prot · H50939 · 2017-11-29 00:00:00 — avskaffade Alliansen revisorstvånget för småbolag, förmögenhetsskatten och gåvoskatten som alla var användbara verktyg och kontrollinstrument mot den ekonomiska brottsligheten. Detta gjorde man även om och hade varnat för ändringar av denna typ i olika förarbeten. Det var varningar som Alliansen valde att helt bortse från. Skatt, tull och exekution Vidare har man direkt och indirekt hårdbantat den offentliga sektorns alla kontrollmyndigheter genom våldsamma skattesänkningar, vilket har medfört att resurserna för kontroller har minskat därefter. Vad man behöver göra är att rulla tillbaka de försämringar som Alliansen har gjort och tillföra resurser för att dels identifiera, bekämpa och lagföra alla skattesmitare, dels skapa förutsättningar för digitaliseringsarbete för att förenkla för företag men också för att förebygga och motverka fusk och felaktiga redovisningar. Den illegala handeln med vapen, narkotika och sprit har i stor utsträckning bidragit till den grova organiserade brottlighet som vi ser i . Därför är det viktigt att tillföra sammanlagt 245 miljoner och en ökning på 185 miljoner . Det är viktigt för att dels underlätta och skapa förutsättningar för att på ett effektivt sätt kunna bekämpa brottsligheten vid gränser, dels för att möjliggöra en ökad närvaro och kontroller för att förhindra smuggling av bland annat vapen, narkotika och sprit. Det finns en hel del som behöver göras, herr talman, och kommer att som en prioritet fortsätta att motverka skattefusk och skatteundandragande. Det är åtgärder som förutom att innebära ökade resurser till våra myndigheter avsevärt skulle försvåra för dessa ekobusar med deras upplägg. Vi måste skärpa penningtvättlagstiftningen, ge Kronofogden mer befogenheter att till exempel utföra tillsyn av aktörer med näringslivsförbud samt öka informationsutbytet mellan och motsvarande myndigheter internationellt. Regeringen och Alliansen har tyvärr valt att jaga krigsflyktingar i stället för skatteflyktingar, eller rättare sagt skattebrottslingar som de egentligen är. De är den verkliga orsaken till den systemkollaps som det talades om under flykting- och humanitärkrisen. Med de satsningar till dessa myndigheter som vi har föreslagit kommer vi att säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn och bidra till ett väl fungerande samhälle för medborgare och näringsliv samt motverka brottslighet. Jag vill avsluta med att yrka bifall till utskottets förslag om anslagen till de tre myndigheterna , och . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.) § 10 Mervärdesskatt vid omsättning som avser fartyg samt deklarationstidpunkt i vissa fall Mervärdesskatt vid omsättning som avser fartyg samt deklara-tionstidpunkt i vissa fall betänkande 2017/18:SkU3 Mervärdesskatt vid omsättning som avser fartyg samt deklarationstidpunkt i vissa fall (prop. 2017/18:16) 80 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation i detta ärende. I denna proposition föreslår regeringen ändringar i mervärdesskattelagen vilka innebär att vissa fartyg kan köpas och säljas utan mervärdesskatt. Den handlar också om momsfrihet på förnödenheter av olika slag. Detta är en viktig fråga för rederierna, eftersom de konkurrerar med rederier från andra länder med sådana fördelar. Möjligheten att göra undantag från mervärdesskatt gäller fartyg som används på vad man definierar som ”öppna havet” och som fraktar passagerare mot betalning eller som används för handels‑, industri- eller fiskeriverksamhet. Reglerna gäller också för sjöräddning, assistans och kustfiske, oavsett var dessa verksamheter sker. De gäller däremot inte för den för så viktiga kustsjöfarten, som regeringen i andra sammanhang säger sig vilja värna. De ändringar som föreslås är visserligen bra för en del, men eftersom regeringen lämnar den viktiga kustsjöfarten utanför bidrar man till att försämra förutsättningarna för de rederier som sysslar med sådan verksamhet. Vi är kritiska till den mycket