prot · H40977 · 2017-03-02 00:00:00 — pekar även på forskning som visar att studier som görs av industrin själv visar på betydligt förmånligare resultat än studier som genomförs av oberoende forskare. Eftersom är beroende av publicerade studier är det även ett stort problem att företagen, enligt revisionens uppgifter, selektivt väljer vad de publicerar. Rapporter som visar det man vill visa blir publicerade, medan rapporter som visar på oönskade biverkningar inte blir publicerade i samma utsträckning. Det har också hänt ett antal gånger att företag har fällts i domstol för denna typ av förvanskning av information. Även om försöker att bedöma graden av selektiv publicering innebär det att myndigheten lider av ett stort kunskapsunderläge i förhållande till industrin. Jag kan inte heller låta bli att påminna kammaren om att den egna kunskapsgrund som skulle kunna bygga upp om man utvecklade ett system för biverkningsrapportering som fungerar verkligen lyser med sin frånvaro. Enligt den uppgift vi har fått rapporterar nämligen en genomsnittlig svensk läkare in en enda noterad biverkning under sitt yrkesliv. den ideella kanalen för biverkningsrapporteringar, som hade namnet Kilen, fanns kunde man dessutom konstatera att de biverkningar som läkarna rapporterade in i huvudsak var redan kända biverkningar, medan den allmänhet som kontaktade Kilen förutom dessa redan kända biverkningar rapporterade om många då inte kända biverkningar. Den problembild som beskriver i sin rapport stämmer väl överens med den bild som jag själv har skaffat mig genom många och långa kontakter på läkemedelsområdet. Därför är jag inte heller särskild överraskad, herr talman, av de slutsatser som dras i rapporten. Man konstaterar att myndigheten har prioriterat ned granskning av läkemedelssäkerheten och att myndigheten har svårt att hålla isär sina uppgifter, både som främjande och kontrollerande organ. Man anser att även regeringen är otydlig i sin styrning. Den i mitt tycke kanske starkast belagda kritiken är att man konstaterar att inte bara utan även SBU och trots insikten om de generella brister som förekommer i publicerade studier och annat underlagsmaterial som används för bedömning av risker och fördelar med nya mediciner inte lyckas kompensera för kunskapsunderskottet på ett tillfredsställande sätt. konstaterar även att de system för finansiering som råder kan leda till felprioriteringar samt att den täta relation som finns mellan industri och myndighet, inte minst på grund av det omfattande personalflödet mellan parterna, är ett integritetsproblem. I rapporten behandlas även risker för jäv. om säkra och effektiva läkemedel Det är ganska naturligt att den granskande myndigheten utifrån alla dessa iakttagelser även lämnar ett antal förslag på åtgärder som bör vidtas. Personligen skulle jag kunna fylla på listan med ytterligare några lämpliga åtgärder för att gå från en osäker och ineffektiv hantering av bedömningen av nya läkemedel till en säker och effektiv. Regeringen gör dock i huvudsak en helt annan bedömning än och hänvisar till att det inom den nationella läkemedelsstrategin finns möjligheter till åtgärder för att förbättra till exempel patientsäkerhetsfrågorna. Man hänvisar vidare till beredningsarbeten som pågår inom när det gäller förordningen av avgifter för den statliga kontrollen av läkemedel. För min egen del, herr talman, känns det som en stor framgång och ett stort framsteg att alla de brister som revisionen pekar på nu har kommit fram i dagsljuset och fått en helt annan auktoritet och tack vare detta ses på ett nytt sätt. Jag sätter nu min tillit till att den feministiska regering som vi har ska göra verkstad av all den kunskap som rapporten har kommit fram med inom ramen för de arbeten som pågår och att vi kommer att få se tydliga resultat av detta. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. 