prot · H40981 · 2017-03-16 00:00:00 — Det hände något efter paradigmskiftet från att ha ett mål för hela sektorn till att begränsa sig till fordon i vägtrafik. Jag tror att vi har gjort någonting klokt i trafikutskottet, för vi har ett arbete på gång med ett annat betänkande, som handlar om hela sektorn, den fossilbränsleberoende sektorn, där flyget är en del som ska behandlas precis som sjöfart och vägtrafik. Men vad gör vi i väntan på detta? Man kan bland annat se på den princip man har för bilar. Man pratar om att det gäller att sortera sina bilresor. Bilen är oöverträffad i vissa lägen, men det är onekligen så att bilen också används i sammanhang där man med fördel skulle kunna ha kollektivtrafik eller aktiv mobilitet. Jag tror att man måste tänka likadant när det gäller flyg. Ska man till andra sidan har man inte så annat mycket att tillgå. Väldigt få av oss har den tid som krävs för att använda sjöfart för att ta sig till andra världsdelar. Man kan tänka på resor inrikes. Där finns en potential. Det är inte säkert att vi måste ha politik som reglerar just det faktum att man som privatperson har ett ansvar att sortera såväl sina bilresor som sina flygresor. Sedan ska man jobba vidare i EU och skärpa utsläppshandeln – javisst. Men vad kan vi göra utifrån det som är vår beslutsarena, det vill säga riksdag? Jo, jag tror att vi i utskottet är överens om att man i större utsträckning ska försöka få förnybara drivmedel att ersätta fossila diton. Vi har haft ett antal övningar i trafikutskottet där vi har kallat till oss aktörer inom flyget som har berättat vad man de facto gör. Jag tror inte att någon av dem som lyssnar på denna debatt, eller vi som är rent fysiskt närvarande, har missat att man när det gäller ett antal av Swedavias avgångar har biodrivmedel som en del, förvisso liten del, av bränslet i flyget. Men varifrån kommer detta drivmedel? Jo, när Swedavia skulle göra en upphandling tittade man på marknaden. Var fanns förnybart flygdrivmedel att tillgå? Trots väldigt aktiva insatser var det bara en enda som erbjöd sig att leverera sådant flygbränsle till . Det var uttjänt frityrolja från . Det är säkert jättebra att vi använder uttjänt frityrolja från . Men jag tror knappast att det kan vara en långsiktig lösning, och jag tror knappast att man använder frityrolja i den omfattning i att det kan försörja det bränslebehov som finns för svenskt inrikesflyg. Det måste alltså till nya saker. Det är klart att man ska vara teknikoptimist och göra vad man kan för att försöka gå utanför boxen och fundera på: Vad kan man till exempel göra med svensk skog? Finns det någon råvara eller restprodukt som kan vara lämplig för flygbränsle? Men vad jag vet – rätta mig gärna om jag har fel – är ännu inte något flygbränsle tillverkat av lignin godkänt för flygtrafik. Det som är speciellt med flygbränsle är ju att det ska fungera även vid väldigt låga temperaturer för att vara säkert. Varför är detta ett så stort problem för flyget? Jo, man kan se på energibehovet när det gäller att driva ett fordon. Det är två saker som avgör. Det ena är luftmotståndet. Det andra är friktionen mellan materialet på fordonet och dess omgivning. Det här har jag sagt förut; det kanske inte går att missa att jag har en lärarbakgrund som också färgar mitt uppdrag som riksdagsledamot: När det gäller fartygsskrov mot vatten är det vid normal hastighet väldigt liten friktion. Det åtgår väldigt lite bränsle för att transportera stora godsvolymer om man inte driver fartygen att gå onödigt fort. Ett tåg är faktiskt också extremt bränsleeffektivt. Stålhjul mot räl ger nämligen väldigt lite friktion, och tågens konstruktion när de går med flera vagnar efter varandra är sådan att luftmotståndet är minimalt. När det gäller gummihjul mot asfalt blir det genast mer besvärligt och kräver mer energi. Det är dock inget emot att ta upp ett flygplan i luften. Det kräver väldigt mycket energi på grund av luftmotståndet och friktionen mellan