prot · H50948 · 2017-12-12 00:00:00 — Det här med att man inte ska ha kvoterade dagar i föräldraförsäkringen för att det inskränker familjens valfrihet tycker jag egentligen är ett ganska dåligt argument. I vilka andra socialförsäkringar säger vi att det ska vara upp till individen? Där finns det en tydlig koppling till den individ som är försäkrad, och i det här fallet har barnen oftast – inte alltid – två försäkrade föräldrar. Jag tycker därför att det är en rimlig utgångspunkt att man utgår från att båda föräldrarna ska ta ett ansvar när man bygger upp ett sådant system. Märk väl: Vi har en fantastisk föräldraförsäkring med en otrolig flexibilitet. 47 (SD) replik: Vi har fortfarande en stor flexibilitet, men den flexibiliteten vill tydligen Socialdemokraterna inskränka ytterligare. Det tycker jag är beklagligt. Ekonomisk trygghet för familjer och barn Det rimliga vore i stället att förbättra ekonomin för föräldrar så att man i så fall ger en positiv uppmuntran till att dela lika. Det kan inte styras med tvång. Jag vill komma in på ett annat ämne och fråga och hur det kommer sig att man satsar så stort på just barnbidraget om man nu vill gynna de mest utsatta familjerna. Jag har ingenting emot barnbidrag. Det är en bra reform, och det är bra att den finns. Men den ger inte ett tillräckligt starkt stöd och är inte tillräckligt inriktad på de mest utsatta. Vårt förslag, där vi i stället vill satsa 1 miljard på bostadsbidraget, skulle ge en förälder som har i inkomst mer att leva för jämfört med regeringens reform av barnbidraget. Barnbidraget slår väldigt brett och gynnar även höginkomsttagare som kanske kan köpa sig den där extra utlandsresan eller en extra julklapp som de kanske inte behöver, medan de mest utsatta familjerna blir lidande av att inte få ett rejält förstärkt bostadsbidrag. Jag skulle därför vilja fråga hur det kommer sig att man satsar så stora pengar på en reform som inte träffar de mest utsatta familjerna tillräckligt bra. Det är ju dem vi borde ge mest stöd till. 48 (S) replik: När det gäller föräldraförsäkringen kan vi ju konstatera att varje gång man har reserverat dagar för respektive förälder så har det fått en normerande effekt. Varje gång har vi sett att uttaget har blivit mer jämställt, och om det är den vägen man vill gå är det också naturligt att fortsätta att titta på den typen av verktyg snarare än ekonomiska bonusar och stimulanser. Jag förstår att inte har samma ambition på det här området som Socialdemokraterna. För oss är det dock ett viktigt mål att nå ett mer jämställt uttag i föräldraförsäkringen, och det är därför vi har valt att göra på det sättet. Vad gäller barnbidraget kan jag återigen konstatera att är det enda partiet i riksdag som säger nej till att höja barnbidraget för vanligt folk. Anledningen till att vi höjer barnbidraget är inte på något sätt, vilket lite grann insinueras här, att vi inte vill satsa på de familjer som har det svårast. Tvärtom har vi under hela mandatperioden riktat stöd just till de föräldrar och familjer som har haft det absolut tuffast. Vi har höjt underhållsstödet, vi har höjt grundnivån i föräldraförsäkringen och mycket annat. Men vi har sett att den generella delen av barn- och familjepolitiken har varit eftersatt. Barnbidraget har inte höjts och ligger motsvarande efter mot vad det gjort om det hade haft samma utveckling som årtiondet innan. Det är hög tid att höja barnbidraget för vanligt folk. Det utrymmet finns nu när budgetunderskott har vänts till överskott, och jag är stolt över att få rösta ja i den voteringen. 