prot · H50948 · 2017-12-12 00:00:00 — Det är dock i arbetslivet som ger mest till pensionen, vilket ytterligare ökar pensionsskillnaderna. Inom nuvarande system borde man snarare diskutera hur förväntad livslängd ska påverka pensionsåldern så att de som lever också arbetar längre. Arbetsmarknaden behöver också förändras. Det är framför allt kvinnor som skulle tjäna på en lagstadgad rätt till heltid och en delad föräldraförsäkring. Kvinnors och mäns arbete måste börja värderas lika, och de orättvisa löneskillnaderna måste bort. Socialförsäkringssystemet måste fungera så att de som är sjuka får sjukpenning som är pensionsgrundande. Reglerna för att få sjukersättning måste göras lättare så att de som inte kan arbeta inte behöver ta ut förtida pension. ingår som sagt inte i Pensionsgruppen, men i budgetförhandlingarna med regeringen har vi fått igenom en del som förbättrar livssituationen och ekonomin för äldre, inte minst de som har lägst inkomster. Vi har till exempel sänkt skatten för pensionärer två gånger, mest för dem som har lägst pension. Vi vill att alla oavsett inkomsttyp ska betala lika mycket i skatt. Vi har höjt bostadstillägget för pensionärer. Vi har fixat 2 miljarder till fler anställda i äldreomsorgen. införs avgiftsfri öppen hälso‑ och sjukvård . införs en höjning av det allmänna tandvårdsbidraget för personer . Vi har försökt få regeringen att höja garantipensionen men tyvärr inte lyckats – . Ekonomisk trygghet vid ålderdom Vi behöver också göra något åt det faktum att de som kommer till som vuxna och har arbetat hårt men inte hunnit bo i när de går i pension därmed går miste om garantipensionen och därför tvingas förlita sig på att barn eller någon annan ska försörja dem. Det är helt orimligt. Med det yrkar jag bifall till reservation 3. 9 (M) replik: Det finns mycket att säga om detta. Jag kan förstå att det finns drömmar om att kunna höja pensionerna till helt andra nivåer, att man inte ska behöva bry sig om man har jobbat eller inte jobbat och att den som kommer som äldre arbetstagare från ett annat land ska få lika mycket. De drömmarna finns. Men jag tror inte att förstår hur vårt pensionssystem är uppbyggt. Det bygger på att en stor majoritet av partier tycker att man ska arbeta ihop sin egen pension så att inte våra barn och barnbarn ska behöva betala. Det system som vill ha är det man har haft i många länder som håller på att krascha in i väggen. Vi kan ta som ett tydligt exempel. Om känner några pensionärer nere i får hon gärna fråga hur deras pensioner har utvecklats. De har halverats , halverats på grund av att pensionssystemet har varit i ekonomisk otakt. Är det någonting som lyser igenom i hela paket är det ekonomisk oansvarighet. och har inte varit med i Pensionsgruppen, men hon är ledamot i socialförsäkringsutskottet. Hon har inte lagt fram ett enda förslag på förbättringar till alla dessa grupper som hon säger att hon vill förbättra för. Nej, Vänstern har inte lagt fram något förslag. Det skulle också förvåna mig om regeringen inte har haft någonting att göra med förslagen om tandvård och övriga förbättringar av det sociala skyddsnätet utan det enbart är Vänstern som lagt fram alla dessa förslag. Jag misstänker att det är en kompromiss. 10 (V) replik: Det låter på som om vi har haft det här pensionssystemet i i evig tid. Så är det ju inte. Vi hade ett helt annat pensionssystem tidigare, och det var inte så länge sedan. Det är också intressant att är den som går på om pensionerna. Man sänker anslaget som handlar om garantipension till ålderspensionärer med 500 miljoner, och han försöker ge sken av … Jag vet inte vad han försöker ge sken av, ärligt talat. Det visar bara tydligt vilka prioriteringar har haft. Man tycker att det är viktigare att sänka skatter med flera . Vi har en kvarts miljon fattigpensionärer. Är det rimligt? Det är det vi borde fråga oss. Är det rimligt att människor som har jobbat hela sina liv, slitit stenhårt, i vissa fall kanske är hemlösa? Det är det vi måste åtgärda. Vi