prot · H50946 · 2017-12-08 00:00:00 — Jag hade initialt tänkt säga något om var och hur vi egentligen gör våra humanitära insatser. Där skulle vi snarare vilja se insatser i utlandet, läkarinsatser, utlandsstyrkor som säkrar fred och hjälper människor i nöd, bidrag via olika hjälporganisationer och så vidare. Det är där jag hävdar att vi gör verkliga humanitära insatser, inte genom ett mottagande som bygger på ett system för asyl. Ministern talar om att vi vill urholka asylrätten. Jag hävdar att vi snarare vill förstärka den och återupprätta det syfte den hade från början, det vill säga att ge människor skydd och så nära den plats där de befinner sig som möjligt, i stället för att hålla liv i ett system som innebär att man skapar incitament för människor att förflytta sig långt. Man skapar också incitament för länder att ge så dåliga villkor som möjligt för att slippa vara de som helt ensamma som får bära mottagaransvaret. Men det var inte detta jag tänkte fråga om , utan jag tänkte fråga om EU och förhandlingarna där. När utsågs till statsråd lyftes det fram att hon var en god förhandlare. Jag ställer mig lite frågande. Du talar om att man hoppas på enighet, som det bör stå klart för de allra flesta att det finns väldigt stora åsiktsskillnader. är det väl snarare så att de förslag som ligger på bordet har gått i motsatt riktning jämfört med vad övriga partier i denna kammare anser och vad den svenska ståndpunkten tyvärr är. Jag oroas lite av att man välkomnar att de länder som har en annan åsikt ska straffas och ställas inför domstol. Statsrådet talar om att man vill uppnå enighet och nämner också i sitt anförande de beslut om exempelvis kommunanvisningarna som vi har kommit överens om i denna kammare. Jag vill påpeka att vi inte har kommit överens om detta; ni har kommit överens, en del av er, men inte vi, inte alla i denna kammare. Det är några som kör över andra. Jag undrar om man från regeringens sida anser att det är så det hela ska lösas – att helt enkelt tvinga de länder som inte vill ha ett mottagande till något som man kallar solidariskt. 37 Statsrådet (S) replik: Den svenska ståndpunkten, som förankrats i , är väldigt tydlig. Den grundar sig på en gemensam människosyn i riksdag. Det finns ett parti som inte delar den synen på människor. Grunden är att vi ska ha en solidarisk ansvarsfördelning, och det är också detta som driver i förhandlingarna. Men även där möter vi politiska uttryck som dem som företräder – inte bara från , och , utan även från andra länder där det har blåst högervindar och där man inte är lika mån om att sätta sig vid förhandlingsbordet och göra upp om en solidarisk ansvarsfördelning. En solidaritet kan aldrig någonsin vara valbar; den måste man mena på allvar. Regeringens arbete kommer att fortsätta kraftfullt, och vi har stöd av kommissionen och väldigt många partier och länder i . Jag är övertygad om att vi kan lösa uppgiften att komma fram till ett gemensamt asylsystem i . Den linje som företräder, att det finns någon sorts godhet i att agera runt om, utanför gränser, håller inte om man har en människosyn där man står upp för alla människors lika värde. 38 (SD) replik: Jag är böjd att hålla med: Vi har inte samma människosyn. Jag ser att människor har ett värde även innan de når vår kontinent. Jag ser att de lider där de befinner sig. Men jag ser en västvärld som stoltserar med att man faktiskt hjälper de få som tar sig hit via smugglare och på illegala vägar, som riskerar livet eller som faktiskt utnyttjar systemen när de själva ser att vi inte riktigt har koll. Det är där vi väljer att satsa. Vi har också uppenbart olika syn på solidaritet. Jag skulle föredra att tala om medmänsklighet, för det är något jag tycker är viktigt: att man ser sina medmänniskor, var på jorden de än befinner sig. Solidaritet, å andra sidan, bygger på att man har något gemensamt; det är tanken om en för alla och alla för en. Den kan man inte tvinga fram. Men att ha medmänsklighet, hjälpa människor och