återhållsamma attityd som regeringen har till att skapa goda förutsättningar för svenska företag när man ska anpassa svensk lag till . Ett av problemen med denna proposition är att regeringen inte har gjort vad som krävs för att klargöra definitionen av viktiga begrepp. Ett sådant är ”öppna havet”, som används för att dra gränsen mellan skattefrihet eller inte. Enligt föreningen innebär detta att rederier som bedriver sjöfart mellan länder där territorialgränserna möts inte kan räkna med att kunna använda undantaget från skatteplikten för moms, trots att det handlar om internationell trafik. Detta är ett exempel på hur det kan gå. Utformningen av lagen skapar därmed en oönskad konkurrensnackdel för dessa rederier som tvingas trixa med rutterna för att komma runt bestämmelserna så att man kan konkurrera på lika villkor. Det kan också bidra till beslut att flagga ut fartyg eller ligga med i vågskålen som gör att etableringar i inte blir av. Det är inte en acceptabel ordning att regeringen ideligen lägger fram lagförslag som innehåller brister som dessa. Det senaste exemplet handlade om punktskatt på fartygsbränsle där en liknande brist på initiativkraft medförde att skärgårdsföretag blir lidande genom regeringens tillkortakommanden. Vi hade en liknande diskussion med gränsdragningsproblem när det gäller hur rederierna kan utnyttja möjligheten till tonnagebeskattning 2016. Gränsdragningarna blir dessutom olika i de olika sammanhangen, vilket skapar mängder av byråkrati som kostar både rederier och samhälle en massa pengar helt i onödan. Sammantaget blir effekterna av regeringens politik att man motverkar sina egna syften. Det hämmar utvecklingen av svensk sjöfart genom att villkoren blir sämre än vad utländska konkurrenter har och att kostnaderna för onödig byråkrati ökar. Regeringen gav 2016 i uppdrag att i samverkan med bland andra ”analysera utvecklingspotentialen för inlandssjöfarten och kustsjöfarten i , identifiera eventuella hinder mot en utveckling samt vid behov föreslå åtgärder i syfte att främja förutsättningarna för sjöfartens gods- och persontransporter”. Mervärdesskatt vid omsättning som avser fartyg samt deklara-tionstidpunkt i vissa fall I sin uppdragsbeskrivning till skriver regeringen: ”Sjöfarten är, sett till mängden gods som transporteras, ett miljöeffektivt sätt att transportera gods. Regeringen verkar för att stärka sjöfartens konkurrenskraft. Det kan bidra till att främja regeringens mål kring nyindustrialisering, stärkt export” och så vidare. Man fortsätter: ”En överföring av gods från land- till sjötransporter kan bidra till att minska såväl den samlade miljöbelastningen från transportsektorn, som trängselproblematiken på land. Regeringen angav mot denna bakgrund i den maritima strategin (dnr N2015/06135/MRT) att faktorer som kan motverka sådana överflyttningar behöver identifieras och förslag för att åtgärda dem presenteras. En väl fungerande inlands- och kustsjöfart kan bidra till bättre förutsättningar för godstransporter i .” Så långt regeringens mål och offensiva uttalanden, vilka jag instämmer i. Vi delar regeringens uppfattning att svensk kust- och närsjöfart är viktiga delar av den svenska transportsektorn och att sjöfarten har en stor potential i dessa avseenden. har unika förutsättningar för att kunna hantera stora mängder godstransporter med hjälp av sjöfarten genom vår långa kust och många hamnar. Vi bör vidta alla de åtgärder som står till buds för att underlätta för rederierna att utvecklas, och skapa goda villkor för svensk sjöfart. Det är därför vi anser att regeringen måste bli mycket mer aktiv i sitt arbete med att utnyttja de klausuler i EU-direktiven som möjliggör för att anpassa regelverket efter de unika förutsättningar som har i förhållande till andra länder i unionen. Alla de brister som uppstår i lagstiftningen genom regeringens trötta agerande motverkar det syfte regeringen själv anger, vilket jag tidigare citerade, som grund för utredningsuppdraget till . Det visar att regeringen inte har kontroll över konsekvenserna av sin egen lagstiftning. Och det, herr talman, är väldigt illa för i detta fall svensk sjöfart, och i förlängningen också för svensk ekonomi i dess helhet. Att regeringen hanterar sitt uppdrag på detta trötta sätt har vi kunnat konstatera tidigare, och det är verkligen illa. Men jag blir också förvånad över att inte allianspartierna reagerar på den här typen av strukturell lagstiftningsinkompetens och brist på ansvar för förutsättningarna för svensk företagsamhet. 