49 (MP): Föräldraförsäkringen utgör ett viktigt instrument för att säkra ett jämställt föräldraskap och i förlängningen ett jämställt samhälle samt för att ge barn större tillgång till båda sina föräldrar. Ekonomisk trygghet för familjer och barn I takt med att vårt samhälle förändras måste dock även föräldraförsäkringen förändras så att den speglar samhället. Regeringen har därför tillsatt en utredning med uppdrag att modernisera föräldraförsäkringen för att anpassa den till dagens arbetsmarknad. Utredningen redovisas , tror jag att det är, och vi ser fram emot att få ta del av dess förslag. En del av utredningens uppdrag är att ge förslag på hur föräldraförsäkringen kan utformas så att den fungerar väl oavsett familjekonstellation. Detta tycker vi i är mycket välkommet, för varje människa ska ha rätten och möjligheten att definiera sin familj. växer allt fler barn upp i familjekonstellationer som ser annorlunda ut än kärnfamiljen med mamma, pappa och barn, och föräldraförsäkringen måste kunna möta dessa barns och familjers behov på ett bättre sätt. Utredningen har även, vilket vi tycker är bra, till uppgift att utreda om reglerna för graviditetspenning är tillräckligt anpassade till dagens arbetsliv och om de utgör ett ändamålsenligt skydd för de kvinnor som har nedsatt arbetsförmåga i slutet av graviditeten. Det är angeläget att möjligheten för studerande och egenföretagare att använda föräldraförsäkringen stärks genom förbättrade villkor. Därför är det glädjande att regeringen som ett första steg föreslår att det införs ett förstärkt skydd av studerandes sjukpenninggrundande inkomst . Ett viktigt syfte med den ekonomiska familjepolitiken är att skapa förutsättningar för jämna uppväxtvillkor för alla barn och inte minst att förbättra situationen för familjer med låg ekonomisk standard. Många barnfamiljer befinner sig i en utsatt situation, inte minst hushåll med en ensamstående förälder med flera barn. Barnbidraget utgör för de flesta barnfamiljer ett viktigt tillskott i ekonomin, för många ett helt nödvändigt sådant. Ett träffsäkert sätt att förbättra alla barnfamiljers ekonomiska situation är därför att höja barnbidraget. Därför är vi också väldigt glada över att kunna föreslå en budget som innehåller en höjning av barnbidraget . Det är också ett steg för att minska de ekonomiska skillnaderna mellan hushåll med barn och hushåll utan barn. Generella bidrag, till exempel barnbidraget, är viktiga eftersom de har en relativt låg administrativ kostnad. Vidare visar forskningen att generella bidrag som går till alla ökar legitimiteten för och tilltron till systemet. Men det är naturligtvis också viktigt med behovsstyrda bidrag som går till dem med störst behov. Därför är det bra att regeringen föreslår att underhållsstödet höjs för barn . Underhållsstödet bidrar till en förbättrad ekonomisk standard för särlevande föräldrar, och kostnaderna för äldre barn är avsevärt högre än för yngre barn. Det är även glädjande att regeringen avser att återkomma med förslag om att ytterligare höja underhållsstödet såväl för barn mellan som för barn . Vad gäller ansvar för information till särlevande föräldrar om underhållsreglering har flera åtgärder vidtagits för att informera om underhåll. Vi har tidigare diskuterat i kammaren att det behövs mer information. behöver fortsätta utvecklingen av arbetet och säkerställa att även föräldrar som inte kan komma överens om underhåll får det stöd de behöver. Ekonomisk trygghet för familjer och barn Behovsprövade stöd, till exempel bostadsbidrag och underhållsstöd, har stor betydelse för hushåll med låg ekonomisk standard. Dessa stöd är dock inte särskilt väl anpassade till varandra eller samordnade. Stöden behöver därför ta större hänsyn till att barn i större utsträckning bor växelvis hos sina föräldrar. Det är därför också glädjande att regeringen föreslår ett nytt särskilt bidrag inom bostadsbidraget för barn som bor växelvis som ska ersätta det nuvarande underhållsstödet. Detta är ett bra förslag som kommer att stödja ekonomiskt utsatta familjer. Det är även bra att inkomstgränsen höjs och att umgängesbidraget inom bostadsbidraget höjs. Ni ser att det är mycket som är bra med regeringens förslag. Man kan verkligen tycka att regeringen har lagt fram progressiva budgetar – och det har skett även nu – som stärker familjepolitiken. Sammanfattningsvis kan jag konstatera att regeringen har tagit barn‑ och familjepolitiken på största allvar under hela mandatperioden och har redan levererat ett flertal reformer. Mer är att vänta resten av mandatperioden. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.) § 6 Extra ändringsbudget – kapitaltillskott till Extra ändringsbudget – kapitaltill-skott till betänkande 2017/18:FiU28 Extra ändringsbudget – kapitaltillskott till (prop. 2017/18:39) 50 (S): Jag vill yrka bifall till förslaget i finansutskottets betänkande 28 om kapitaltillskott till . Det är nu nästan sedan näringsminister å alliansregeringens vägnar presenterade ett samgående mellan svenska Posten och Post . Det var en affär som vi socialdemokrater motsatte oss och reserverade oss emot. Vi var kritiska på flera punkter. Socialdemokraterna, och anförde i vår reservation mot samgåendet att det saknades ordentliga analyser och underlag och att frågan var bristfälligt beredd av regeringen. Vi sa dessutom följande: Ur rent affärsmässig synpunkt anser vi vidare att samgåendet bör avvisas. Postens omsättning utgör av det sammanslagna bolagets omsättning, men svenska staten får av aktievärdet och mindre än hälften av röstvärdet. Vidare sa vi tre partier i opposition följande: Detta måste betecknas som en dålig affär och kan inte bortförklaras med hänvisning till att det rör sig om en förhandling. I så fall blir slutsatsen att regeringen är en dålig förhandlare. Vi var inte ensamma om kritiken. sa till exempel att det föreföll rent affärsmässigt vara en dålig affär för svenska staten. I efterhand måste väl alla konstatera att detta var en riktigt dålig affär. äger av bolaget men har ändå av rösterna. Styrelsen består av fyra personer från respektive ägare, men ordföranden saknar utslagsröst. Sedan sammanslagningen har den danska verksamheten gått med nästan i förlust och den svenska verksamheten över 6 miljarder plus. Med sig i bagaget hade dessutom den danska verksamheten betydande åtaganden till anställda i , så kallade särliga villkor, som innebär en rätt till uppsägningstid utan arbetsplikt. Extra ändringsbudget – kapitaltill-skott till som och alliansregeringen slöt 2009 innebär att svenska staten som ägare tar en större risk än danska staten men har inte ett större inflytande. I stället för att lägga all kraft på att värna en stabil utveckling av postverksamheten i hela vårt land har bolaget efter sammanslagningen tvingats hantera en dramatisk utveckling i den danska verksamheten. Den danska regeringen har påskyndat digitaliseringen, vilket har inneburit dramatiska förändringar för postverksamheten i , och Postnord har haft svårt att anpassa sig till detta, inte minst på grund av just de särliga villkor en del av personalen hade med sig in i det gemensamma bolaget. Läget är nu sådant att Postnord behöver tillskott från sina ägare, och efter en noggrann analys föreslås det bli 2,2 miljarder. Som ägare av av bolaget kunde vår andel av det beloppet ha blivit 1,8 miljarder. Men som skrev på ledarplats i : Den nuvarande näringsministern , Socialdemokraterna, har skött förhandlingarna skickligt, och behöver bara betala , trots att svenska staten äger . Vi går alltså in med av det kapitaltillskott som görs, trots att vi äger . Det är riktigt bra förhandlat, givet de usla förhandlingskort som och lämnade över. Man kunde kanske förvänta sig att allianspartierna, eller i alla fall eget parti, på något sätt visade att man lärt sig något av denna usla affär. Men självkritiken lyser med sin frånvaro. Tvärtom försöker man i sitt särskilda yttrande slå ifrån sig och lägga hela ansvaret för den situation som Postnord har hamnat i på den regering som städar upp efter Alliansens tillkortakommanden. Det är inte särskilt vackert och långt ifrån ansvarstagande, särskilt med tanke på att det skedde fler dåliga affärer under den förra alliansregeringen – Nuon, för att nämna ett annat exempel. Åter till själva ärendet. Givet utvecklingen i fattade beslut om att påbörja införandet av en ny produktionsmodell i . För att finansiera den här omställningen