solidariskt ta ett ansvar – för det tror jag faktiskt att de flesta ändå vill, även jag – kan gå till på olika sätt. Jag menar att det, med den situation som råder världen över, varken är hållbart eller solidariskt att bara fokusera på dem som tar sig hit. Vi lägger fokus på att hjälpa genom att förflytta människor hit, låta deras länder förfalla, låta regimer förvisa människor och tvinga dem bort och låta länder komma undan med att ge så dåliga villkor som möjligt så att människor väljer att inte söka asyl där utan söka sig vidare. Vi håller liv i ett system som är byggt för en helt annan tidsålder och en helt annan situation. Kom inte och tala med mig om människosyn! Jag väljer att se hela världen och de människor runt om i den som lider, och jag väljer att inse att vi måste tänka globalt om vi vill göra en insats på riktigt. Jag fokuserar inte på dem som jag för tillfället har i min närhet och ser framför mig – jag ser att även andra människor existerar. I detta anförande instämde (SD). 39 Statsrådet (S) replik: Jo, , jag kommer att tala med dig om människosyn. Det är väldigt viktigt att vi gör det i vårt land och att vi faktiskt också i den debatten avslöjar det som står för. Du står här och talar om någon sorts godhet. Vi hanterar en budget där gör enorma besparingar på kommuner och landsting, 13 miljarder, och inom det här området är beredda att ta bort nästan 6 miljarder. I värld hade inte stått upp och välkomnat familjerna från . Detta är det svar som och ger i debatten om migration. Landet är inte berett att öppna för familjer från när det råder öppet krig. Detta kallar jag för människosyn. I detta anförande instämde (S) och (MP). 40 (C): Om man som statsrådet inte har erfarenhet av och kunskap om regler kanske man ska uttrycka sig med viss försiktighet. Vår migrationspolitiska talesperson, min kollega , har med ministerns ordval ”valt” att ligga i sjuksängen , och därför finns jag här och har enligt regler till mitt förfogande att hålla ett anförande. Om någon skulle måla upp bilden av att det faktum att någon sökt och fått jobb via Linkedin, närvarat på en nära anhörigs begravning i hemlandet eller råkat ut för en miss av arbetsgivaren skulle resultera i att personen i utvisas med några veckors varsel så skulle man säga: Men detta kan ju inte vara sant, inte i ett land som ! Men det sker . får människor som kommit hit och jobbat här och skapat sig ett liv besked om att de ska lämna landet . För att de ska kunna ta sig tillbaka hit med ett nytt intyg väntar handläggningstid för en ny ansökan på . Det som är ännu mer absurt är att det inte finns ett enda parti i denna riksdag som inte vill ändra detta, så att man kan korrigera fel i efterhand. Det finns ett stort behov av internationell kompetens på många arbetsplatser. Det är ibland nyckelpersoner på företag som utvisas på detta sätt. Men regeringen tar god tid på sig. Beställningen är gjord av en enig riksdag, och jag förväntar mig att den ska levereras . anser att arbetskraftsinvandringens ställning behöver bli starkare. Utvisningar på grund av små bagateller måste stoppas. Man måste kunna byta spår enklare från asyl till jobb – inte för neka den som behöver skydd, men för att vi ska ge människor möjligheter att börja bygga för sin framtid om de kan börja sitt liv här utan stöd. Den här debatten handlar i grund och botten om människovärde, grundläggande rättigheter och ansvar för dem som sökt sig hit. Fler än 65 miljoner människor är på flykt i världen . Det är en jättelik utmaning för världssamfundet. Det sätter press på det europeiska samarbetet, och det ger tydliga men svåra uppgifter att lösa. Att värna mänskliga rättigheter, rättssäkerhet och människovärde är en grundläggande uppgift som måste klara av. Det är vår skyldighet. Men vi kan inte göra det själva. EU-samarbetet behöver vara en viktig del i detta. politik kombinerar ordning och reda med humanism. Vi försvarar rätten att söka skydd, rätten att återförenas med sin familj, trygghet för asylsökande och