142 (L): När jag anmälde fyra minuters talartid trodde jag att jag skulle tala bara för Liberalerna. Men är Alliansens företrädare här, så jag kanske drar över med . redovisade för oss i socialutskottet den genomgång och revision som de hade gjort. Då frågade jag: Tar man hänsyn till att , läkemedelskontrollen i , är en integrerad del av EU:s läkemedelskontroll? Svaret blev: Nej, det kan vi inte göra. Vi kan bara revidera det vi gör i . Då haltar hela revisionen eftersom det mesta av godkännandearbetet görs genom den europeiska läkemedelskontrollen, med många svenska experter men också experter från hela EU. Detsamma gäller godkännande av genomförande av en klinisk prövning; det går ofta genom den europeiska läkemedelskontrollen. Där finns en stor öppenhet när det gäller tillgången till information. Den europeiska läkemedelskontrollen är oerhört noga med att kontrollera jäv in i minsta detalj. Man får nästan känslan av att det finns en beröringsskräck mellan industri och läkemedelskontroll. Detta gör att revisionen skevar. Man utgår från att läkemedelsindustrin har ett informationsövertag. Jag skulle vilja säga att den europeiska läkemedelskontrollen och har ett brett kunskapsövertag. Industrin kan sina läkemedel medan de som arbetar i läkemedelskontrollen har en bred och djup bild av läkemedlen inom de olika områdena. Kunskapsövertaget diskuteras över huvud taget inte. om säkra och effektiva läkemedel Man tar upp innovationsfrågan. Jag tog i den förra debatten upp den europeiska läkemedelskontrollen och EU:s satsning på särläkemedel. Det är jätteviktigt att man förmedlar sin kunskap om de läkemedel som står till buds för patienterna med sällsynta diagnoser. Det är ett oerhört viktigt informationsarbete. För mig är problemet att vi i sedan inte godkänner en del av de här läkemedlen för att de är för dyra. Prissättningen är en sak som vi måste djupdyka i. När det gäller biverkningarna ska EU:s medlemsländer rapportera in läkemedelsbiverkningar till den europeiska läkemedelskontrollen. Där finns en särskild kommitté som går igenom alla de här biverkningarna. Tack vare att rapporterna kommer från alla medlemsländerna hittar man tidigare nya biverkningar eller upptäcker att läkemedlen förorsakar mer omfattande biverkningar än vad man hade räknat med tidigare. sitter EU:s bästa experter på läkemedelsbiverkningar i och värderar det här. Sedan kan vi säga att landstingen här i borde bli bättre på att stimulera den här rapporteringen. Det är någonting som vi ska ta upp i hälso- och sjukvårdssammanhang vid ett annat tillfälle. tog upp det här med rapportering från allmänheten. Ja, Kilen gjorde ett bra jobb med att samla in rapporter från allmänheten, och det ingår nu att läkare, tandläkare, farmaceuter och allmänhet bör rapportera in läkemedelsbiverkningar. Det är olika bilder man får av denna rapportering. Från sjukvården får man sådant som går att identifiera fysiskt men också psykiskt. Från allmänheten kommer också information om hur användarna mår av läkemedlet, alltså lite mer allmän information. Det är bra med de här kompletterande bilderna. När det gäller avgiftsfinansieringen är det väl kanske så att många som har arbetat inom det här området och vet skälen till att vi har avgifter inte finns kvar där . såg vi att många ansökningar från industrin var inkompletta. Det tog mycket tid från läkemedelskontrollen. Vad gjorde man åt det? Jo, man gav ut anvisningar om vad de här ansökningarna borde innehålla, men man sa också att det är rimligt att industrin får betala för den tid som tjänstemännen lägger ned på att värdera ansökningarna. Det här ledde till att det kom in bättre och mer kompletta ansökningar. Pengarna förvaltas på ett sådant sätt att de inte påverkar tjänstemännen som är involverade i läkemedelskontrollen. Det sista jag vill ta upp är producentobunden läkemedelsinformation. Det här har , läkemedelskontrollen, jobbat med . Man har på olika sätt gått ut med information till förskrivarna som en motvikt till reklamen. Man har också kontroll på reklamen för att den inte ska vara överdriven eller missvisande. Det som hände nu i samband med omregleringen av apoteken var att Apoteksbolaget hade ansvar för . Det ansvaret ligger nu på . Det går alltså från ut rik och bred information som är producentobunden. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. I detta anförande instämde (M). om säkra och effektiva läkemedel Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 10 Statlig förvaltning och statistikfrågor Statlig förvaltning och statistikfrågor betänkande 2016/17:FiU25 Statlig förvaltning och statistikfrågor 143 (M): I detta betänkande behandlas olika motioner som berör den statliga myndighetsstrukturen, hur effektiviteten hos de statliga myndigheterna kan förbättras samt staten som arbetsgivare respektive ägare av fastigheter och mark. har flera frågor varit uppe som ryms inom detta område. Som exempel kan nämnas frågan om var eller Arbetsförmedlingen ska ha sina kontor, möjligheten att effektivisera statlig verksamhet genom digitalisering och hur staten egentligen sköter sina fastigheter, inte minst efter granskningen av vad som har hänt på . Mot denna bakgrund, som alltså har potential till politiska konflikter, är betänkandet ändå relativt ospektakulärt. Jag tänkte gå närmare in på den moderata motionen som rör studentbostäder i uppdraget för Akademiska Hus som jag härmed yrkar bifall till. Bostadsbyggandet har äntligen kommit igång i . Det är nödvändigt med tanke på befolkningsutvecklingen, och det är verkligen hög tid för detta. Vi ska tacka Alliansen för de reformer som togs fram och genomfördes och som har börjat leverera resultat, även om naturligtvis både konjunkturläge och den starka efterfrågan i och med ökande befolkning spelar roll. är det värt att notera att det är allianspartier som lägger fram konkreta förslag till fortsatta reformer. Gällande studentbostäder vill vi moderater konkret att uppdraget till statliga Akademiska Hus kompletteras med volymmål för bostadsbyggande så att de har ännu bättre förutsättningar att öka bolagets byggande och ägande av studentbostäder. Enligt Studentbostadsföretagen uppskattas bristen på studentbostäder till 19 000. Det är visserligen bara en liten del av det totalt bedömda behovet av nya bostäder. Enligt behövs ca 440 000 nya bostäder fram . Men studentbostäder genom Akademiska Hus är en del som vi från nationellt håll har en direkt påverkan på. I övrigt är företag, kommuner och privatpersoner aktörer på bostadsmarknaden. Därför har vi moderater ett mål om att 20 000 studentbostäder ska byggas . Det är angeläget att studenter inte tvingas tacka nej till en utbildningsplats för att de saknar bostad. De konkreta förslag som lägger fram är för det första att skynda på byggandet av studentbostäder genom ett särskilt förkortat förfarande för plan- och bygglovsprocesser med tidsgränser på max gällande den kommunala delen, och det ska vara kopplat till ekonomiska sanktioner. Vi vill för det andra förenkla reglerna exempelvis gällande bullerregler. Det är angeläget att kunna nyttja attraktiv mark nära kollektivtrafik mer än vad som är möjligt . Statlig förvaltning och statistikfrågor Vi vill för det tredje stärka högskolornas och universitetens roll när det gäller att öka antalet studentbostäder genom att hinder som kvarstår för att äga och bygga dem tas bort. Vi vill för det fjärde att det ska göras en översyn av marktillgången nära universitet och högskolor för att kunna bygga fler bostäder. Som har nämnts vill vi också att Akademiska Hus får ett tydligare bostadsuppdrag med ett volymmål för att kvantifiera och därmed öka hastigheten i deras byggande och ägande av studentbostäder. 