kan inte heller ha ett pensionssystem där vi måste förlita oss på att det går bra på börsen. Vi måste ha ett pensionssystem som är förutsägbart – där vi vet och kan vara trygga med att vi kommer att kunna överleva när vi väl blir pensionärer. Det är pensionssystemet som är fel. Ekonomisk trygghet vid ålderdom säger att vi inte har några förslag på området. Jag tror att han behöver läsa om handlingarna. Vi har lagt fram förslag, och jag har sagt här att vi tycker att man ska ha en parlamentarisk utredning av pensionsfrågorna. Den ska vara öppen och transparent, så att vi kan följa den. är det nämligen helt slutet; vi har inget som helst inflytande. Det är som borde ha hand om dessa frågor – inte en pensionsgrupp. 11 (M) replik: Det enkla svaret är: Skulle vi fortsätta att driva politik – jag vet inte om man har kvar sex timmars arbetsdag och vissa andra åtgärder – skulle det i praktiken innebära att pensionerna gick ned i källaren. De skulle halveras. Vi skulle få dubbelt så många verkligt fattiga pensionärer. Det är detta vi kan se i land efter land med just den politik företräder. Jag tvivlar inte en sekund på att har ett stort hjärta och vill ge fler pensionärer en ökning, men vi måste ha ett system som fungerar. Annars blir det som i och , som ju är i fritt fall. Det blir som i många andra länder där det kraschar in i väggen. Vi måste ha ett system som är hållbart, och det har vi i . Hela den samlade skulden till svenska folket när det gäller pensioner är på . Skriv gärna upp det! Skulle plötsligt bara förinta den skulden? Skulle hon säga till alla pensionstagare i att vi ska ha ett nytt system och att vi inför en parlamentarisk grupp där alla partier ska vara med? Alla som håller på med pensionssystem eller ekonomi inser ju att detta är bottenlöst. Vi måste ta ansvar. Vi måste se våra pensionstagare i ögonen och säga att vi ska göra det allra bästa utifrån den situation har. Det ska också sägas att är ett av de länder som faktiskt har klarat dessa frågor allra bäst. 12 (V) replik: satt i regeringen höjde man skatten för pensionärerna. Med blev pensionärerna fattigare. Det är den politik står för. Återigen: Vi har en kvarts miljon fattigpensionärer i . De lever under EU:s fattigdomsgräns, som är . Man lever under den gränsen. Jag tycker att borde fundera på om han själv skulle klara att leva på det. Det som är orimligt i detta, återigen, är att vi är hänvisade till hur det går på börsen när det gäller vilken pension vi kommer att ha . Även lyfte fram att vi har en stor grupp kvinnor – det är framför allt den gruppen som är fattigpensionärer – som befinner sig i förhållanden inte alltid av kärlek, , utan för att de inte har möjlighet att klara sig ekonomiskt på egen hand. I dessa tider av metoo borde man kanske fundera över om detta inte är ett problem vi faktiskt måste ta på allvar. 13 (C) replik: Jag har några frågor till . Jag tycker nämligen att det är intressant när man talar om pensionssystemet, att det inte fungerar bra och att det som var tidigare var bättre. Ekonomisk trygghet vid ålderdom Jag undrar om vet varifrån pengarna till det tidigare systemet kom och varifrån pengarna till det nuvarande systemet kommer. Pensionen är ju en del av trygghetssystemet. Sjukförsäkring, föräldraförsäkring och pensioner är en del av tryggheten, vilket betyder att det är en inkomstförlust man ska få ersättning för när man inte kan jobba. Då är frågan: Ska man kunna påverka nivån på sin pension själv? Ska det finnas någon möjlighet för oss som enskilda individer att under yrkeslivet påverka vår pension? Jag måste också rätta . Det är inte så att vill sänka lönen för någon. Vi vill på alla sätt och vis medverka till att alla människor kommer in på arbetsmarknaden, och de som står allra längst ifrån måste få möjlighet att tjäna mer på att komma i jobb än på att vara arbetslösa. Möjliggör vi lägre ingångslön och att arbetsgivarna har en lägre summa att betala som de fungerar som arbetskraftsintroduktion och lärare får människor högre lön . Det vet vi. Mina frågor gällde dock pensionerna. Var kommer pengarna ifrån, och kan vi påverka? 