prot · H40967 · 2017-02-14 00:00:00 — Att vi har sjunkit i rankningen vad gäller skatter jämfört med tidigare beror just på den politik som den här regeringen har fört. Men det som visar är att man inte bara kan titta på skatterna, utan man måste också titta på de andra indikatorerna. lägger samman de skattehöjningar som den här regeringen har genomfört, det vi har använt pengarna till samt den största förändringen, nämligen att vi har tagit ansvar för de offentliga finanserna och gör ett stort hopp uppåt i den ligan. gör bedömningen att detta sammantaget – det handlar om skattehöjningarna, hur vi använder pengarna och hur vi stärker statsfinanserna – stärker konkurrenskraft. Därför kan man inte, som moderater så gärna gör, enbart titta på skatterna. Man måste också titta på vad skattepengarna används till. Vi kan se hur tillväxten stiger, hur sysselsättningen ökar och hur arbetslösheten sjunker med de skatteförändringar som regeringen har gjort . Ungdomsarbetslösheten är den lägsta , trots att har stått i denna talarstol och undrat hur regeringens skattehöjarpolitik ska kunna leda till fler i arbete. Detta sker genom att pengarna används till utbildning, infrastrukturinvesteringar, bostadsbyggande och mycket annat. 3:12-utredningen är ute på remiss. Denna lagstiftning är komplex, och det är därför viktigt att vi lyssnar noga på remissinstanserna. Vi kommer inte att bestämma hur vi ska gå vidare med denna utredning innan vi har fått in synpunkter från alla remissinstanser. Däremot är det viktigt att se hur 3:12-reglerna fungerar . Om man jämför en läkare med någon som har ett 3:12-företag är det så att 3:12-företagaren betalar 100 000 mindre i skatt på samma inkomst. Där någonstans borde man kanske reflektera över om detta är alldeles rätt. Det är min fråga till . 41 (M): Jag och finansministern kan ju träta om hur vi ska tolka – jag vågar i alla fall inte tänka på vad de ska säga om regeringen genomför 3:12-utredningens förslag som de ser ut . Finansministern hänvisar i sitt svar till att utredningen är ute på remiss och att hon vill invänta remissvaren. gick remisstiden ut, och remissvaren har kommit in. Jag ska nu läsa upp ett litet axplock. Förslagen som helhet innebär en allvarlig försämring som kan slå hårt mot företagande och sysselsättning i , menar . Företagarna skriver att förslagen riskerar att slå hårt mot företagande, investeringar och tillväxt. Förslagen kan vara skadliga, då de riskerar att bryta Företagarsveriges förtroende för stabila ramvillkor när reglerna inte uppfattas som legitima. anser att förslagen ger ett orimligt skattepåslag för medlemsföretagen på kort sikt och att de på lång sikt begränsar möjligheterna för företag att utvecklas. Så många som 300 000 företag och 400 000 delägare av företag berörs av de här förändringarna. Av dessa kommer 150 000 företagare att drabbas av höjda skatter. Indirekt berörs också de 800 000 som är anställda i dessa företag. De skattehöjningar som föreslås i utredningen är mycket stora för vissa. Tyvärr är konsekvensanalysen begränsad, men vi har låtit räkna på förslagen. Beräkningarna visar exempelvis att en rörmokare med eget företag kan få en skattehöjning på . Organisationen Företagarna pekar på att vissa företagare skulle få skattehöjningar på mellan . Finansministern jämför detta med en löntagare. Jag är ganska säker på att ingen skulle acceptera en sådan skattehöjning för en löntagare, och det borde vi inte heller göra för företagarna. Det verkar finnas en underliggande uppfattning om att man kan krama ut hur mycket som helst ur landets företagare utan att de tappar lusten. Det verkar finnas en föreställning om att varje företagare täljer guld. Men detta stämmer inte. De som drabbas av de nya reglerna är inte något ansiktslöst kapital i ett skatteparadis. Det rör sig i stället om grannen som driver en städfirma, om egenföretagaren inom it på andra sidan gatan och om kaféägaren i förorten. Det handlar om företagare som inte bara satsar sina pengar, vilket är en väsentlig skillnad mot den som är anställd. Det innebär en risk. Företagare satsar också , kvällar och nätter för att företaget ska gå runt. Regeringen brukar säga att man vill värna dessa entreprenörer, men man måste visa det även i praktisk handling. Kan finansministern svara ja eller nej på denna fråga: Anser finansministern att höjd skatt för småföretag kan leda till färre jobb, precis som en rad experter och själva utredningen menar? Om svaret är ja måste jag naturligtvis ställa följdfrågan varför regeringen vill riskera jobben. 