144 (V): Den statliga arbetsgivarpolitiken måste kännetecknas av att statliga myndigheter är föredömliga arbetsgivare. Det innebär till exempel att statliga myndigheter har ett särskilt ansvar att motverka diskriminering i rekryteringsprocesserna. För att minimera risken för godtyckliga utestängningar av arbetssökande med utländsk bakgrund bör regeringen återkomma med förslag på hur obligatoriska kravprofiler vid offentliga anställningar bör utformas. Regeringen bör också arbeta för att det blir obligatoriskt för statliga myndigheter att upprätta handlingsplaner för etnisk mångfald vid rekrytering. anser att positiv särbehandling på grund av etnicitet ska vara möjlig inom arbetslivet. Statliga arbetsgivare bör aktivt kunna söka upp nya medarbetare i underrepresenterade grupper för anställning genom att särskilt efterfråga personer med utländsk bakgrund. Exempelvis bör det vara obligatoriskt att man upprättar just en handlingsplan för detta. I dagens debatt reduceras de som kommer till oftast till flyktingar. Deras kompetens och kunskap osynliggörs därmed. ställer en ökad internationalisering ökade krav på tvärkulturell kompetens inom arbetslivet. Den som talar ett ytterligare språk utöver majoritetsspråket har stora fördelar av det i sitt arbete, och det blir allt viktigare för företag och myndigheter att ha flerspråkiga anställda. Som exempel har jag en kompis som arbetar på MSB, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, som talar persiska. Hennes kompetens stärker myndigheten i dess arbete med internationella insatser i . Därför ska tvärkulturell kompetens liksom flerspråkighet räknas som meriter vid alla offentliga anställningar. Undersökningar visar också att våra statliga myndigheter i allt större utsträckning anlitar bemanningsföretag både i myndigheternas stödfunktioner och vid myndighetsutövning. Det mest uppenbara problemet är att privaträttsliga organ därmed blir en del av myndighetens kärnverksamhet, men vid sidan av det finns det ytterligare problem i att man anlitar bemanningsföretag för myndighetsutövning. För det första skapar det en uppdelning mellan personalen. Inhyrda får en högre tröskel till delaktighet och inflytande på jobbet. För det andra innebär det en stor kostnad för staten. Det finns också fall där det inte har funnits krav på kollektivavtalsliknande villkor i statens upphandlingar. Vi anser alltså att statens användning av bemanningsföretag bör avvecklas i förlängningen. Som ett första steg bör regeringen verka för att tydliggöra detta i statliga myndigheters arbetsgivarpolicy. Genom att staten går före agerar man som ett föredöme. Det kan i sin tur få spridning till andra parter på arbetsmarknaden. Statlig förvaltning och statistikfrågor Jag yrkar bifall till reservation 2. 145 (S): Vi debatterar finansutskottets betänkande FiU25 Statlig förvaltning och statistikfrågor. Där behandlas olika motioner, bland annat om staten som arbetsgivare och statens fastigheter, vilket de båda tidigare talarna har tagit hand om. Statlig förvaltning är en viktig fråga för oss socialdemokrater. Det är viktigt att staten tar ansvar för hela och att håller ihop. Då är statens lokala närvaro A och O. Människor, orter och hela bygder ska inte lämnas så att de känner sig övergivna. har människor i vårt land upplevt urbaniseringens starka kraft. I samband med det har många verksamheter försvunnit från landsbygden och även från allt större orter, ibland till och med hela kommuner. Även boende i förorterna runt om i upplever att servicen försvinner i centrumbildningarna. Samhällelig service men också den kommersiella servicen i form av affärer och andra småbutiker försvinner. Också själva upplevelsen av utarmning är viktig. En undersökning gjord av Statskontoret visar att medborgarna är nästan dubbelt så nöjda med servicen när man har Arbetsförmedlingen, och polisen i bygden. Att myndigheter finns i närheten av där man bor är viktigt för många medborgare, särskilt för dem som bor på landsbygden. Den geografiska närheten är dock inte den viktigaste faktorn i kontakten med myndigheter. Att man får svar på frågor och att handläggningen går snabbt är viktigare – oavsett vilken typ av område man bor i. skedde det inte några större reformer vad gäller utlokalisering