckligt bra. Från väldigt många håll framförs frustration över att LIS-reformen inte har landat på det sätt som man hoppades på. Jag tycker att man då har ansvar att säga att det var de beslut som de som gjorde reformen fattade som inte var tillräckligt goda. Regeringen har därför identifierat att det mest aktuella är att titta på frågan om hur fungerar i förhållande till möjligheten att bygga permanenta bostäder på landsbygden. Verkligheten är inte precis så mörk som utmålas. Det byggs till viss del även på svensk landsbygd. Men vi ser en potential att bygga fler bostäder på svensk landsbygd. Därför har vi tagit initiativ till ett uppdrag till att föreslå förändringar som kan leda till bättre möjligheter för fler bostäder på landsbygd så att hela landet kan leva. Överläggningen var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2016/17:574 om Hanhikivi kärnkraftverk 143 Miljöminister (MP): har frågat mig hur jag har agerat och kommer att agera vad gäller bygget av Hanhikivi kärnkraftverk. Projekt för ny kärnkraft omfattas av Esbokonventionen som reglerar samråd om miljökonsekvensbeskrivningar för projekt med gränsöverskridande betydande miljöpåverkan. liksom och de andra parterna i konventionen följer konventionens regelverk. genomförde samråd kring en kärnkraftsanläggning på udden Hanhikiven niemi i Pyhäjoki kommun. Jag ber finsktalande om ursäkt för mitt bristande uttal. Därefter har ansvarigt energiföretag, , beslutat att utreda en alternativ typ av kärnkraftsreaktor i anläggningen. Eftersom denna reaktortyp inte ingick i den tidigare prövningen har det tagits fram en miljökonsekvensbeskrivning med en sådan reaktortyp. och har genomfört samråd enligt Esbokonventionen med i ärendet. Samrådet har i enlighet med regelverket hanterats av . Under samrådet har mottagit yttranden från flera centrala myndigheter, fem länsstyrelser, nio kommuner, ett tjugotal organisationer, och drygt 20 svar från enskilda. Till detta kommer ett antal namnlistor med flera hundra namnunderskrifter. Samtliga enskilda och en majoritet av organisationerna har varit kritiska till etableringen. överlämnade samtliga yttranden till i . I och med detta har samrådet avslutats. Den finska regeringen fattade ett principbeslut som innebär att den finska regeringen är positiv till Fennovoima AB:s ansökan om att bygga aktuell kärnkraftsanläggning. Beslutet har behandlats i den finska som beslutade att den finska regeringens principbeslut ska stå fast. har använt de samrådsmöjligheter som regleras i Esbokonventionen, och har konstaterat i sitt yttrande att i stora delar har samma säkerhetskrav på kärnkraftverk som vi har i , en kravbild som regleras genom EU:s kärnsäkerhetsdirektiv. Myndigheten konstaterar också att anläggningens grundkonstruktion är sådan att risken för en allvarlig olycka är liten samt att om en allvarlig olycka ändå skulle inträffa minimeras risken för betydande utsläpp. Det är nu upp till att slutligen bestämma över sin energimix och därmed också över den aktuella kärnkraftsanläggningen. 144 (V): Tack, miljöministern, för svaret! Mitt arbetsnamn för denna interpellation var 23:24. Om miljöministern har missat sina bibelstudier kan jag berätta att det är det stycke som handlar om att sila mygg och svälja kameler. Jag tänkte mig det främst ur säkerhetssynpunkt, eftersom jag är försvarspolitiker. Med tanke på det stora larmet om gasledningen Nord Stream 2 tyckte jag – inte ur miljösynpunkt, vilket vore befogat, utan ur säkerhetssynpunkt – att tystnaden om kärnkraftverket i Pyhäjoki har varit öronbedövande. Jag säger förresten Pyhäjoki. Det betyder ungefär söndagsfors eller helig fors, vilket är väldigt vackert. Hanhikivi betyder gåssten. Om miljöministern, som kommer från en annan landsända, vill kan hon använda de svenska beteckningarna – som dock är mina egna översättningar. Bakgrunden är följande. från , , , och bygger det statliga ryska Rosatom ett kärnkraftverk. Det ägs av , i vilket Rosatom självt är största delägare. Företaget är även byggherrar. Rosatom är närmast en stat i staten med flera hundra tusen anställda, och det ansvarar för både fredlig och militär kärnteknologi. Om jag får uppehålla mig vid säkerhetssynpunkten är det