en effektiv väg till integration. ser vi de utmaningar som finns och de stora reformer som krävs. vill styra om migrationen mot mer självförsörjning med hjälp av reformer för minskade utgifter. Vi behöver bland annat underlätta arbetskraftsinvandring, motverka utanförskap och otrygghet, stärka integrationen, korta handläggningstiderna och förbättra rättssäkerheten. För är det viktigt att ta ansvar och visa handlingskraft, bland annat genom att delta i samtal och blocköverskridande överenskommelser kring svåra utmaningar. har länge drivit på för att ensamkommande som var minderåriga när de kom men som hunnit fylla 18 under asylprocessen ska få en ny chans. Därför välkomnade vi när regeringen efter långbänk presenterade ett förslag i den riktningen. Det gladde oss. När vi sedan försöker sätta oss in i vad det är regeringen har kommit överens om och vad det innebär ser vi att det finns många frågetecken. , vår migrationspolitiska talesperson, var på i går för att få klarhet i vad förslaget innebär. Hon hade många frågor när hon gick dit och fler när hon lämnade. Förslaget lämnar mycket att önska. har haft en ärlig ambition att komma så långt man kan. Inom Socialdemokraterna råder däremot stor splittring. Alla de frågetecken som finns i förslaget visar den djupa oenigheten när det gäller vad det är regeringen vill åstadkomma. Är det verkligen ett förslag som presenterats för att det ska genomföras, eller är det ett strategiskt väl avvägt dåligt förslag som Socialdemokraterna har tänkt ska stoppas av andra? Det vi ser för öppen ridå är en splittrad regering och en splittrad socialdemokrati. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) betänkande 2017/18:TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer (prop. 2017/18:1 delvis och skr. 2017/18:13) 41 (MP): Vi brukar normalt använda den här talarstolen för att tala om vad vi är oeniga om. Jag tänker dock använda min talartid i första hand till vad vi är överens om. enades världens länder om ett nytt klimatavtal. Detta skedde på ett i . Den globala temperaturökningen ska hållas långt , och vi ska jobba för att den ska stanna . Det är mycket ambitiöst. åtagande vid klimatmötet i var att bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Eftersom cirka tre fjärdedelar av all oljeimport i används inom transportsektorn står denna i centrum för den samhällsförändring som måste ske. Här i har vi partier enats om att klimatpåverkan från inrikes transporter ska minska med till 2030. Det är jag väldigt nöjd med. Jag tänker här skissera fem strategier för att vi ska nå det målet. Den första handlar om att investera i elektrifierade transporter där varje terawattimme el kan göra störst nytta när det gäller att transportera människor och varor, alltså transporter på järnväg. Den totala energianvändningen inom transportsektorn måste minska kraftigt eftersom ett hållbart uttag av bioenergi inte alls räcker för att ersätta den volym fossila drivmedel vi har . Därför är övergång från bil och flyg till kollektivtrafik för persontrafiken samt övergång från väg till järnväg och sjöfart för godset helt avgörande om transportsektorn ska bli fossilfri. är det i särklass energieffektivaste sättet att förflytta människor och gods. Sverigeförhandlingen, som tillsattes av den förra regeringen – då hette det Sverigebygget – har slutit avtal om bostadsbyggen med kommuner längs den nya höghastighetsjärnväg som ska anläggas mellan och respektive . Det är totalt ny stambana som planeras. är det viktigaste verktyget för att vidga arbetsmarknadsregioner, stimulera ekonomisk utveckling och minska beroendet av oljeimport. Vi har avsatt för en nationell infrastrukturplan 2018–2029. Regeringen föreslår också att en flygskatt införs. Vi har beslutat om detta när det gäller flyg där restiderna är sådana att de kan ersättas med järnväg. per invånare är det mest tågåkande landet i , men är nummer två. Människor röstar med fötterna genom att välja tåget för att minska sin påverkan på jordens