42 Finansminister (S): Jag noterar att inte svarade på min fråga. Självklart är det så att om man är egenföretagare och tar en risk ska man kunna få avkastning på den risken. är det viktigt att reglerna är legitima, precis som påpekar. Hon talar om egenföretagare som jobbar , kvällar och nätter. Jag tog upp exemplet med en läkare, och ville inte svara på min fråga i samband med detta. En läkare jobbar också , kvällar och nätter. Ändå är det så att med det skattesystem som vi har betalar 3:12-företagaren 100 000 mindre i skatt än läkaren . Jag tycker också att det är rimligt att den som har satsat på ett eget företag ska kunna få en högre avlastning och därmed lite lägre skatt för detta. Men är en rimlig skillnad i beskattning mellan en 3:12-företagare och en läkare när båda jobbar kvällar, och nätter? Ja eller nej? ska jag svara på din fråga: Är det så att höjd skatt för småföretag kan ge färre jobb? Det går inte att svara på denna fråga om man inte svarar på vad pengarna används till. Det skulle kunna påverka negativt om man bara höjde skatten och stoppade pengarna i fickan – vi vet ju att skatter påverkar beteendet. Men det är annorlunda om man använder skatteintäkterna till någonting som förbättrar företagens möjligheter att verka och expandera. När jag träffar småföretagare säger de att ett av de största problemen är att de har svårt att rekrytera arbetskraft med rätt kompetens. Om vi höjer skatten men ser till att människor utbildas så att de kan ta de jobb som växer fram kan detta skapa fler jobb än om man inte gjorde denna skatteförändring. 43 (M): Jag tyckte faktiskt att jag svarade på frågan. Jag tycker att det är rimligt att man ska få en ökad avkastning när man tar en större risk. Det är viktigt med människor som driver företag, som lyckas och som anställer. Jag tycker i stället att finansministern kan svara på om hon anser att det är rimligt att rörmokaren ska få mer i skatt. Den rödgröna regeringen har sedan den tillträdde radat upp åtgärder som slår mot företagare och företag. Några exempel är begränsningarna av RUT-avdragen, ett undermåligt förslag om personaloptioner, ett vinstförbud som skulle innebära nedläggningar i välfärdssektorn, höjd marginalskatt, finansskatt som drabbar så många som 300 000 företag utanför finanssektorn samt en kilometerskatt. Detta är bara några exempel. Höjd entreprenörsskatt skulle bli ännu ett i raden av förslag som försämrar för företagarna. Regeringen har redan höjt skatterna med på jobb och tillväxt, och man planerar för ytterligare 20 miljarder, varav 5 miljarder ska slå mot entreprenörerna – jobbskapare. En trygg skola, en trygg förskola, trygg vård, trygg ålderdom, trygghet från våld och andra brott: Allt detta, fru talman, kräver trygga företag, för det är de som betalar för välfärden. Tyvärr har regeringen sedan den tillträdde skapat otrygghet för just dem. Det har vi inte råd med. Vi har inte råd med att de som skapar fyra av fem nya jobb tappar gnistan. I en globaliserad och digitaliserad värld, där varor och tjänster rör sig över gränser, måste svenska företag ha bra villkor. Skatterna är en viktig del i detta – det måste löna sig att arbeta, och det måste löna sig att driva företag. Därför säger vi nej till ensidiga skattehöjningar för de små och medelstora företagen. Detta borde regeringen också göra om man verkligen värnar om jobben. 