flygplanet och den omgivande luften. Det som också gör det problematiskt är att flygets klimatpåverkan inte är begränsad till enbart kolinnehållet i bränslet, utan det blir också en höghöjdseffekt som gör att man kanske måste multiplicera med typ faktor 2,5 för att få fram den reella klimatpåverkan. Detta gör att frågan om klimatomställning av flyget egentligen är en oerhört angelägen fråga, både för oss och för alla som vill ha ett långsiktigt hållbart transportsystem. Det är ju det övergripande mål som vi har beslutat om i enighet här i kammaren. Vad kan man då göra rent praktiskt? I den vetenskapliga litteraturen talar man om bränsleeffektivisering. Här har man gjort en hel del, till exempel försök med gröna inflygningar, och man försöker fundera på styrsystem och så vidare så att det blir så effektivt som möjligt i flygplanen. Den redovisning vi har fått från SAS och andra säger mig dock att man har gjort väldigt mycket och att potentialen för att ytterligare bränsleeffektivisera i flygplanen säkert finns men nog inte är så väldigt stor. Man bör också fundera på hur flyget kan bli effektivare. Kan man hitta smartare rutter och smartare sätt att organisera flyget? När det gäller smartare rutter finns nog definitivt en potential, kanske att hitta avtal mellan länder som gör att man inte kör runt i onödan. Vid upphandlad trafik kanske ett flyg kan gå ned och ta fler resenärer jämfört med att man har många separata flyglinjer. Jag är inte särskilt kunnig på detta område. Jag tror att det finns en potential, men jag tror faktiskt inte att den heller är jättestor. Det man också resonerar om i litteraturen angående flyg och klimat är att vi måste hitta något sätt att lagra koldioxid. Det lär bli nödvändigt om vi ska klara klimatmålen. Hur det ska gå till och vad det får lov att kosta är fortfarande en väldigt osäker fråga. Detta leder mig till att en flygstrategi bör ha utgångspunkten att vi ska se till att det upprätthålls flyg där det inte finns några alternativ och inte heller med någon som helst trovärdighet kommer att finnas alternativ . är ett avlångt land. Vi har varken råd eller möjlighet att bygga ut järnvägen till alla delar, och lär väl inte heller helt klara sig utan flyg. Detta måste vi alltså värna mycket bättre än vad vi har gjort . Det tror jag att vi skulle kunna koncentrera oss på i den här flygstrategin. Men i övrigt måste vi se till att sortera våra flygresor och från politikens sida kunna erbjuda alternativ till flyget där sådant är praktiskt möjligt. Vi ska också understödja forskning och initiativ från flygoperatörer kring att ta fram det biobränsle som vi förr eller senare måste ha för att flygtrafiken ska möta klimatmålen. 26 (S): Framför oss har vi det årliga betänkandet om luftfartsfrågor med motioner från allmänna motionstiden. ska jag säga att det är roligare , på de år jag har varit med i alla fall, att diskutera just de här frågorna i just det här betänkandet. ska jag återkomma till varför det är roligare just . I betänkandet finns det två reservationer som vi från Socialdemokraterna står bakom, men för tids vinnande nöjer jag mig med att yrka bifall till reservation 1 och i övrigt bifall till utskottets förslag i betänkandet i de delar där vi inte har någon reservation. Jag skulle dock vilja börja med en fråga som inte berörs här . Man kan med fog säga att det både är fel betänkande och fel utskott. Anledningen till att jag ändå gör det, fru talman, är min erfarenhet av oppositionen – både på utskottsmötena och vid tidigare behandling av motionsbetänkanden inom luftfarten – och en väldigt stark misstanke om att oppositionspartierna även kommer att beröra frågan som sitt huvudsakliga inlägg. Frågan är flygskatt. Frågan om en flygskatt finns inte med i det här betänkandet. Den finns inte med i de motioner som vi behandlar här, men ändå är frågan om flygskatt, som jag uppfattar det, egentligen den enda enande punkten för allianspartierna att tillsammans med ha