klimat. Till skillnad från bil och flyg kan tågåkande lätt kombineras med arbete, umgänge och vila. Vi är många som gillar att använda tåget och vill bo nära en tågstation. Jag ser det som politikens uppgift att underlätta för fler att göra detta. Den andra strategin handlar om att behålla och stärka kollektivtrafiken som bas för människors förflyttning i städer. Mobility as a service – kombinerad mobilitet – är en väldigt stark trend just . Människor använder smartphones för mängder av olika ändamål. Med hjälp av smartphones skapas nya möjligheter att kombinera kollektivtrafik med taxi, hyrcykel, bilpooler och andra hjälpmedel för förflyttning. Via politiken bör mobility as a service underlättas eftersom det skapar attraktiva alternativ till onödig bilkörning. Det är dock väldigt viktigt att kollektivtrafik utgör basen i städernas transportsystem. Bilar är väldigt ytkrävande, och oavsett drivmedel eller teknik – om de till exempel är självkörande – är de svåra att kombinera med det mesta som gör städerna attraktiva och trevliga att vara i. Därför har regeringen har infört stadsmiljöavtal, som ökar kommunernas förmåga att stärka sin kollektivtrafik. Att man skulle använda trängselavgifter för att minska biltrafik och underlätta kollektivtrafikens framkomlighet var något som vi gröna kämpade hårt för. Vi var inledningsvis ganska ensamma om det, men inser i princip alla att det är ganska rationellt att med trängselavgifter fördela utrymmet i städerna när det är ont om yta. Den tredje strategin handlar om att skapa goda villkor för cykling. Att ställa om från bil till cykel och gång har i princip alla människor råd med. Samhällets investeringar för att åstadkomma underlag för aktiv mobilitet är väldigt små i förhållande till de hälsovinster som uppnås. Hälften av alla bilresor i är kortare än . av alla bilresor i tätort är kortare än tre eller . Förutsättningarna för omställning är alltså goda. Det finns ett starkt vetenskapligt underlag som vi i trafikutskottet har fått ta del av och som visar att stillasittande är vår tids cigarett med tanke på hälsokonsekvenserna. Hårdgjord yta som lämpar sig för cykling finns redan och kan snabbt tas i bruk om bara politiken vågar ta bort parkeringsplatser och bilfiler. Den fjärde handlar om att avveckla alla subventioner till det som håller kvar oss i oljedrivna transporter. var först i världen med koldioxidskatt. Världen subventionerar fossila bränslen med . Det är mer än vad världens regeringar har för totala utgifter för hälso- och sjukvård. IEA, , har utnämnt fossila subventioner till hållbarhetens fiende nummer ett. Det gjorde de i samband med klimatmötet i . Då lämnade också statsminister över en kommuniké om hur världen kan fasa ut fossila bränslen. På nationell nivå visar regeringen sitt engagemang genom bland annat initiativet Fossilfritt , som samlar företag, organisationer och andra aktörer som kan bidra till att bryta oljeberoendet. Att divestera, det vill säga att flytta sina pengar från oljedriven verksamhet, har blivit en växande trend för universitet, pensionsfonder, försäkringsbolag, privatpersoner och andra. Den femte strategin handlar om det som huvudsakligen finns utanför städerna. Då behöver rikstäckande nät etableras som gör att gas- och eldrivna transporter är möjliga i hela landet. Vi är glada över att vi har kunnat enas om bränslebytet i riksdag, det vill säga att minska andelen fossilt i det som säljs vid den ordinarie bensin- och dieselförsäljningen. Men det räcker inte. Överallt i världen protesterar befolkningen i städer mot att bli utsatta för hälsofarliga avgaser. Regeringen har därför tagit fram underlag för att ge kommunerna rätt att utfärda miljözonsbestämmelser så att de utöver tunga fordon kan omfatta personbilar. Systemet är inte riktigt klart , men min gissning är att många kommuner kommer att tillåta endast near zero emissions i sina innersta zoner. Då blir det i praktiken enbart el- och biogasfordon som kommer att tillåtas. Tillgången på hållbar