44 Finansminister (S): Lystring, läkare! Det är bra att talar klartext. tycker alltså att en läkare ska betala mer i skatt än någon som driver ett 3:12-företag. Detta tycker är rätt och rättvist. Jag tror dock att det finns många läkare som inte håller med om det. Men denna politik får en konsekvens, nämligen att det blir väldigt lönsamt att driva eget bolag snarare än att vara anställd. Risken finns att många människor som har den möjligheten väljer att skapa ett fiktivt bolag och ta in intäkterna på det sättet i stället för att vara anställda. Det är precis den utvecklingen som vi har sett inom inte minst en hel del branscher här i . Man sätter sig i bolag, tar ut lön till en viss nivå och tar sedan ut resten i kapitalinkomst. Vad händer då? Då ökar klyftorna. När människor plockar ut höga inkomster och inte betalar inkomstskatt utan betalar en låg avkastningsskatt på inkomsten, då ökar klyftorna. Det är inte så konstigt att tycker att det här är en bra politik, för är och förblir ett parti som vill öka klyftorna och se till att de som tjänar mycket ska ha låga skatter medan vanligt folk ska betala. Sedan får vi se hur vi går vidare med utredningen. Men att det system som vi har inte är helt optimalt har nog jag och olika uppfattning om. Jag tycker att det är viktigt att också höginkomsttagare är med och bidrar till våra barns skola. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2016/17:242 om varsel på landsbygden 45 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen är beredda att vidta för att se till att hela landet får förutsättningar att bidra samt för att öka den statliga närvaron, till exempel i form av , på mindre orter. Regeringen ser frågan om de statliga myndigheternas lokalisering som mycket viktig. Människor, orter och hela bygder ska inte överges av staten. Den statliga närvaron bör öka i hela landet, och staten bör ta sitt ansvar för ett som håller ihop. Flera initiativ har tagits för att förverkliga detta. Bland annat har civilminister i uppdrag att säkra att varje medborgare ska ha tillgång till en grundläggande statlig service oavsett var i landet man bor. En effektiv statlig förvaltning måste på bästa sätt kunna möta medborgarnas behov. Regeringen har tagit initiativ till en parlamentarisk landsbygdskommitté som haft i uppdrag att föreslå hur en sammanhållen politik för landsbygder bör se ut. har lämnat över sitt slutbetänkande. Ett av förslagen är att arbetstillfällen vid statliga myndigheter ska omlokaliseras från . Slutbetänkandet har skickats på remiss till ett stort antal aktörer. Jag ser fram emot att ta del av synpunkter på bland annat en stärkt statlig närvaro i landsbygderna. frågar specifikt om AB:s lokalisering av sina anläggningar för distansapotek. Beslutet att omorganisera distanshandeln är dock en operativ bolagsfråga att besluta för , som verkar på en fullt konkurrensutsatt marknad, vilket är en konsekvens av den förra regeringens beslut att avreglera apoteksmonopolet. Regeringen beslutar inte om lokalisering av enskilda verksamhetsdelar i statligt ägda bolag. Apoteksmarknaden har utvecklats snabbt sedan omregleringen. Nya, snabba och effektiva leveranslösningar är en förutsättning för att möta såväl förväntningar och önskemål från kunder som hård konkurrens inom e-handeln på apoteksmarknaden. Det är av stor vikt att distanshandeln kan drivas på bästa sätt, så att kvinnor och män i alla delar av landet kan få en så effektiv, snabb och säker leverans av läkemedel som möjligt. Jag vill poängtera att fortsätter att ha en mycket omfattande verksamhet utanför storstäderna även efter omorganisationen. 