tagit ett gemensamt initiativ till ett tillkännagivande om en ny flygstrategi. Inom parentes kan jag säga att i utskottet är det nog första gången jag så tydligt har upplevt hur de borgerliga allianspartierna tar kontakt med och i det närmaste vädjar till dem att ansluta sig till Alliansens yrkanden. Det har ju funnits en del diskussioner framför allt inom om tydlighet och otydlighet i deras så kallade nya strategi. I det här fallet och i trafikutskottet tror jag att man kan säga att partiledningen kan vara helt lugn: Där finns ingen otydlighet alls. Det är så att man söker ett ökat stöd från för att göra gemensamma tillkännagivanden, och man gör det med förslag som är gemensamma för , , och . Om jag vänder tillbaka till frågan om flygskatt, som alltså inte behandlas i detta betänkande eller av detta utskott, är det klart att det är en fråga som är viktig för branschen. Det är viktigt för de företag och privatpersoner som använder sig av flyget. finns det en utredning om flygskatt. Den har varit ute på remiss. Remissvaren har kommit in. En väldigt stor andel av remissvaren är väldigt kritiska till denna flygskatt. Regeringen har sedan signalerat att man avser att införa en flygskatt. Detta innebär att frågan om flygskatt kommer att komma tillbaka till denna kammare, till denna riksdag, för beslut i den ordning som vi alltid hanterar skattefrågor. Flyget har en hel del utmaningar. De regionala flygplatserna känner sig hotade, framför allt mot bakgrund av de regler som finns på EU-nivå och som reglerar möjligheten att ta emot statligt stöd. Flyget som en del av transportsektorn behöver få ned sina utsläpp kraftigt för att vi ska nå de klimatmål som vi i stort sett är överens om i denna kammare. Konkurrensen på flygmarknaden hårdnar, och därmed finns också risk för social dumpning och försämrade arbetsvillkor inom flygbranschen. Svaret på de frågorna kan inte bara vara: Inför inte någon flygskatt! De här utmaningarna fanns före diskussionerna om flygskatt, och de finns – flygskatt eller ej. Därför måste vi ta de här utmaningarna på allvar. Då återkommer jag till det som jag inledde med att säga, alltså att debatten om det här betänkandet är mer glädjande än tidigare debatter om tidigare, liknande betänkanden. Så är det därför att nu har lagt fram landets, som jag har förstått det, första flygstrategi. Där tar man tag i de utmaningar som branschen står inför, och det är väldigt bra. Detta är någonting som borde ha gjorts tidigare, men det var någonting som tydligen och uppenbarligen inte hade tillräckligt hög prioritet hos den borgerliga alliansregering som styrde . Om jag nu får upprepa mig från tidigare anföranden i debatten kan jag säga att det som den tidigare, borgerliga regeringen mäktade med när det gäller flygstrategin var att kalla branschen till ett möte veckorna innan man avgick. Det var ett bra möte och ett bra initiativ, men det ska ställas i relation till den höga svansföring som den borgerliga oppositionen har när man veckorna efter att det har presenterats en flygstrategi säger: vill vi ha en flygstrategi till! Låt mig göra några beskrivningar av vad regeringens beslutade flygstrategi innehåller. Den har sju fokusområden. Det första fokusområdet handlar om tillgänglighet. Bland annat tar flygstrategin upp de regionala flygplatsernas behov av stöd. Det är väldigt viktigt. Det är extra viktigt att regeringen i flygstratregin aviserar en översyn för att tydliggöra statens roll som stödgivare till icke-statliga flygplatser. Fokus i flygstrategin är att skapa långsiktigt hållbara förutsättningar för flygplatserna. Det andra fokusområdet är att stärka som nav. Det var denna regering, inte den förra borgerliga regeringen, som tillsatte en utredning om och hur man kunde utveckla som storflygplats och viktig flygplats för hela landet. går man vidare utifrån de förslag som finns i utredningen och tillsätter ett Arlandaråd som på allvar kan börja arbeta med utveckling och förmåga att