och omlokalisering av statliga verk. Den borgerliga regeringen struntade i hur myndigheterna omstrukturerade sin geografiska närvaro, och det gjordes inga försök att ta ett samlat grepp om den statliga förvaltningen. och var helt ointresserade av frågan, och från hördes det egentligen ingenting. Utifrån mitt engagemang i skatteutskottet vet jag att till exempel avsåg att i princip överge hela norra , vilket bland annat stoppades genom tuffa interpellationer till . När dagens centrala skatteverk skapades utifrån de tidigare regionala skattemyndigheterna var det tydligt i den dåvarande proposition att regionala hänsyn skulle tas i fråga om service och kontor. Det glömdes bort under borgerligt styre, och var plötsligt på gång med kontorsnedläggningar och utarmning av arbetsuppgifterna för vissa mindre kontor. Den nuvarande regeringen fick stopp på detta, och i opposition strömmade bland andra borgerliga riksdagsledamöter in under fanorna för att rädda landsbygden. När man tittar på myndigheternas placering i vårt land kan man se att det är stor skillnad på fördelningen. Drygt hälften av landets myndigheter finns i . Det finns fyra, snart fem, i . Det finns två i , två i och noll i . Jag har försökt få en myndighet till , som är min kommun. Men ministern är inte särskilt på G just nu när det gäller den frågan. Statlig förvaltning och statistikfrågor Det finns flera vinster med att ha statlig närvaro i hela landet. Demokratin stärks med utökad statlig närvaro. Man kan se att medborgarna ute i landet är gladare över att myndigheterna finns på just deras ort än vad till exempel stockholmarna är. Jag tror att det handlar om att stockholmare är så vana vid närvaro att de inte uppskattar den, eller de ser rättare sagt myndigheterna som en självklar del av staden. Det är inte många i som går runt och är oroliga över att till exempel ska lämna staden helt. Landets ekonomiska tillväxt gynnas också. Visst säger utredning att man inte kan se några direkta dynamiska effekter. Men jag kan lova att på platser ute i landet där myndigheten är en stor arbetsgivare är folket väldigt nöjda med att de har jobb, och de är inte särskilt oroliga över eventuell brist på dynamiska effekter. För oss socialdemokrater är myndigheterna ett viktigt tillskott till den lokala arbetsmarknaden, inte minst genom att de erbjuder intressanta karriärvägar. Vi tror definitivt att de bidrar till att stärka regional och lokal dynamik. Regeringen arbetar med frågorna på flera fronter. Vi har till exempel aviserat att ska omlokaliseras från till . Dessutom kommer den nya jämställdhetsmyndigheten att placeras i . Det är mycket glädjande. Allt handlar dock inte bara om fysisk och geografisk närvaro. I den digitala värld som vi lever och verkar i är det viktigt att våra företag och medborgare kan ta del av myndigheternas information via deras hemsidor. Därför har regeringen höjt digitala ambitioner så att över en halv miljon fler svenskar ska få tillgång till snabbt bredband . Den svenska modellen bygger på en gemensam idé om det kloka i att hålla ihop. Alliansen svek landsbygden under åtta års regerande. har regeringen gjort en tydlig kursändring i svensk förvaltningspolitik där vi bygger vidare på gemenskapens och sammanhållningens idé. har utvecklingen och politiska beslut lett till att villkoren mellan stad och land blivit alltför olika. Vi socialdemokrater är givetvis inte helt utan skuld i detta. Men tar vi ut en ny kurs utifrån denna utmaning och ser till att förbättra förutsättningarna för att kunna leva och arbeta i hela vårt avlånga land. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 11 Medgivande för att ge kredit till betänkande 2016/17:FiU28 Medgivande för att ge kredit till (framst. 2016/17:RB3) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) § 12 Förlängning av deltagande i IMF:s nya lånearrangemang (NAB) betänkande 2016/17:FiU29 Förlängning av deltagande i IMF:s nya lånearrangemang (NAB) (framst. 