46 (M): Tack för svaret, landsbygdsministern! var en ledsam dag i dalregementets historia. Ett förband med anor lades ned, och många arbetstillfällen försvann från småstaden . Den socialdemokratiska regeringen skulle då se till att arbetstillfällen skapades på orten. Bland annat fick ett dosapotek och ett distansapotek med ett hundratal anställda. Det var en kompensation för nedläggningen av . Dosapoteket lades ned 2011, och är det distansapotekets tur att försvinna från orten. Ett femtiofemtal personer berörs av flytten av verksamheten från till , där grossistföretaget tar över verksamheten. har lagt fram sitt slutbetänkande med många förslag för att hela ska leva. I betänkandet finns bland annat ett förslag om att utlokalisera 10 000 statliga jobb från , och det låter ju bra. Men, fru talman, nu är jag, som har varit med länge i politiken, lite luttrad. utlokaliserades ett antal statliga verk till landsorten, bland annat till min hemort. Ett tiotal år senare flyttade tillbaka till , och man lämnade ett påkostat kontorskomplex åt sitt öde. gapade fina lokaler tomma. Jag är tyvärr inte alltför optimistisk om att ersättningsjobb kommer till stånd i de fina, nybyggda lokalerna där haft sin verksamhet. Min fråga kvarstår därför till landsbygdsministern: åtgärder ämnar ministern vidta för att hela landet ska få lika förutsättningar och för att öka den statliga närvaron i form av jobb, inte bara service, utanför ? 47 Statsrådet (S): Jag tycker att det är jättebra att engagerar sig i den statliga närvaron på landsbygden. Jag välkomnar alla som engagerar sig i den och för svensk landsbygd. Svensk landsbygd har försummats, och det är något som den här regeringen faktiskt vill ändra på och har börjat att ta tag i. Vi tillsatte också en parlamentarisk landsbygdskommitté för att ta fram en sammanhållen politik för svensk landsbygd. Jag är glad att kommittén har lämnat 75 förslag och att i 74 av dem sju riksdagspartier är helt överens om det som berör svensk landsbygd och utvecklingen där och där bland annat den statliga närvaron tas upp. Vi har även jobbat med en livsmedelsstrategi som i många stycken berör svensk landsbygd. Jag är också glad att sju riksdagspartier har kommit överens om de övergripande målen och de strategiska områdena för svensk livsmedelsstrategi till 2030. Det är bra att man har hittat en samsyn kring detta. Jag vill påminna om att den här regeringen har påbörjat utflyttningen av statliga jobb från ut till landet. var på väg att lägga ned nio skattekontor runt om i landet när vi tillträdde. De lades aldrig ned. har utlokaliserats till . har utlokaliserats till . Utflyttningen är alltså påbörjad men långt ifrån klar. verkar ju inom , ett parti som brukar säga att marknaden har de bästa lösningarna – det har jag hört väldigt . Det var kanske den analysen som låg till grund för den borgerliga regeringens beslut att avreglera apoteksmarknaden. Det var ju då beslutet fattades om att avreglera apoteksmarknaden. Jag har i alla fall insett att den ideologiskt motiverade avregleringen inte har räddat landsbygden. Konsekvenserna av avregleringen är att självt ska fatta de beslut som krävs för att anpassa sig till gällande förutsättningar på marknaden. Detta var den borgerliga regeringen mycket väl medveten om när man tog dessa beslut. Jag har en följdfråga till dig, : Har i och med din interpellation omprövat sitt ställningstagande? Tycker ni inte längre att det var en bra idé att avreglera apoteksmonopolet? Jag ser fram emot att höra ditt svar på detta. 48 (M): Jag tackar landsbygdsministern för frågorna. Det gläder mig som också bor i ett glest befolkat landskap att vi har en landsbygdsminister som verkar ta tag i dessa frågor och göra något åt dem. Jag ska återkomma till landsbygdsministerns fråga, men först ska jag berätta lite hur det ser ut på distansapoteket i , varifrån det nu ska flyttas 55 arbetstillfällen till . Ett distansapotek är ett apotek som sysslar med e-handel och har många kunder. De stoppar ned mediciner i kartonger och skickar iväg ut till beställarna. För många av dem som arbetar på distansapoteket i är det deras första jobb. De ungdomar som har dessa jobb lär sig hur det är att vara på en arbetsplats. De måste komma och utföra de utgifter de ska. Här kommer inte skolbetyg i första hand, utan det viktigaste är de personliga förutsättningarna: att man kan passa tider och vill lära sig att komma in i det svenska arbetslivet. Det finns också en