bioråvara är begränsad. Vi måste vara rädda om våra skogar, och kan inte vara ett föredöme för andra länder om vi huvudsakligen gör vårt klimatbyte i bränslet genom att importera bränslen. Därför är det viktigt att eldrift särskilt i tätorter och gaslösningar särskilt för längre sträckor är rimliga komplement i strategin för att nå ett oljefritt transportsystem. är ett glesbefolkat land, och utanför städerna kommer privatbilismen att fortsätta att ha stor betydelse för människors förflyttning. Regeringen har via 2 miljarder till Klimatklivet hjälpt många kommuner att sätta upp biogasmackar, att installera laddinfrastruktur för elfordon och med andra investeringar som kan underlätta övergången till ett fossilfritt transportsystem. Klimatpåverkan och energieffektivitet är grundläggande kriterier vid val av framtidens transportlösningar. Men för att transportförsörjningen ska vara långsiktigt hållbar måste bruket av ändliga råvaror successivt ersättas med en cirkulär resurshantering. Att framställa biogas vid behandling av avloppsvatten och biologiskt avfall är ett klockrent exempel på en sådan cirkulär resurshantering – ett kretslopp. har en fordonsindustri med stor erfarenhet av att utveckla lastbilar, bussar och personbilar som kan fungera i många länder. Avlopp och organiska restprodukter finns i alla kommuner i hela världen. Behovet av hälsosamma kretsloppslösningar är stort, som det på sina håll är problem med eltillförseln. Därför är gasdrivna lastbilar och bussar något som har stor potential att stärka lokalsamhällen samt minska sårbarhet och dyr oljeimport. Ett modernt och grönt samhällsbygge måste ersätta dagens fossilberoende, klimatpåverkande och sårbara samhälle. I denna omställning ska fortsätta att gå i spetsen och bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. 42 (S): Jag håller här i min hand en katalog med reformer och satsningar på transport- och infrastrukturområdet och fram till . Avsändaren är vår socialdemokratiskt ledda regering, som fick svenska folkets förtroende att bygga starkt igen. Den här katalogen innehåller visionen om ett modernt samhällsbygge som håller ihop, skapar trygghet, hopp och framtidstro i människors vardag. Den här katalogen är ett bevis på att en socialdemokratiskt ledd regering har förmåga att prestera och leverera trots svåra parlamentariska lägen. Den här katalogen, herr talman, visar hur viktigt det är för att en socialdemokratiskt ledd regering fortsätter att bygga starkt. Här finns reformer om sjysta villkor inom transportbranschen, som är en prioriterad fråga för oss. Vi har infört en sanktionsavgift på för de åkeriföretag som bryter mot cabotagereglerna samt högre böter för brott mot kör- och vilotider. Cabotagetransporter, för den som inte vet, är tillfälliga transporter som utförs i ett annat EU-land än det land som åkeriföretaget är registrerat i. Reglerna säger att åkeriföretaget får göra maximalt tre inrikestransporter , och sedan ska färden gå tillbaka till hemlandet igen. Vi har gjort det möjligt för polisen att låsa fast hjul på lastbilar, det som kallas klampning, och att beslagta fordonsnycklar och registreringsskylt för att hindra fortsatt färd om inte sanktionsavgiften betalas eller om lastbilen är i trafikodugligt skick. Konkurrens på lika villkor är inget vi räds, men den osunda och osjysta konkurrensen som slår hårt mot svensk åkerinäring ska bort. Ordning och reda ska gälla på svenska vägar, precis som i resten av samhället. Vi gör det även möjligt att få köra tyngre lastbilar, upp till , som kan innebära effektivare och mer klimatsmarta godstransporter på väg. Det här bygger starkt! Bläddrar vi lite längre fram i katalogen möter vi ett annat prioriterat område, nämligen järnvägsunderhållet. Fler, tyngre och snabbare tåg i tätare trafik sliter hårt på våra spår, växlar och kontaktledningar som infrastrukturen inte byggts ut eller underhållits i motsvarande takt. Järnvägsunderhållet är fortfarande i stort behov av förstärkningar. Det har regeringen