81 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Jag tror att man behöver förstå bakgrunden till att detta lagförslag och propositionen har lagts fram, nämligen att har kritiserat för den lagstiftning som vi har inte uppfyller de krav som EU ställer. Och så kan det ju vara med lagar. Det gäller även den svenska lagen. Jag som privatperson, ett företag, en kommun eller någon annan kan inte tolka, omtolka och använda lagen lite som det passar de egna syftena . På samma sätt förhåller det sig med inställning till EU-lagstiftningen. Det finns delar av EU-lagstiftningen som är bra och som stärker svenska företag, och det finns delar som vi ibland kan ha synpunkter på. Men om vi ska kunna kräva att andra länder följer lagen på ett sätt som också gynnar svenska företag kan vi själva inte välja att inte följa lagen eller inte anpassa vår lagstiftning. Detta är en del av EU-medlemskapet som i huvudsak faktiskt har tjänat svenska företag inklusive sjöfartsnäringen väldigt väl. Mervärdesskatt vid omsättning som avser fartyg samt deklara-tionstidpunkt i vissa fall kommer därför att bifalla regeringens förslag till ändringar i mervärdesskattelagen. Jag vill återigen påpeka för att de har en lite märklig hållning när de i riksdag yrkar bifall till att den ska begå lagbrott i förhållande till ett EU-direktiv. 82 (SD) replik: står tyvärr i talarstolen och pratar gallimatias. föreslår inte att vi ska gå emot i det här fallet utan att vi ska utnyttja . Vi ska använda de möjligheter till undantag för de unika, specifika förutsättningar som vi har i och som det finns utrymme att göra undantag från i till exempel mervärdesskattedirektivet och även i energiskattedirektivet som var uppe tidigare. Mina frågor till är i stället: Varför är regeringen så trött att man inte ens läser förutsättningarna utan tror att man måste följa alla paragrafer utan att bry sig om vilka förutsättningar de är stiftade för? Och varför vill man inte utnyttja de möjligheter som finns att göra förutsättningarna bättre för svensk industri och svensk sjöfart så att vi kan uppfylla de mål som regeringen själv har satt upp? Det är mål som vi tycker är bra men som regeringen struntar i när det kommer till praktisk handling. 83 (S) replik: Jag vet inte vilka erfarenheter har av EU-förhandlingar, men i allmänhet är det så när kommissionen kritiserar ett land att man har underhandskontakt med kommissionen om förutsättningarna att så långt det är möjligt gynna det som man – i detta fall från svensk sida – tycker är viktigt. Vi förde till exempel långdragna diskussioner med kommissionen när skulle införa ett tonnageskattesystem, och det var långt ifrån självklart att det skulle godkännas. Den typen av diskussioner förs, och någonstans kommer man till vägs ände där man konstaterar att kommissionen ställer krav på att ska anpassa sin lagstiftning efter EU-lagen. Det är möjligt att har information i det här ärendet som jag inte har om att man inte har haft den typen av underhandskontakt. Jag förutsätter att det alltid görs och att vi som svenskar i EU alltid driver på för att svenska intressen ska bevakas. Det faktum att den här propositionen kommer upp och att ett enigt utskott förutom föreslår att den ska bifallas talar för att detta redan är gjort. Men det är som sagt möjligt att sitter inne med information som vi andra saknar. 