stor grupp med utländsk bakgrund. De får här en fin introduktion till hur den svenska arbetsmarknaden fungerar. De lär sig jobbet på jobbet så att säga. De flesta jobben här lär man sig nämligen på jobbet. Nedläggningen berör också ett antal farmaceuter. Men vi i kan glädjas åt att de stannar kvar, för som läget ser ut finns det gott om jobb för dem. Farmaceuterna är en liten grupp, och de flesta jobben är så kallade enkla jobb – om nu ett jobb kan vara enkelt, men jag tror att det är den beteckningen den socialdemokratiska regeringen använder. Man vill ha en massa enkla jobb. Då förstår jag inte detta när man har möjligheten att genom ägardirektiv eller på andra sätt styra så att kan ha kvar denna verksamhet. Här är det som sagt personliga egenskaper och förutsättningar, inte betyg och lång utbildning, som gäller. Fru talman och landsbygdsministern! Jag tror på avregleringen. Det bästa vi har gjort är apoteksavregleringen. Men eftersom vi har det statliga bolaget har regeringen ett ansvar för att se till att dessa arbetstillfällen kan finnas runt om i . Min fråga kvarstår: Vad vill regeringen och landsbygdsministern göra för att det ska bli fler enkla jobb av den typ som finns på distansapoteket i , så att fler kan komma in i jobb? 49 Statsrådet (S): fattades beslut om att avreglera apoteksmarknaden. Det fick konsekvenser. Som jag sa i mitt förra inlägg var den borgerliga regeringen fullt medveten om att på detta sätt fick ett helt annat sätt att hantera beslutsfattande, vilket innebär att en regering inte kan gå in och fatta beslut i denna typ av lokaliseringsfrågor. Apoteken jobbar nu på en fullt konkurrensutsatt marknad. Det var konsekvensen av det avregleringsbeslut man tog. Det finns 1 392 apotek i . Före beslutet var de färre. Det var 929 apotek när marknaden avreglerades. Ja, det har kommit fler apotek, men de nya apoteken finns inte på den svenska landsbygden utan där det redan tidigare fanns många apotek. tror fortfarande på avregleringen och marknaden, så det finns en ideologisk skillnad mellan våra partier och våra synsätt. Jag menar att marknaden alltid kommer att finnas där de många människorna finns. Men i andra delar av vårt land är det kanske inte så många människor, och där finns inte marknaden på samma sätt. Ett tydligt exempel på detta är bredbandsutbyggnaden på den glesbefolkade landsbygden. Där marknaden inte går in går politiken in och ser till att det kommer resurser så att människor på svensk landsbygd också ska få bredband. Precis så gjorde man när man elektrifierade . Där marknaden inte gick in gick samhället in och hjälpte till. Jag hör vad du säger, . Du tror på en avreglering. Tror du också på en avreglering av bredband? Tror du att vi får ut bredband på svensk landsbygd om vi överlåter det till marknaden? Jag tror definitivt inte det. Avreglering får man vara väldigt försiktig med. Den avreglering som har skett har i många stycken förstärkt klyftan mellan stad och land. är alldeles för bra för att slitas isär. Vi måste hålla ihop . 50 (M): Fru talman och landsbygdsministern! Jag tycker inte om att säga att någon har fel. Men landsbygdsministern har faktiskt fel. är en liten ort söder om och . Före avregleringen hade man inget apotek, men det har man . Det är till och med öppet , vilket man är tacksam för inte bara i utan i och eftersom det innebär att också dessa orter har fått bättre service genom detta apotek. Så helt korrekt var inte inlägget från landsbygdsministern om att det inte öppnas apotek på små orter. Det var egentligen inte avregleringen vi skulle diskutera utan de arbetstillfällen som jag värnar om på min hemort. Det handlar om 55 personer av vilka de flesta har svårt att få jobb eftersom det inte finns så många enkla jobb på arbetsmarknaden i . Det är personer som inte är lätta att placera på den allmänna arbetsmarknaden; de har helt enkelt svårt att få jobb. är de oroliga för vad som ska hända. De är etablerade på orten med familjer, hus och utgifter. De måste få vardagen att fungera. Jag menar att staten måste gå in och hjälpa till genom sitt bolag när man nu har ett sådant. Men landsbygdsministern säger att det inte är möjligt. Okej, men jag värnar om dessa 55 personer som kommer att kastas ut i arbetslöshet . 