hörsammat genom satsningar på 1,34 miljarder extra 2016. tar vi ett ännu större kliv och utökar satsningen med ytterligare 40 miljarder de kommande tolv åren. Vårt mål ligger fast: Fler tåg ska gå , och punktligheten ska öka. Signalfel är den vanligaste orsaken till förseningarna. Det beror till stor del på att anläggningen i delar är gammal och börjar bli uttjänt. kommer därför successivt att införa ett modernt och mer tillförlitligt system som skapar mindre risker för förseningar. Det kommer dock, herr talman, att krävas mer än stora miljardbelopp och ett nytt signalsystem för att få en tillförlitlig järnväg. Staten, det vill säga , behöver ha en bättre kontroll på sin anläggning och ett mer samlat ansvar över underhållsinsatserna. För att hela landet ska leva krävs en fungerande järnväg med tåg som går . Det bygger starkt. Trafiksäkerhet är ytterligare ett prioriterat område som finns att läsa om i denna reformkatalog. Som en del i regeringens nysatsning på trafiksäkerhet och ökad säkerhet på våra vägar har regeringen fattat ett antal viktiga beslut. Det gäller bland automatiserade nykterhetskontroller, det vi kallar alkobommar, som kommer att införas i hamnar för att minska rattfylleriet i trafiken. Det blir vinterdäckskrav på lastbilarnas samtliga hjul när vinterväglag råder. Det gäller både svenska och utländska ekipage som kör på svenska vägar. Det blir vidare förbud mot att prata eller surfa med mobilen i handen när du kör bil. Vår utgångspunkt är att människor ska kunna leva och arbeta i hela vårt land. Att vi tar vara på de rikedomar som finns runt om i landet är en förutsättning för att svensk ekonomi ska fungera. För att ska fortsätta att utvecklas som ett starkt välfärdsland krävs en stark och robust infrastruktur. Regeringen har beslutat om en Hela Sverige-satsning med riktade pengar till bland annat bärighet och tjälsäkring på vägar på landsbygden och en särskild investering för att förbättra vägnätet på . Tillgång till bredband har rent av en avgörande roll för att vi ska kunna bo och verka i hela landet, kunna ta del av grundläggande samhällsservice och fullt ut vara delaktiga i samhället. kommer nämligen många av våra välfärdstjänster att ha stora digitala inslag. Regeringens nya bredbandsstrategi, Ett helt uppkopplat , är den första i sitt slag som täcker alla som bor i . tas landsbygden och glesbygden in i målsättningarna fullt ut. Alla ska ha tillgång till snabb uppkoppling . Det bygger starkt! I vårt samhällsbygge, fru talman, har klimatsmarta transporter en given roll. Vi kan inte backa in . Transportsektorn står för en tredjedel av utsläpp, som vi i denna riksdag har beslutat ska minska till 2030. Därför krävs handlingskraftiga reformer nu för att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Det fullkomligt sjuder av aktiviteter kring olika klimatprojekt runt om i landet, inte minst tack vare regeringens införande av stadsmiljöavtalen och Klimatklivet, som innebär en storsatsning på kollektivtrafik, cykel, laddstolpar och andra koldioxidminskande åtgärder både i städer och kommuner. I , och satsas det tack vare stadsmiljöavtal på bussar som snabbt och smidigt kan köra genom städerna i egna körfält och på så sätt locka fler att åka kollektivt. Poängen med stadsmiljöavtalen och Klimatklivet är att de är så utformade att städer och kommuner själva får identifiera sina lösningar utifrån vad som är unikt för just deras situation. Klimatsmarta lösningar som passar i kanske inte fungerar lika bra i . För att ställa om gör nu regeringen stora strukturella satsningar som riktar sig mot både industrin och transportsektorn. Vi gör också satsningar för att göra det lättare att ha en hållbar vardag. Det handlar om satsningar på till exempel solceller, laddstolpar och elcyklar. Bränslebytet, fru talman, är ett annat viktigt styrmedel och handlar om att successivt byta ut bensin och diesel i tanken mot hållbara bränslen, exempelvis biodrivmedel. Detta kommer att leda till minskade utsläpp av växthusgaser.