ta framtidens utmaningar på allvar. Det tredje fokusområdet handlar om miljö- och klimatpåverkan. Här har vi ofta en debatt när vi diskuterar flygfrågor om vem som ska ställa kraven. Ska vi ha internationella regler, eller ska vi också kunna göra nationella särarter? Jag tror att det är viktigt att vi gör både och. Vi måste på hemmaplan se till att till exempel utvecklingen av nya miljövänliga flygbränslen kommer igång. Flygstrategin pekar ut ett antal sådana områden där uppdrag om en fossilfri transportsektor är en del av att se luftfartens roll som en del av arbetet för att också väva in flyget. Det finns en del medel till som man pekar på för att gå över till en mer biodriven ekonomi. Det innebär inte att vi utesluter de internationella regelverken. I grunden är det de internationella regelverken genom EU och framför allt som är viktiga. Det är viktigt att vi får alla länder med oss på regelverk. Men om det går för långsamt på internationell nivå måste vi ändå agera på svensk nivå. Inom detta område ingår också, vilket föregående talare var inne på, arbetet med Single European Sky. Där måste vi se till att vi ökar tempot i ett arbete som möjliggör för flygbolagen att flyga smartare, inte flyga omvägar och därmed minska bränsleförbrukningen. Detta ska ske tillsammans med teknikutvecklingen av utvecklingen av flygplansflottan. Det fjärde fokusområdet som finns i flygstrategin tangerar Alliansens andra tillkännagivande i detta betänkande. Det handlar om flygsäkerhet och berör bland annat en översyn av den svenska drönarregleringen. Det finns ett tillkännagivande från och Alliansen i denna fråga där man tillsammans kräver en svensk drönarstrategi och en översyn av lagstiftningen. gör vi översynen av regelverket i flygstrategin. Jag tycker att det är bra. Hade denna diskussion ägt rum för ett eller tror jag att jag varit lite benägen att hålla med Alliansen om att vi kanske behöver en strategi för drönarutvecklingen. Men med tanke på allt det som händer nu på den europeiska nivån och i det arbete som Transportstyrelsen och bedriver är det viktigare att se till att det arbetet går i mål än att avbryta och börja om med någonting annat. Det femte fokusområdet i regeringens flygstrategi handlar om rättvisa villkor och sund konkurrens. Det är ett av de viktigaste områdena i flygstrategin. Det är här vi ser risken när man stirrar sig blind bara på priset och säger att det ska vara flyg till lägsta priset. Då riskerar vi att få flyg till de lägsta villkoren. Det är så man skapar en social dumpning, till exempel att man lokaliserar ut sina hemmabaser till de ställen där det är mest ekonomiskt lönsamt. Den utvecklingen måste vi motverka. De två sista fokusområdena handlar om forskning och innovation å ena sidan och export av svenska varor och tjänster å andra sidan. Det innebär att flygstrategin inte är i ett vakuum för sig själv, utan samverkar med nyindustrialiseringsstrategin och exportstrategin. har vi en flygstrategi, första. Det är denna regering som har beslutat om den och tagit fram den. kan vi sätta igång arbetet. I det läget väljer den borgerliga alliansen tillsammans med att säga: Stopp, backa bandet! Sätt inte igång arbetet. Börja inte jobba med stödet till de regionala flygplatserna. Börja inte jobba med utveckling. Börja inte jobba med de sociala villkoren. Vi vill ta steget bakåt och säga: ska vi ta fram en ny flygstrategi. Det drar ett löjets skimmer över frågan. Därför yrkar jag bifall till reservation 1 och i övrigt till utskottets förslag i betänkandet i de delar där vi inte har någon reservation. I detta anförande instämde , , , , och (alla S). (forts. § 8) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av arbetsmarknads- och etableringsminister , statsrådet , statsrådet och statsrådet . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Arbetsmarknads- och etableringsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 28 (M): Jag har en fråga till landsbygdsministern. Bakgrunden är att flera skogsägare har kontaktat mig och uttryckt oro över vad de uppfattar som en successiv urholkning av äganderätten i skogen. Vi har problem med exempelvis nyckelbiotoper, avverkningsanmälningar som publiceras på nätet och utökad talerätt. Ett annat av de problem som återkommer gäller artskyddsförordningen. Här finns flera omskrivna fall där man har omöjliggjort avverkningar. Fallet med lavskrikan är kanske det som är mest omskrivet. Generaldirektörerna för de två ansvariga myndigheterna, och , begärde i en skrivelse till regeringen att man ska göra en översyn av artskyddsförordningen för att säkerställa att den är tillämplig, effektiv och rättssäker. Ännu, och trots flera påtryckningar, har ingenting hänt. Min fråga till statsrådet är om och i så fall när regeringen avser att genomföra den översyn som efterlyses i skrivelsen. 29 Statsrådet (S): Artskyddsförordningen är en mycket komplex fråga. har Mark- och prövat ett förbud som gäller bombmurkla. Det är klart att här sätter man en praxis på plats. Man har också i den domen sagt att lagstiftarens avsikt är att artskyddsförordningen inte ska ha så långtgående konsekvenser att man förbjuder skogsbruk utan att ersätta markägaren eller förbjuder det totalt. Det här gör givetvis att vi måste se över lagstiftningen och anpassa den utifrån den praxis som råder. Hur den utredningen och direktiven till den ska se ut är en fråga som bereds inom . 30 (M): Statsrådet säger att vi behöver göra en översyn. Det har vi ju konstaterat. Det är precis det generaldirektörerna efterlyser. Jag har vid upprepade tillfällen ställt frågan här: När kommer regeringen att inleda den här översynen? Jag ställer den igen. Det har gått sedan generaldirektörerna gjorde sin skrivelse till regeringen. Ännu har ingenting hänt. När kommer regeringen att inleda översynen av artskyddsförordningen? 31 Statsrådet (S): Som jag sa bereds frågan i . Exakt vilket datum vi kommer fram till direktiven kan inte jag ange . Men det är en viktig och komplex fråga som måste hanteras genom att vi ser över lagstiftningen. 32 (KD): På grund av missbruk, psykisk ohälsa, skulder, otillräcklig ekonomi, relationsproblem med mera befinner sig ungefär 35 000 människor i i hemlöshet. är det civilsamhället som hjälper de här personerna att överleva och även hjälper dem med tillfälliga boendelösningar. lämnade regeringens hemlöshetssamordnare sin slutrapport. Det har gått rätt , och jag upplever att regeringen inte syns i hemlöshetsfrågorna. Därför vill jag fråga vad som har hänt med hemlöshetssamordnarens alla förslag. Eftersom jag inte riktigt ser regeringen i de här frågorna undrar jag också vem som är ansvarig minister. 33 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Det är en mycket viktig fråga som tar upp. Det är otillständigt att människor ska leva hemlösa och inte ha tak över huvudet. Det är särskilt upprörande när också barn tvingas till denna oerhört otrygga och utsatta situation. Det är mycket viktigt att komma till rätta med hemlöshetsproblematiken. Jag måste svara att jag inte är uppdaterad om vad som har hänt med samordnarens rapport. Jag har tyvärr inte den uppgiften utan får återkomma direkt till med den. Men jag kan konstatera att det här är en viktig och prioriterad fråga. Det handlar om anständigheten i samhället att det håller ihop. Självklart är det så att civilsamhället gör enormt viktiga insatser, men detta kan inte vila enbart på civilsamhället och frivilliga insatser. Kommunerna har det övergripande ansvaret, och självklart har också regeringen ett ansvar. 34 (KD): Jag tackar statsrådet för svaret och ser fram emot att få en rapport om rapporten. Men jag undrar: Bortsett från förslagen från hemlöshetssamordnaren, ser regeringen något behov av ett samlat nationellt grepp? Finns det planer på någon ny nationell strategi? Det fanns ju en sådan tidigare. 