14 (V) replik: Var det tidigare systemet det bästa? Nej, det fanns såklart brister i det också. Det är därför vi vill se framåt. Vi vill att detta ska ligga på bord och att vi ska titta på hur ett nytt pensionssystem ska se ut. Jag tycker att det fanns delar som var bra och som gynnade kvinnor bättre i det gamla systemet, till exempel att det inte var hela livsinkomsten som räknades. Vi vet ju att det under en stor del av våra arbetsföra liv är kvinnor som tar huvudansvar för hem och barn. De är borta mycket genom föräldraledighet, och det är framför allt kvinnor som vabbar. Det är också framför allt kvinnor som blir sjukskrivna. Detta system gynnar inte kvinnor, utan det är precis tvärtom. Ska man kunna påverka sin pension genom att betala med egna medel? Det blir ju extremt orättvist, för de som har höga löner kan naturligtvis sätta av en större del för att få en bättre pension. Jag tycker att vi ska ha ett rättvist pensionssystem där människor som faktiskt har slitit i hela sina liv inte ska behöva i princip stå på bar backe när de blir pensionärer. Lite så ser det nämligen ut ; i många arbetaryrken där människor har börjat arbeta tidigt i sina liv får man en väldigt dålig pension. lyfter fram detta med att de som står längst ifrån arbetsmarknaden ska få lägre ingångslöner. Detta påverkar ju hela ens liv, och det påverkar hela arbetsmarknaden. När vi drar ned lönerna dras lönerna ned för samtliga grupper, inte bara för den gruppen. Den gruppen kommer dessutom inte heller att få en bra pension när väl kommer. Därför måste vi se till att vi har generella regler på arbetsmarknaden. 15 (C) replik: Det sista tog upp, att alla får lägre löner om ingångslönen är låg, är fel. Det stämmer inte. Den lägsta inkomsten får man om man inte arbetar. Det viktigaste för oss alla är att komma in på arbetsmarknaden, och därför ska alla stimulansåtgärder gå till det. Ekonomisk trygghet vid ålderdom När det gäller pensionssystemet, som också påverkas av huruvida man arbetar, undrar jag om och tycker att alla ska ha exakt samma pension. Ska vi inte kunna påverka vår kommande pension? Det tycker jag och . Vi tycker att det är viktigt att vi får medverka i premiepensionssystemet för att möjliggöra en högre pension, för det regnar inte manna från himlen. Det gjorde det inte i det tidigare systemet, och det gör det inte . Till det tidigare systemet togs våra skattepengar, som vi alla ska dela. Det som är bra nu är att det nuvarande pensionssystemet ligger utanför statskassan. Det är robust över evinnerlig tid, oavsett statens inkomster och utgifter. Sedan har jag en fråga. Hur tror man i värld att pengar växer? Beror inte det på vad som händer på börsen och på den ekonomiska marknaden? Man får ju inte mer pengar genom att trolla med knäna. Därför är det faktiskt viktigt att vi har många som jobbar, vilket också påverkar att våra företag växer. Det är det som gör att vi får pengar till pensioner och annan skattefinansierad verksamhet. Självklart ska hela livsinkomsten premieras. Det är väl en självklarhet? 16 (V) replik: Enligt logik får man alltså skylla sig själv om man får en dålig pension för att det har varit en dålig tid på börsen. Jag tycker inte att vi ska ha ett sådant system. Vi ska ha ett förutsägbart system, där man faktiskt vet hur det blir när man har arbetat ett visst antal år. Jag vill ha ett rättvist pensionssystem. Så som det ser ut grundar sig pensionen på våra löner, och det finns stora löneskillnader på arbetsmarknaden. Jag säger inte att alla ska tjäna precis lika mycket. Men vi behöver minska löneskillnaderna. Det är till exempel helt orimligt att det är löneskillnader mellan män och kvinnor, trots att de gör ett likvärdigt arbete eller har en likvärdig utbildning. Det är omotiverade löneskillnader. Det är det som måste bort. Jag tror inte att det kommer att vara exakt lika löner för alla typer av arbeten. Men det ska vara rättvisa löner, precis som det ska vara rättvisa och förutsägbara pensioner. Lika lite som vi kan förlita oss på hur börsen går, lika lite ska vi behöva ha en pension som beror på hur tjock plånbok vi har haft och hur mycket vi har kunnat avvara . Människors livssituation ser nämligen så olika ut. Det finns människor som faktiskt inte har möjlighet att lägga undan ens några hundralappar , därför att allt går åt för att se till att barnen har det bra och att de får vinterkläder och så vidare. Alla har inte möjlighet att spara till sin pension. Därför ska vi ha ett rättvist pensionssystem. 