detta som blir så fascinerande. Till skillnad från hur det är i och till skillnad från den stora debatten om gasledningen Nord Stream 2 har detta projekt passerat nästan totalt under den mediala men också den politiska radarn i . Vi talar trots allt om en nukleär anläggning nära svenska befolkningscentrum. Det är ägt och byggt av ett statligt ryskt bolag som också hanterar militär kärnteknologi. Den stora skillnaden här jämfört med gasprojektet är att vi har ett sammankopplat elnät med . Men detta handlar om säkerhetspolitik, och det är miljöministern jag har ställt min interpellation till, så låt oss övergå till den delen. Med , och i minnet finns stora miljöpolitiska frågetecken. Därför frågar jag miljöministern på vilket sätt har agerat och hur den kommer att agera. Ärligt talat är svaret: Inte alls. Man har helt överlåtit åt myndigheterna och engagerade privatpersoner och föreningar att sköta skrivandet av remissvar. Med detta anses saken vara utagerad. Jag tycker att det är dystert med en sådan formell, för att inte säga formalistisk, inställning av en grön miljöminister. grundades mycket som en protest mot hanteringen av just kärnkraften. ”Kärnkraftshaveriet i är bara en av många påminnelser om hur osäker kärnkraften är som energikälla och vilka enorma miljö- och hälsoskador den kan ge upphov till.” Den meningen har jag snott från hemsida. Vi kan jämföra med danskarna. De har inte varit lika formalistiska när det gäller . Låt mig ta ett exempel. hade olika regeringar fått igenom att skulle stängas. Men när skulle satsa 100 miljoner på en liten modernisering bröt stormen ut. tidigare miljöminister , S, menade att förslaget var obegripligt. Den dåvarande miljöministern, som kom från det liberala , uttryckte sin förvåning och sa att det var allvarligt och tillsatte en undersökning. Man agerade alltså på politisk nivå på ett helt annat sätt – en socialdemokrat och en liberal! Men miljöministern hänvisar till myndigheterna och andra. Varför inte tala ur skägget – om miljöministern hade haft något? 145 Miljöminister (MP): Man kan såklart se på frågan på olika sätt. Men jag tänker så här: Jag är otroligt glad och tacksam över att vi har internationella konventioner som reglerar hur länder ska samråda med varandra vid etablering av kärnkraftverk och att dessa regleringar är oberoende av vilken regering som sitter i respektive land. De är inte beroende av om det finns ett ifrågasättande till kärnkraft i en regering vid just det tillfället, utan detta sköts på ett systematiskt och tydligt sätt. Som framgår av min redovisning handlar det om väldigt långa processer. Det första samrådet började och har pågått. De synpunkter som finns från sammanförs av , som samlar in dem från myndigheter och enskilda och överlämnar dem i god ordning. Även om det blir ett formalistiskt och något tråkigt svar är detta ett betydligt tryggare system än om vi skulle vara beroende av att ha en kärnkraftskritisk inställning i respektive regering. Jag måste ändå säga att jag tycker att det här är en bättre ordning. Esbokonventionen är otroligt viktig, men jag kan inte se annat än att har skött sig och på alla sätt och vis levt upp till sina åtaganden i enlighet med denna konvention. 146 (V): Det var ingen slump att var det första kärnkraftverk som stängdes helt – det kom konstanta påtryckningar från olika regeringar. Jag kan inte se någon motsättning mellan att man å ena sidan har goda konventioner att följa, som Esbokonventionen, och å andra sidan är politiker och agerar politiskt. Min fundering är: Tycker miljöministern så här retrospektivt att det var fel av att få igenom en stängning av ? Det skulle i så fall vara väldigt förvånande. Politiken kan inte enbart vila på byråkratiska och formalistiska metoder. Det är grunden, men sedan bedriver vi politik, hoppas jag. Jag tycker inte att miljöministern enbart ska tänka på protokollet. Miljöministern säger i interpellationssvaret: ”Det är nu upp till att slutligen bestämma över sin energimix och därmed också över den aktuella kärnkraftsanläggningen.” Det är väldigt uppgivet. I stället skulle man kanske kunna fortsätta dialogen, precis som danskarna, som envisades år tills de fick igenom ett beslut. Jag