35 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Jag ber att få återkomma mer specifikt direkt till . Jag är inte uppdaterad om effekterna eller hur regeringen har hanterat rapporten. Generellt vill jag säga att det här är en mycket viktig fråga. Det är helt oacceptabelt att människor, inte minst barn, tvingas leva i denna mycket utsatta situation. Vi behöver ett samhälle som håller ihop. Vi jobbar med ett samhällsbygge för att minska klyftorna, och självklart är insatser för att både förhindra och åtgärda hemlöshet en viktig del av detta. 36 (L): Min fråga är riktad till inrikesministern. Just nu övervägs det inom riksbank att införa en så kallad e‑valuta, det vill säga ett kontantlöst samhälle. I regeringen är inrikesministern ansvarig för både krisberedskapen och det civila försvaret. Min fråga är hur regeringen ställer sig till dessa överväganden. 37 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Svaret är att regeringen ännu inte har haft anledning att ta ställning till ett sådant förslag. 38 (L): Jag är övertygad om att inrikesministern är medveten om att det just nu och pågår en översyn av bland annat riksbankslagen. Min fråga är: Skulle man till exempel genom kompletterande direktiv kunna få den här frågan att bli föremål för den utredningens överväganden? 39 Statsrådet (S): Den frågan får man rikta till finansmarknadsminister , som ansvarar för den lagstiftningen. 40 (S): Alternativa fakta och så kallade fake news är kanske inte något helt nytt, men det är just nu mer problematiskt . Ett exempel är att myter om vaccinationer skapar svåra problem och utmaningar för sjukvården. Ett annat exempel är myter om internationell handel. Frihandel i allmänhet och frihandelsavtal i synnerhet är utsatta för en situation liknande den för vaccinationer. Frihandeln är viktig för och svensk välfärd och en bärande del av den svenska modellen. Jag skulle vilja fråga handelsminister hur regeringens strategi ser ut för att hantera dessa myter. 41 Statsrådet (S): Tack för den viktiga frågan! Det är relevant nu att diskutera fake news och felaktiga nyheter. En av de bästa sakerna vi kan göra är att förklara handelns grundläggande samband: att handel står för ungefär hälften av vår bnp, att 1,4 miljoner människor har arbete att gå till tack vare handel och att det finns många missförstånd när det gäller handel. Debatten handlar snarare om klordoppade kycklingar och att vi kommer att tvingas äta hormonbehandlat kött genom , vilket inte är sant. Mitt svar på frågan är att vi ska gå tillbaka till det som är viktigast, ta ut de delarna och sedan svara på de detaljerade frågorna enligt de fakta som finns, och se till att det är fakta som gäller, inte alla de myter som florerar. 42 (S): Då vill jag bara kort fråga: Förs detta arbete också på Europanivå, och ser man, liksom jag, allvaret i denna situation? Det har alltid funnits en situation där mytbildning har varit en del av samhällsdebatten. Just nu tycker jag att det har blivit värre, och då får man kanske ta i lite mer och ta strategierna på allvar. Min fråga till handelsministern är alltså: Förs detta arbete även på Europanivå? 43 Statsrådet (S): Jag kan svara ett klart ja på den frågan. Så sent som för sedan träffades alla handelsministrarna i EU. Vi hade bland annat en gemensam middag där vi diskuterade de utmaningar som handeln står inför: dels det som händer på den amerikanska sidan, brexit och så vidare, dels att det är svårt att ha en faktabaserad diskussion om handel i våra medlemsländer och att en del inte tar till sig fakta därför att de är emot handel som sådan. 44 (S): Min fråga går till arbetsmarknads- och etableringsminister . 60 miljoner människor är på flykt. Det är det största antalet sedan . Vi i har tagit ett stort ansvar som nation, men inom landet skiljer det sig rejält mellan kommunerna. Därför är lagstiftningen om att alla kommuner ska bli skyldiga att efter anvisning ta emot nyanlända viktig för att dela på ansvaret. Det bidrar till en rimlig fördelning mellan kommunerna och en bättre etablering för enskilda.