bad företaget ägarna om finansiellt stöd . Svenska staten i form av regeringen anlitade då legala och finansiella rådgivare och gjorde en grundlig analys av planen, kapitalbehovet och den nya produktionsmodellen. Regeringen gjorde också en granskning av aktieägaravtalet. Under förhandlingarna har regeringen anfört att måste ta ett stort ansvar för den uppkomna situationen, och regeringen har också kontinuerligt haft kontakt med oppositionen i den här frågan och lämnat information i näringsutskottet. Extra ändringsbudget – kapitaltill-skott till Förhandlingarna har tagit och har varit tuffa på grund av aktieägaravtalets konstruktion. Men har fått gehör för att ska ta ansvar för de kostnader som relaterar till historiska avtal mellan danska staten och postanställda, de så kallade särliga villkoren. Regeringen är också överens med den danska regeringen om att se över styrningsmodellen för bolaget för att säkerställa att den är ändamålsenlig och effektiv. Det aktieägaravtal som slöts 2009 var inte bra, varken för ägarna eller för bolaget. Att det dessutom inte var bra för kunderna borde Alliansens företrädare nu kunna erkänna. Det är som sagt i som situationen varit mest akut, men den situationen har förstås påverkat hela bolaget och därför också den svenska verksamheten. Även med det här kapitaltillskottet står Postnord inför stora utmaningar. Postnord måste förbättra sig avsevärt för att kunna vinna tillbaka förtroendet hos svenska folket. Man ska kunna lita på posten, oavsett var man bor. Genom den nya postförordningen som träder i kraft får Postnord förutsättningar att höja sin kvalitet och sin effektivitet. Och det behövs verkligen. Digitaliseringen och den ökande e-handeln är viktig och positiv för som helhet, och postverksamheten måste anpassa sig till denna nya verklighet. Regeringen inte bara välkomnar utan driver också på digitaliseringen, inte minst hos svenska myndigheter, och arbetar också på flera sätt för att främja e-handeln. Genom att bolaget nu fått en långsiktig finansieringslösning är förutsättningarna bättre för bolaget att fokusera på den oerhört viktiga kvalitetsfrågan. Kvalitet är och ska vara bolagets fokus framöver. Det är ett hårt jobb framåt som såväl näringsutskottet som regeringen kommer att följa noga, för när posten inte fungerar kan det få förödande konsekvenser för näringslivet och för enskilda som kan hamna hos kronofogden och få betalningsanmärkningar för att räkningar inte kommit fram . Posten måste fungera; det är en grundläggande förutsättning i vårt välfärdssamhälle. Postnord måste nu jobba hårt för att invånare ska kunna känna förtroende för bolaget igen. Avslutningsvis vill jag tacka samtliga partier för att de inser stundens allvar och i bred enighet är beredda att ge det här kapitaltillskottet till Postnord. I detta anförande instämde , , och (alla S). 51 (M): Postnord har kämpat med flera problem. Det är bristande kvalitet, vikande lönsamhet och fallande brevvolymer, inte minst i den danska delen av verksamheten. Digitaliseringen har inneburit en stor omställning för företaget. Man har försökt genomföra ett antal förändringar i takt med detta, men man har inte lyckats hålla jämna steg med hur digitaliseringen har förändrat postverksamheten. minskade brevvolymen med i och i . Bolaget har kunnat konstatera att man måste göra mycket större omställningar av postverksamheten framöver, inte minst i med en ny produktionsmodell. Att klara omställningen kräver nytt kapital från ägarna. Det innebär miljardbelopp totalt sett med lån och skattepengar som även fortsättningsvis måste in i detta. Extra ändringsbudget – kapitaltill-skott till För Alliansen är det viktigt att vara tydlig: Vi säger ja till ett ägartillskott , men det bör vara en engångsföreteelse. Vi tar på detta sätt ansvar för Postnord och för en fungerande postverksamhet i . Men det innebär inte att vi är fullt ut nöjda med regeringens hantering av frågan . Förändringen inom posten har varit känd ; ändå har regeringen