84 (SD) replik: Det är bara att läsa innantill. Där finns ett antal olika paragrafer som man skulle kunna använda, både i förutsättningarna för direktivet och i själva direktivartiklarna. måste nog gå hem och läsa på, tror jag, för att komma rätt i den här diskussionen. 85 (S) replik: Mervärdesskatt vid omsättning som avser fartyg samt deklara-tionstidpunkt i vissa fall Inte bara jag i så fall utan också ett samlat utskott och ett antal sakkunniga tjänstemän som har berett det här ärendet. Det kan ju också vara så att det är någon annan som behöver gå hem och läsa på, men jag ska låta det vara osagt. 86 (C): I propositionen föreslås undantag i mervärdesskattelagen i fråga om skatteplikt för vissa fartyg. stadgar den svenska mervärdesskattelagen att från skatteplikt undantas skepp för yrkesmässig sjöfart med mera. Detta svenska undantag är mer generellt och mer omfattande än vad EU-direktivet om detta medger, vilket Europeiska kommissionen i en fråga till har påpekat. Enligt EU-direktivet, som är bundet av, ska fartyg användas på öppna havet för att kunna undantas från mervärdesskatt. Regeringen föreslår nu att denna begränsning läggs till i de svenska regelverken, vilket sju partier i ställer sig bakom. vill innefatta även situationer där två länders territorialvatten gränsar direkt till varandra. Men det är inte vad EU-direktivet säger, och vi är ju bundna av det. Det här är lite komplicerat. Det finns kanske en del motstridigheter i betänkandet eller i vad regeringen föreslår. Vi går på att regeringen har berett detta och har ett förslag. Vi måste anpassa oss till direktivet. Jag noterar dock att även ställer en del frågor. För vår del, säger , tolkar vi direktivet som att det medges undantag även när territorialvatten gränsar till varandra och så vidare. Regeringen behandlar den frågan i propositionen men slår fast – och hänvisar då till – att riktlinjerna för vad som är öppna havet ska förstås som att fartyget till övervägande del ska användas på öppna havet för att undantaget ska vara tillämpligt. Regeringen sätter alltså ned foten här. Det är komplicerat. Regeringen har gjort bedömningarna. Vi har bedömt att vi måste gå på detta, men det är inte helt lättillgängligt. Vad jag förstått ska det i stort sett inte innebära några förändringar jämfört med vad gäller passagerarfartyg och handeln där mellan och och så vidare. Låt oss hoppas det. Jag yrkar bifall till förslaget och avslag på reservationen. Mervärdesskatt vid omsättning som avser fartyg samt deklara-tionstidpunkt i vissa fall Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.) § 11 Justering av den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen Justering av den utvidgade fåmans-företagsdefinitionen betänkande 2017/18:SkU4 Justering av den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen (prop. 2017/18:8) 87 (M): I propositionen föreslås att den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen justeras när det gäller bedömningen av att alla verksamma delägare ska anses som en enda delägare och företaget därmed ska anses vara ett fåmansföretag. Bara man läser den inledningen förstår man att detta är ett ganska tekniskt ärende. Egentligen handlar den politiska konflikten här om synen på det svenska företagsklimatet, på regelbördan och på möjligheten till finansiering för företag. Min kritik grundar sig i tre olika svagheter i förslaget. För det första skulle jag vilja hävda att regeringen har föreslagit en förändring av lagen som kan medföra konsekvenser för många fler företag än vad som är regeringens avsikt. För det andra kan förslaget påverka företags möjligheter till finansiering. Slutligen är det anmärkningsvärt att konsekvensbeskrivningen återigen är undermålig. I den här debatten tänkte jag fokusera på den bristfälliga konsekvensbeskrivningen, men låt mig först sätta detta i ett sammanhang. Vi har en farlig jobbklyfta mellan utrikes och inrikes födda. Många utrikes födda, framför allt de som inte har någon utbildning, har mycket svårt att komma in på arbetsmarknaden. Det tar i snitt mellan åtta och innan ens hälften har fått ett jobb. Det här påverkar naturligtvis