tycker att det här är sorgligt. Jag förstår att det inte är så lätt att sitta i regering. Jag har inte suttit i ”regering” på den här nivån, men jag har suttit som kommunstyrelseordförande . Då måste drömmarna möta verkligheten, ibland lite obarmhärtigt. Men det här sättet är inte nödvändigt. Det visar det danska exemplet, där socialdemokrater och liberaler kan vara politiskt offensiva i en för dem viktig och avgörande fråga. Jag skulle vilja vädja till miljöministern: i det här fallet att påverka våra finländska vänner! Vi har goda kontakter med dem på så många områden. Ett kärnkraftverk från ganska stora befolkningstäta områden – för att vara i alla fall – är inte särskilt lyckat, utöver de säkerhetspolitiska aspekterna, som inte är ämne för dagens debatt. Det räcker inte alltid att följa protokollet, skriva remissvar, tacka för kaffet och nöja sig med det. måste vi bedriva politik också. Det tror jag att medborgarna förväntar sig. En förhoppning och en uppmaning: Sjung ut! 147 Miljöminister (MP): Regeringens linje är tydlig. Vägen framåt för svensk energipolitik är förnybart. Jag vet att vi är överens i den delen. Det är också svensk politik, beslut fattade i , som har gjort att vi den här mandatperioden har fått besked om att fyra reaktorer kommer att stängas i . Vi har skapat förutsättningarna för att den förnybara energin fullkomligt exploderar. Regeringens linje på Europanivå är densamma. Vi arbetar för att få samma uppslutning bland EU-länderna och få fler att inse att framtiden är förnybar. En metod för det är energiunionen. Vi för också andra diskussioner om detta inom ramen för klimatarbetet. Det är de demokratiska verktyg vi har. I samtal med andra länder försöker vi övertyga dem om vad som ska ses som framtiden. Vi är väldigt tydliga och konsekventa både inrikespolitiskt och utrikespolitiskt i den här delen. Vi arbetar och försöker påverka våra grannländer och andra medlemsstater i EU. Men sedan har vi en formell process kring etableringen av nya kärnkraftverk. Detta är reglerat i internationella konventioner. Jag kan inte se något annat än att levt upp till sina åtaganden i enlighet med Esbokonventionen. Jag anser att det vore olämpligt för mig att kommentera eller klandra ett land som gjort vad det ska i enlighet med den gemensamma konvention vi arbetar under. 148 (V): Såvitt jag vet var det ingen i som anklagade för att inte ha följt de regler och reglementen som gällde när vi byggde och driftade kärnkraftverket i . Man gick emot det politiskt ändå, då man ansåg att det var en fara för stora befolkningscentrum – , och så vidare. Som sagt finns det ingen motsättning mellan att ha ett formaliserat system där myndigheter med flera arbetar enligt gängse procedurer och så vidare och att verka politiskt. Det ena ersätter inte det andra. Det här är väldigt sorgligt, och det säger jag verkligen inte polemiskt, utan på riktigt. Jag var med i den stora kampanjen mot kärnkraft och upplevde det stora sveket med de tre linjerna och avveckling med förnuft, som i verkligheten väldigt länge betydde något helt annat. bildades ur resterna av denna besvikelse och har tillfört väldigt mycket i både miljödebatt och miljöpolitik. Men har det skett en stor förändring. Den kan man datera till inträdet i regeringen, då det blev en helt annan verklighet. Det är ändå sorgligt. liberaldemokrater avskaffar kärnkraften. kristdemokrater avskaffar kärnkraften. I gör vi en kompromiss som innebär att sex reaktorer ändå drivs vidare. Det tillåts dessutom att bygga tio nya, om nu någon skulle få för sig det, vilket jag hoppas och tror inte blir fallet. Men får vi nästan ändå ny kärnkraft i landet. Bara bort byggs det av statliga Rosatom. Jag tycker att det är en sorglig utveckling för att svensk elförsörjning blir beroende av ett ryskt statligt bolag. Men också ur miljösynpunkt innebär det här stora risker. Jag kan väl bara skicka med en from förhoppning: Fundera ett tag till! Vi kan göra så mycket mer än att bara skriva remissvar. 