17 (L): Rambudgetprocessen är sådan att Liberalernas budgetalternativ redan har fallit. Därför avstår vi från att rösta på det i den kommande voteringen om utgiftsområde 11. Det är uppenbart att man i debatten måste rekapitulera vad som har hänt med pensionssystemet sedan det skapades. I det gamla bondesamhället arbetade man tills man inte kunde stiga ur sängen längre. Sedan kom industrisamhället. Där fanns det inte jobb som man kunde ha ända tills man inte orkade stiga ur sängen. Vi fick det första pensionssystemet 1913. Då sattes pensionsåldern till , trots att medellivslängden var 55–. Att man valde berodde på att man ansåg att man i hade råd att betala pension till av befolkningen. Då anade man inte att vi skulle lägga till vår medellivslängd. Hade vi hållit fast vid dessa skulle vi få lov att jobba tills vi är . Så är inte fallet. Ekonomisk trygghet vid ålderdom fick vi ATP-systemet, som var extremt gynnsamt. Nästan halva var kritisk till att det skulle hålla. Men drygt halva , med en folkpartist, fick det att tippa över i voteringen, så att vi fick ATP-systemet. Då var pensionsåldern , men den sänktes . Sedan började man vakna av två skäl. såg ohälsoförekomsten bland människor som var 65-plus och tvingades sluta arbeta, trots att de ville fortsätta. föreslog då att man skulle få arbeta om man ville och kunde till eller i varje fall till . Det var alltså ett hälsoskäl. Men sedan vaknade man och insåg att detta höll på att gå åt skogen och att man inte hade råd med detta system. Man fann att av inkomsten skulle behöva betalas in till pensionssystemet för att det som man hade lovat skulle hålla med ATP-systemet. Pensionsgruppen tillsattes 1991, och 1999 fick vi dagens system, som är finansiellt stabilt. Det ska alla vara glada för. När det orangea kuvertet kommer visas hur mycket man får i allmän pension. Det är svårare att få fram uppgifter om vad man får i tjänstepension och så vidare. Dagens system är alltså finansiellt stabilt för staten. Som andra har nämnt håller pensionssystemet i andra länder på att haverera helt, till exempel i . Därför ska vi vara glada över att vi har detta system. Men för den enskilde är det inte helt stabilt. Det blir svängningar på grund av bromsen. Detta gör att så många människor som möjligt måste vara ute i arbete. Då får vi inte hindra dem som vill och kan fortsätta arbeta efter 67-årsdagen. I det nya systemet höjdes nämligen den övre pensionsåldern från till . Vi liberaler försöker hamra in detta. Vi vill att man ska ha rätt att vara i arbetslivet till . Många blandar ihop detta och tror att man ska vara tvungen att arbeta tills man är eller eller vilken ålder som kommer att föreslås av Pensionsgruppen. Men man ska ha rätt att vara kvar i arbetslivet upp till denna ålder, men man kan sluta tidigare. kan man sluta . Det föreslås, vad jag kan förstå av tidningarna , att det ska bli en höjning från till . Sedan finns det självklart människor som inte orkar arbeta så . Det gäller särskilt kvinnor. I valrörelsen drev vi frågan om att kvinnor har av männens pensioner. Det beror på att de har arbetat i låglöneyrken och arbetat deltid. Detta är svårt att åtgärda i ett kort perspektiv. Vi har lyft fram att ett äkta par ska kunna dela på en del av pensionen vid en skilsmässa som en del av giftorätten. Vi är medvetna om att detta är knepigt, men det är någonting som man skulle kunna göra på kort sikt. Bostadstillägget