51 Statsrådet (S): Även apoteksombuden har minskat dramatiskt. De enda som har kvar apoteksombud är faktiskt . De nya privata apoteken har inte det. Detta är också en negativ konsekvens mellan stad och land. Regeringen kommer aldrig att acceptera att klyftan mellan stad och land förstärks ytterligare. Det var med anledning av detta som vi tillsatte – för att ta fram en sammanhållen politik för svensk landsbygd. Denna landsbygd har försummats av många olika regeringar, av olika kulör. Remisstiden löper ut , och jag hoppas att vi får in förslag och synpunkter på kommitténs betänkande. En del i betänkandet där det finns konkreta förslag gäller den statliga närvaron. Det blir väldigt intressant att höra remissvaren. Det är 75 olika förslag för svensk landsbygd som berör i stort sett alla politikområden. Statsministern har gett ett särskilt uppdrag till civilminister , som ska titta på och säkerställa grundläggande service i vårt land oavsett var man bor. Det är också viktigt. Av budgetpropositionen framgår att regeringen avser att fortsätta att verka för att öka spridningen av statliga myndigheter över hela landet. Det är viktigt att vi kan jobba över partigränserna, så som vi har gjort inom och även när det gäller den nationella livsmedelsstrategin, för att vända utvecklingen så att vi kan hålla ihop , inte slita isär det. Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2016/17:243 om livsmedelsförsörjningen i händelse av kris 52 Statsrådet (S): har frågat inrikesministern vilka åtgärder statsrådet och regeringen avser att vidta för att invånare inte ska stå utan livsmedel i ett läge där vår livsmedelsimport från omvärlden skurits av eller då de inrikes transporterna drabbas av svåra störningar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Det är naturligtvis av största vikt att civilbefolkningen vid en kris, vid höjd beredskap och ytterst i krig kan ha tillgång till livsmedel i form av mat och vatten. Vår förmåga på det här området ska byggas utifrån en analys av dagens behov, risker och sårbarheter, vilka inte nödvändigtvis är desamma som . I händelse av en kris eller vid höjd beredskap ska vi i så stor utsträckning som möjligt samarbeta med våra grannländer och andra handelspartner för att kunna utbyta varor. Regeringen tog ett stort steg mot en förbättrad beredskap genom propositionen Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 (2014/15:109). Där anges att planeringen för att bygga ett civilt försvar anpassat till nutida förhållanden ska återupptas. Vidare framgår att det krävs analyser och planering av hur leveranssäkerheten och beredskapen inom livsmedelsförsörjningen kan förbättras inför till exempel höjd beredskap i den förändrade omvärld som vi har . Regeringen följde upp propositionen med att besluta om anvisningar för civilt försvar. I enlighet med anvisningarna lämnades en första redovisning in där berörda myndigheter beskriver pågående arbete. Nästa rapporteringstillfälle kommer i samband med att myndigheterna lämnar in sin årsredovisning. Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har efter ett särskilt regeringsuppdrag tagit fram en grundsyn för en sammanhängande planering av totalförsvaret, och det pågår en process med ett stort antal aktiviteter och projekt. Resultaten kommer successivt att ge regeringen underlag för vilka fortsatta beslut och åtgärder som måste vidtas för att stärka beredskapen vid höjd beredskap. Såväl privata som offentliga aktörer fyller viktiga funktioner i detta arbete. Bland de offentliga aktörerna har en särskilt viktig roll, eftersom myndigheten har ett övergripande ansvar för att samordna kris- och beredskapsplaneringen för livsmedelsförsörjningen och bland annat leder en privat-offentlig samrådsgrupp.