149 Miljöminister (MP): Jag delar helt uppfattning att vi kan göra så mycket mer än att skriva remissvar. Jag är oerhört stolt över det resultat som vi har kunnat leverera under den här mandatperioden, med en bred överenskommelse där vi slår fast att framtiden för är förnybar. Vi har fattat en rad beslut som har lett till att vi har fått besked om att fyra reaktorer kommer att stängas. Det är en fantastisk framgång. Jag är otroligt stolt över det. Anledningen till att vi får den här typen av beslut är att vi har riggat förutsättningar för den förnybara energin, så att den kan växa och ta över världen, vilket jag tror kommer att hända. Vi är mycket aktiva i kontakterna med våra grannländer och inte minst alla medlemsstater i EU för att få alla att inse att framtiden är förnybar och att vi gemensamt skapar de ekonomiska förutsättningar som gör att sol och vind kan segra, precis som sångernas budskap var under exempelvis kampen mot . Aktivisterna kommer att få rätt. Överläggningen var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2016/17:589 om sandsugning i 150 Miljöminister (MP): har frågat mig vilka kontakter jag och regeringen haft med den danska regeringen i frågan om sandsugning i och vilka eventuella resultat som har uppnåtts av kontakterna samt frågat på vilket sätt jag och regeringen är beredda att agera framöver för att komma till rätta med problemet. Jag välkomnar att uppmärksammar de naturvärdena i . Jag är väl införstådd med att kommuner och miljöorganisationer har uppmärksammat både den danska och den på frågan om sandsugning och även lyft krav på skydd av området. i län och har en dialog med danska myndigheter om sandsugning i . Internationella samråd gällande gränsöverskridande miljöpåverkan ligger inom myndigheternas ansvarsområde. Samrådsrutiner mellan länderna har upprättats. Svenska myndigheter får nu sandsugningsärenden och även förslag till ändringar i relevant lagstiftning på remiss. har även skärpt kraven på miljökonsekvensbeskrivningar vid ärenden gällande sandsugning. Regeringen håller sig informerad genom i län och om dialogen mellan de svenska och danska myndigheterna. Skyddet av naturvärden är högt prioriterat av regeringen. Regeringen har därför tillfört särskilt riktade medel för att stärka arbetet, vilket även bidrar till myndigheternas kapacitet att arbeta med bland annat . Eftersom ett välfungerande naturskydd i kräver åtgärder på såväl den svenska som den danska sidan har en dialog även gällande skydd av de naturvärdena inletts mellan svenska och danska myndigheter. De svenska myndigheternas målsättning är att kunna påbörja ett gemensamt arbete tillsammans med de danska myndigheterna för att införa funktionella bevarandeåtgärder för områdets naturvärden. Både och arbetar också med att genomföra EU:s havsmiljödirektiv. Direktivet anger att god miljöstatus ska uppnås till 2020 och innehåller även krav på regionalt samarbete. Som en del i genomförandet av direktivet pågår ett nära samarbete mellan Havs- och vattenmyndigheten och danska myndigheter. Jag kan försäkra om att regeringen aktivt följer myndigheternas arbete med skydd och bevarande av naturvärden. 151 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Jag tänkte först säga någonting kort om bakgrunden till frågan. Den handlar om sandsugning i och de problem som skapas på grund av detta. är en väldigt speciell livsmiljö för marint liv bland annat på grund av de speciella strömförhållanden som finns och också de speciella djupförhållanden som finns här, och vi har övergången mellan saltvatten och bräckt vatten. Det gör att är ganska speciellt. När man plockar upp sand och tar bort den från botten och Sundet för att använda den skapar det en rad olika problem. I känsliga områden kan sandsugning hota erosionsbenägen strand. Bottenlevande flora och fauna kan hotas och också marinarkeologiska lämningar. En fiskare uttryckte det så här i en intervju i SVT: Där sandsugaren har varit framme finns ingen fisk. Det är så det ganska ofta ser ut. delas mellan och . Det innebär att den här typen av frågor måste hanteras mellan de två länder som är berörda. I vissa fall går det ganska bra, och i andra fall kanske det inte går lika bra. Vi har ett förbud mot bottentrålning i . Det har vi . Det är en överenskommelse mellan som gäller i , vilket är väldigt bra. Det har också bidragit till det värdefulla djurliv som finns i Sundet. När det gäller frågan