de barn som aldrig får se sina föräldrar gå till ett arbete. Förskolan igenom får de inte se föräldrarna gå till jobbet. igenom och till och med när de tar sin gymnasieexamen har de aldrig sett mamma eller pappa gå till jobbet. Det är en tragedi för de barnen och de föräldrarna men naturligtvis också för samhället i stort. har som mål att till en början halvera denna farliga jobbklyfta – och vi vet att fyra av fem jobb skapas av småföretagen. Då kan vi inte ha en politik som försvårar för företagare och hindrar företag från att starta och växa. Vi måste i stället förbättra företagsklimatet – och varje enskilt beslut, såsom det vi debatterar , är en del i det som sammantaget bildar företagsklimatet. minskade vi de administrativa kostnaderna för företagen med . Närmare 600 förenklingsförslag genomfördes , allt för att göra reglerna enklare för företagen och för företagarna. sänktes även skatter, och de ekonomiska drivkrafterna för att driva företag förbättrades. Regeringens politik, å andra sidan, motverkar företagande och jobb. har gjort en undersökning av företagsklimatet. Enligt deras senaste rapport har företagsklimatet på nationell nivå aldrig varit sämre än . Det är alltså företagen själva som ger uttryck för den åsikten. Den nuvarande regeringen bär naturligtvis ett stort ansvar för detta. Justering av den utvidgade fåmans-företagsdefinitionen Låt mig säga några ord om just konsekvensbeskrivningar och . Det är ju det svenska systemets vakthund för att säkerställa att den administrativa bördan och regelbördan inte blir för betungande för företagen. inrättades 2008 under den förra regeringen, och det var ett led i regeringens arbete med att förenkla för företagen. Erfarenhet från andra länder hade visat att en oberoende granskning av tillkommande regler minskar onödigt regelkrångel. uppgift är att granska och yttra sig över kvaliteten på konsekvensutredningar rörande författningsförslag som detta, som har stor påverkan på företagen. kom med sin årliga rapport. Där hade man tittat igenom alla konsekvensutredningar. Det visade sig att av konsekvensutredningarna var godkända. En konsekvensutredning ska innehålla åtta olika områden. Den konsekvensutredning som vi har på bordet är bristfällig på fyra av dessa områden. Redovisningen av behov av speciella informationsinsatser är bristfällig. Redovisningen av förslagens administrativa kostnader är bristfällig. Redovisningen av förslagets påverkan på konkurrensförhållanden för berörda företag är bristfällig, och redovisningen av regleringens påverkan på företag i andra avseenden är bristfällig. Den sammantagna bedömningen är: ”finner att konsekvensutredningen inte uppfyller kraven i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning.” Det är alltså regeringens eget beslutsorgan som gör denna sammantagna bedömning, och det handlar om en förordning som regeringen har att följa. Det är alltså inget val. Vi förväntar oss att människor i ska förhålla sig till lagar och förordningar, men regeringen lägger här fram ett förslag som inte följer en förordning. Vi i och övriga allianspartier har därför reagerat genom en följdmotion. Vi tror att förändringen kan få konsekvenser för företagen, och därför anser vi att konsekvenserna måste utredas och att regeringen ska återkomma till med en korrekt konsekvensbeskrivning . Avslutningsvis vill jag yrka bifall till Alliansens reservation 2. 88 (SD): Jag kan börja med att instämma i det som har framfört här. Jag tycker att det var ett bra inlägg. Den här propositionen handlar om fåmansföretag. Fundera över vad det begreppet betyder. För mig betyder det ett företag som ägs eller styrs av få personer. Nästa fråga blir då: Vad betyder ”få” i det här sammanhanget? Hur många kan det vara? Ja, sannolikt är det fler än en i alla fall – kanske två, fyra, eller kan det vara tio personer? Nja, tio låter allt lite mer än få. Tre till fyra känns spontant lite mer relevant. Detta leder oss fram till att fåmansföretag skulle kunna vara företag