är också något som kan åtgärdas på kort sikt. Andra saker tar tid. Det måste man vara medveten om. I hade vi om pensioner. Där lyfte jag gång efter annan fram hur viktigt det är att ungdomar – de kan tycka att det ligger så långt bort i tiden att bli att de inte behöver fundera över det – redan i gymnasiet ska få ta del av hur viktigt det är vilket yrkesval de gör, att de startar sina studier och att de inte tappar viktiga pensionsår. Det är också viktigt att lyfta fram att de, när de söker jobb, tar reda på vad den genomsnittliga lönen för detta jobb är, så att de inte lägger sig för lågt, och att de frågar efter tjänstepension. Alltför många, inte minst kvinnor, har missat att ta upp den frågan. Sedan handlar det naturligtvis om hur man delar på föräldraledigheten. Ekonomisk trygghet vid ålderdom Så över till frågan om att orka arbeta. Det handlar dels om att sköta sin egen hälsa, dels om företagshälsovården, som kommer in som en väldigt väsentlig del när det gäller att skapa en arbetsmiljö som gör att undersköterskor och andra i tunga jobb orkar arbeta högt upp i åldrarna. Jag är övertygad om att många skulle vilja vara kvar i arbetslivet, vilket är positivt eftersom man behövs och känner att man är en del av samhället, men kroppen har tagit stryk. Jag skulle vilja se att företagshälsovården får en renässans och att arbetsmiljön blir en viktig del. Jag vill också ta upp den ålderism jag ser lysa igenom i debatten om pensionsåldrar och näringslivets inställning till årsrik arbetskraft. Detta tänker jag komma tillbaka till i diskussionen med socialministern, för att hålla mina . Men jag vill ändå läsa upp ett citat av vår Nobelpristagare i boken , som och har givit ut: ”En äldre hjärna har mycket kvalitet som går till spillo för att människor sorteras ut.” Det är fel att vi äldre inte blir tillfrågade om saker och ting, för även om kroppen har tagit stryk fortsätter hjärnan, om man sluppit drabbas av demens, att fungera. I utredningen liv, längre arbetsliv framgår tydligt att detta har stöd i forskningen. drog jag över . 18 (KD): Ett välfärdssamhälle kan i hög grad bedömas utifrån kriterier som respekt, tillvaratagande och omsorg om den äldre generationen. Att kunna åldras med bibehållen värdighet måste vi kunna garantera varje människa. Men många äldre känner oro inför i livet. ser flera angelägna reformer som på såväl kort som lång sikt stärker äldres ekonomiska ställning. Det ska dock tydligt framhållas att en viktig grund för detta är den pensionsreform som trädde i kraft . Den garanterar pensionssystemets finansiella stabilitet och själva pensionerna, och den är något som värnar. befolkning lever glädjande nog i genomsnitt allt längre. Men detta innebär också svårigheter kopplade till att den så kallade försörjningskvoten växer. Den andel av befolkningen som är i arbetsför ålder blir allt mindre i förhållande till övriga åldersgrupper, med resultatet att försörjningsbördan för dem som arbetar ökar. Denna demografiska utmaning innebär stora ansträngningar för hela samhällsekonomin – såväl för finansieringen av vår gemensamma välfärd som för pensionernas utveckling och äldres välstånd. För att möta den demografiska utmaningen krävs till att börja med en generell ekonomisk politik som främjar innovationer, risktagande, arbete och en välfungerande matchning på arbetsmarknaden – kort sagt, en politik för en starkare konkurrenskraft och en högre ekonomisk tillväxt. Ekonomisk trygghet vid ålderdom Men därutöver behövs också drivkrafter för ett längre arbetsliv. I takt med att medellivslängden stiger ser vi det från KD:s sida därför som naturligt att också pensionsåldern justeras uppåt. Detta är anledningen till att vi inom ramen för pensionsöverenskommelsen arbetar för att öka de regelmässiga drivkrafterna för ett längre yrkesliv. Men, fru talman, vill också stärka de ekonomiska incitamenten och möjligheterna för äldre att stanna kvar längre på arbetsmarknaden. får den som fyllt men fortfarande arbetar ett fördubblat jobbskatteavdrag