om sandsugning finns det ett förbud på den svenska delen av , vilket i grunden är väldigt bra. Det innebär inte att det i alla lägen är helt uteslutet att man kan ta sand. Men man måste i så fall begära ett speciellt tillstånd. Det kräver helt enkelt tillstånd om man ska göra det på svensk sida. På dansk sida finns det inget sådant förbud, vilket skapar en rad problem. Sanden plockas upp för att man vill använda den när man tillverkar betong. Sandens kvalitet anses vara väldigt god. är förhållandena lite olika i och . I har vi kanske bättre möjlighet att hitta sand på andra ställen på land än vad man anser sig ha i . Det är därför vill fortsätta att kunna plocka upp sanden. Man skulle kunna lösa det här på andra sätt. Det handlar inte om att peka finger mot danskarna och säga: Ni måste göra si eller ni måste göra så. Men det är otroligt viktigt att man har en pågående dialog för att försöka se om man kan hitta vägar framåt. Om man inte kan åstadkomma ett totalförbud i ett kort perspektiv kanske man åtminstone kan fasa ut verksamheten och ersätta den med annat för att uppnå ett förbud på i varje fall lite sikt. Det tror jag skulle vara väldigt bra. Miljöministern svarar här ganska utförligt om en del åtgärder som vidtas och om kontakter mellan svenska och danska myndigheter som man har i bland annat den här frågan. Det är vällovligt. Jag tror det är utmärkt. Men min fråga gällde just vad regeringen gör och har gjort. Där uppfattar jag inte att miljöministern har gett något svar på de frågor jag ställde. Vilka kontakter har regeringen haft i den här frågan med den danska regeringen? Vad är regeringen i övrigt beredd att göra för att komma till rätta med problemet? Jag hänvisade också till ett brev som är skickat från 14 kustkommuner på både svensk och dansk sida. Det är också 13 miljöorganisationer som har undertecknat det. Där har enligt uppgift miljöministern inte svarat. Jag vill ställa frågan vad det beror på. Det borde inte vara omöjligt för miljöministern att redogöra för regeringens ståndpunkt i detta och vad man har gjort och inte gjort särskilt när det gäller kontakter med den danska regeringen. 152 Miljöminister (MP): Först vill jag informera om att skydd av områden är högt prioriterat av regeringen. Vi har vidtagit ett stort antal åtgärder. Jag är glad att också ser skyddet av det området som prioriterat och delar min omtanke om som ett viktigt och känsligt marint område. Det har visst skydd till exempel vad gäller trålningsförbud som har tydligt positiva effekter. Men det finns också ett antal bekymmer i . Det kontakter mellan länderna som sker på myndighetsnivå har intensifierats. i län kommer tillsammans med danska Miljøstyrelsen att genomföra en gemensam undersökning av bottenområdet Disken i för att studera effekterna av dansk sandsugning i området på både svenska och danska naturvärden. Detta är den typ av aktivitet som kan utgöra ett underlag för ett vidare agerande. Får vi exempelvis en uppfattning eller vetskap om påverkan på svenska naturvärden är det självklart någonting som vi går vidare med. Det pågår, precis som nämndes, mycket kontakt mellan danska och svenska kommuner i de här delarna. Det pågår också, som jag sa, samarbeten om vattnet. Det gäller fisket och skyddet av vattnet. Det är Havs‑ och vattenmyndigheter som är involverad i kontakter med sina motsvarigheter, och är väldigt aktiv och är aktivt. Som jag kan beskriva är detta en fråga som man arbetar aktivt med på myndighetsnivå. Därför har vi inte funnit anledning att också lyfta upp det mellan regeringarna. Den kontakt som sker är mellan våra myndigheter. Regeringen håller sig uppdaterad genom . Eftersom jag har lite tid kvar kan jag inte motstå möjligheten att nämna något. Jag hoppas att talmannen och ledamoten accepterar att jag gör en avvikelse från ämnet. Det finns en sådan fantastisk god nyhet. I går sågs på mycket länge tonfisk i . Det var någonting som tidigare fanns och gav grund för en stor turismrörelse och bra näringsverksamhet. I går var det några marinbiologer som kunde fotografera tonfisk i . Jag vet att det är en avvikelse, men jag är så glad att jag inte kunde låta bli att ta upp detta. 153 (M): Tack, statsrådet, för svaret!