med upp till kanske fyra delägare. Det känns ganska rimligt, eller hur? Det är också den gräns som den ursprungliga lagstiftningen kring fåmansföretag anger för att man ska omfattas av de speciella reglerna för beskattning av vinstuttag från dessa bolag. Den säger att om max fyra personer tillsammans äger mer än hälften av bolagets aktier kan de omfattas av reglerna för fåmansbolag, de så kallade 3:12-reglerna. Det är dessa regler vi pratar om just . Justering av den utvidgade fåmans-företagsdefinitionen Om man håller sig till denna definition hänger lagstiftningen ihop ganska bra, på ett rimligt sätt. Då följer man den grundläggande definitionen av vilka företagare som ska omfattas av lagstiftningen. Den ordningen gillar vi sverigedemokrater. Ett ja ska vara ett ja. Ett nej ska vara ett nej. Orden måste betyda något – annars hamnar vi snett, vilket är exakt vad regeringen har gjort i denna proposition. Regeringen vill stifta en lag som innebär att ett företag med flera tusen delägare ska kunna omfattas av en lagstiftning som ursprungligen var avsedd för riktigt små företag med max fyra delägare som har en styrande ägarandel ihop. Regeringen vill att ”få” ska kunna betyda 3 000 eller ännu fler. Det finns ingen gräns. Det är inte konstigt att företagare måste satsa alltmer av sin operativa tid och sina pengar på att anlita advokater och andra för att tolka lagtexter och försöka förstå hur regler kan tänkas beröra deras verksamheter liksom hur företagarnas egna skatter ska räknas ut. Det här blir bara för mycket. 3:12-reglerna innebär begränsningar i hur mixen av lön och vinstuttag kan beskattas i inkomstslagen tjänst respektive kapital. Orsaken till att detta skapar så enorma problem är att den svenska jantelagen gör sig påmind hos den socialistiska regeringen så fort någon lyckas med sitt företagande. De föreslagna ändringarna i 3:12-reglernas förutsättningar utgår från en dom i , som i en tvist mellan ett stort revisionsbolag och dömde till företagets fördel genom att inte acceptera att de anställdas aktieinnehav i det bolag där de är anställda skulle medföra att de omfattas av 3:12-reglerna. Domstolen menar att man i stället kan beskatta deras aktieutdelning från bolaget på vanligt sätt som inkomst av kapital, precis som om det handlade om aktier i vilket bolag som helst. Detta sticker uppenbart i ögonen på regeringens företagarfientliga ministrar. Den teknik man använder för att få in även dessa företagsjättar i begreppet ”fåmansföretag” är att definiera alla delägande anställda i bolaget eller dess dotterbolag som en person. Just det, ni hörde rätt: 3 000 personer definieras i det aktuella fallet som en delägare. Simsalabim, så är ett stort bolag ett litet pluttigt fåmansföretag i . Samma metod används redan för att klumpa ihop familjemedlemmar och närstående till en person – man kallar detta för buntningsregeln. Även detta är en grotesk avart i lagstiftningen som skapar inkonsekvenser och svårtolkade regler. Allt detta motverkar ett bra företagsklimat. 3:12-reglerna har genom den här typen av helt verklighetsfrånvänd lagstiftning förvanskats till en broms för företagande. Det är inte acceptabelt, och lagstiftningen måste göras om. Vi kan inte i riksdag stifta lagar som motverkar företagande. Det är inte hållbart för den ekonomiska utvecklingen i . Hela detta regelkomplex måste göras om, och vi anser att den enda rimliga vägen för att avveckla problemet med trixande mellan inkomstslagen tjänst och kapital är att gå mot en harmonisering av skattenivåerna för dessa inkomstslag. Vi får inte skapa den här typen av lagar om vi vill ha någon form av rättssäkerhet, trovärdighet och konsekvens i den svenska lagstiftningen. Vi måste bygga regelverk för att underlätta för företag och företagare att bedriva sin verksamhet i . Det handlar om att säkra jobbtillväxten och därmed själva basen för svensk ekonomi. Vi har därför valt att yrka avslag på regeringens proposition. Justering av den utvidgade fåmans-företagsdefinitionen