som gör att man får behålla en större del av sin lön efter skatt, jämfört med en person som inte uppnått denna ålder. I vårt budgetalternativ sänker vi den åldersgränsen till . Tanken bakom detta är att fler ska hinna upptäcka det ekonomiskt lönsamma i att stanna kvar lite längre i arbetslivet, innan de fattar beslutet om den egna pensionsavgången. Vi slopar också den särskilda löneskatten för äldre, som infördes av regeringen för snart två sedan, och gör det på så sätt billigare för arbetsgivare att anställa just personer . Att äldre arbetar längre upp i åldrarna kan dock inte vara det enda svaret på den demografiska utmaningen. Sannolikt finns minst lika goda möjligheter att förlänga arbetslivet genom att sänka den genomsnittliga åldern för när unga gör entré på arbetsmarknaden. Enligt SCB har etableringsåldern pendlat för män och 29 och för kvinnor. som vi kan sänka denna etableringsålder med är viktigt för såväl samhället som för pensionssystemet, men också för den enskildes framtida pension. Utöver att en tidigare etablering på arbetsmarknaden innebär högre livsinkomst är det ett faktum att den pensionskrona som betalas in tidigt får fler år på sig att växa med ränta-på-ränta-effekten än den pensionskrona som betalas in sent. För att stimulera en tidigare etablering på arbetsmarknaden föreslår vi dels ett fördubblat jobbskatteavdrag för unga, dels en examensbonus för personer som tar ut en akademisk examen innan de fyller 25. Sammantaget avsätter vi i budgeten just för att stärka incitamenten för ett längre arbetsliv. Vi ser, fru talman, att detta är en investering som är lönsam på både kort och lång sikt. Avslutningsvis vill jag påminna om att länge har varit drivande för att sänka skatten för pensionärerna. När vi satt i regeringen senast förhandlade vi fram hela fem sänkningar av skatten på pension och därutöver tre höjningar av bostadstillägget för pensionärer. Det innebar historiska förbättringar av pensionärernas ekonomiska situation. går vi i och med vår skuggbudget vidare med ytterligare förstärkningar av de nuvarande pensionärernas ekonomi. Vi tar helt bort skillnaden i beskattning mellan lön och pension. Vi höjer också bostadstillägget för pensionärer. Det handlar om en höjning med för alla ensamstående som har bostadstillägg och med för dem som är sammanboende. Därutöver höjer vi också taket i bostadstillägget kraftigt, från dagens till . Sammantaget lägger på att stärka de nuvarande pensionärernas ekonomi. Ekonomisk trygghet vid ålderdom Att förbättra de äldres situation har, fru talman, länge varit, och är alltjämt, ett högt prioriterat område för . Och detta syns också väldigt väl för den som tar sig tid att läsa vår budgetmotion. Därmed vill jag yrka bifall till reservation 5 och i övrigt hänvisa till vårt särskilda yttrande i betänkandet. 19 (S): Alla de som har varit med och byggt upp vårt land ska ha en trygg och bra pension. Undersköterskan i , civilekonomen i eller tjänstemannen i – kort sagt, vanligt folk ska veta att det finns pengar till dem på ålderns höst. Dagens debatt om regeringens budget, som vi nu har, handlar just om ekonomisk trygghet vid ålderdom. Detta är ett område som berör oss alla: alla som är pensionärer och alla vi som ska bli pensionärer. kan en få för sig att pensioner är ett avgränsat område som bara några få pensionspolitiker har i uppdrag att förvalta. Ingenting kan vara mer fel. Pension angår oss alla och påverkas av alla politikområden. Det handlar lika mycket om vårt utbildningssystem som om arbetsmarknadens villkor. Det handlar om medvetna och omedvetna val som vi gör genom livet. Det handlar om kvinnors deltidsarbete, ohälsa och ojämställdhet, för att nämna några saker. En helt avgörande fråga för pensionerna är jobben. Det enda sättet att säkra framtidens pensioner är att skapa fler jobb, att motverka kvinnors deltidsarbete – det ofrivilliga – och att bekämpa arbetslösheten! Därför är regeringens tydliga mål att ska ha lägst arbetslöshet i EU så otroligt viktigt.