2016/17:RB4) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) § 13 om Statens servicecenter betänkande 2016/17:FiU37 om Statens servicecenter (skr. 2016/17:77) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) § 14 Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelse-verksamhet betänkande 2016/17:FöU5 Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet (skr. 2016/17:70) 146 (L): Det ärende som försvarsutskottet nu ska debattera i kammaren handlar om integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet. Det är inte utan att mina tankar går tillbaka och 2007 då den nuvarande lagstiftningen klubbades igenom här i . Mot bakgrund av den omvärldssituation som råder kan man väl konstatera att det var tur att det beslutet togs och att vi fick påtagliga möjligheter att också i etern följa det som utgör potentiella hot mot det svenska rikets säkerhet. Vi kan konstatera att de övervakningsorgan som konstruerats för att se till att signalspaningen sker inom lagens ramar inte har riktat någon som helst erinran mot signalspaningsverksamheten, åtminstone . Man menar också att det inte har förekommit någonting som är otillbörligt. Med det sagt vill jag gå över till ett så kallat tillkännagivande som utskottet har föreslagit gällande Nord Stream 2. blev det som bekant uppenbart att det bolag som ska bygga två nya gasrör som ska gå från ned till i avsåg att bedriva en del av denna byggverksamhet vid två svenska hamnar, nämligen och . Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelse-verksamhet Bägge dessa hamnar är strategiskt sett känsliga för . är landets östligaste hamn och har under alla tider utgjort en potentiell infallsport för en motståndare. är känslig på det viset att det ligger i ett kluster av militär verksamhet, i närheten av vår enda kvarvarande örlogsbas och dessutom i närheten av F 17, där vi har både stridsflygplan och helikoptrar utlokaliserade. Det stod klart tidigt i processen att regeringen ansåg sig sakna rättsliga möjligheter att stoppa en etablering i såväl som . Man hänvisade till aktiebolagslagen, man hänvisade till kommunallagen och man hänvisade också till regeringsformen och det kommunala självstyre som står inskrivet där. Jag har inte någon annan uppfattning än regeringen i frågan. Jag bedömer också att de rättsliga möjligheterna att ingripa var mycket begränsade. uttalade försvarsministern och även utrikesministern att nu bör göra en översyn så att vi får möjligheten att ingripa när vi känner att svenska säkerhetsintressen är hotade. Emellertid har denna tidigt aviserade utredning inte kommit till stånd ens den dag som är. Utskottet känner att det är angeläget att utredningen kommer till stånd och att vi får de lagliga verktyg som krävs för att ingripa i sådana här situationer. Vi är dessutom oroliga för att det kan komma motsvarande förfrågningar, motsvarande intresse, från utländska bolag när det gäller andra anläggningar och annan infrastruktur i landet. Vi anser därför att regeringen utöver att tillsätta en utredning och skaffa sig permanenta rättsliga redskap för att kunna ingripa också redovisar på vilket sätt man ska kunna agera innan en sådan permanent lagstiftning är på plats. Detta ger utskottet regeringen till känna om voteringen, herr talman, avlöper som jag misstänker att den kommer att göra. 147 (S): Kanske lite förvånande – nej, egentligen inte ett dugg förvånande – tänker jag beröra samma saker som : naturligtvis betänkandet vi har framför oss, Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet, men också statens möjligheter att skydda totalförsvarsintressen. Det är kanske de frågor som berör oss mest. När det här med integritetsskydd diskuterades, eller när det kom till skott, var det en ganska hård debatt. Många partier hade ganska svårt att hantera det. är debatten helt annorlunda. Vi har ganska stor förståelse för varför det här är en viktig verksamhet. Det beror, tror jag, på att vår omvärld är ganska förändrad.