agerat på ett passivt sätt. När nu tillmötesgår regeringens förslag om att skjuta till pengar anser vi att det är rimligt att regeringen löpande informerar och näringsutskottet om utvecklingen i företaget. Vad är det för åtgärder man vidtar i bolaget? Vad gör ägaren i sammanhanget för att på olika sätt säkerställa att vi inte hamnar i en sådan här situation igen med ytterligare ett ägartillskott? Vi har också frågan om digitaliseringen, fru talman. Det är någonting som särskilt bör beaktas. Den har kommit mycket längre i postverksamheten i än i den i . Jag skulle säga att vi borde välkomna en fortsatt utveckling och lära mer av den danska utvecklingen. Det gagnar medborgare, svenska företag och offentlig förvaltning att fortsätta ställa om och ta vara på digitaliseringens möjligheter. Men i förlängningen får det effekter på Postnord och dess verksamhet. Vi anser att regeringen bör återrapportera till och näringsutskottet vad man som ägare gör för att på olika sätt säkerställa att man tar tag i de allvarliga kvalitetsproblemen i Postnords verksamhet. Det här är inget nytt; det har pågått med rapportering om allvarliga problem och klagomål – post som hanterats ovarsamt och post som inte kommit fram, vilket fått effekter för både enskilda och företag. Senast var det problem med hanteringen av e-handeln inför den svenska julen. Det här är naturligtvis inte okej. Vi kan konstatera att antalet klagomål som inkommer från både privatpersoner och företag har ökat och att kvaliteten i linje med det har sjunkit i den svenska postverksamheten. Det bekräftas av postorgans undersökning, vilket är allvarligt. Att posten funkar väl är en viktig och grundläggande samhällsservice. När den inte funkar kan det få förödande konsekvenser för både enskilda människor och företag. Vi utgår ifrån att regeringen tar sitt ägaransvar och ställer tydligare krav på bolaget för att höja kvaliteten i postverksamheten, men vi ställer oss bakom ägartillskottet. 52 (S) replik: Vi har inte olika syn på hur Postnord fungerar . Det fungerar inte tillfredsställande. Jag tror att vi alla är upprörda och oroliga över vad som kommer att hända när handeln ökar inför julen. Kommer paketen att komma fram , och – kanske ännu allvarligare – får alla invånare i sina räkningar så att de slipper hamna hos kronofogden? Om detta är vi helt överens – det fungerar inte tillfredsställande . Men det jag efterlyste i mitt inlägg var någon form av självkritik utifrån denna dåliga affär. Jag lyssnade noga, men jag hörde ingen sådan självkritik från . Extra ändringsbudget – kapitaltill-skott till Därför måste jag ta tillfället i akt att fråga och : omprövning av er politik har ni gjort? Tycker ni fortfarande att det här var en bra affär, givet utvecklingen för den svenska postverksamheten? 53 (M) replik: Jag var inte politiker i näringsutskottet när det begav sig och tog inte aktiv del i arbetet med samgåendet mellan svenska och danska posten. Jag har ingen anledning att ifrågasätta uppsåtet när frågan kom från bolaget i fråga och från de fackliga organisationerna och när det beskrevs som att stordriftsfördelar skulle vara lösningen för ett modernt logistikföretag. Men alldeles riktigt tycker jag att det går att vara självkritisk i efterhand och se att den här affären inte föll ut på ett önskvärt sätt. Den föll ut på samma sätt som när och hennes kollegor shoppade tysk, dansk och polsk kolkraft genom försorg för sedan. Det kanske var rätt , men i efterhand har det visat sig att det inte var rätt och rimligt för skattebetalarna. Jag tycker att det alltid finns rimliga skäl att fundera på vilken roll de olika statliga företagen har. Vad är deras uppdrag, och hur förvaltas de på ett klokt sätt? Det skärptes till under alliansåren, och jag kan konstatera att det har fortsatt under den här regeringen. När det gäller posten, fru talman, måste man göra ett ägartillskott nu utifrån att posten ska finnas och funka i och för att både hushåll och företag ska kunna räkna med det. Men det är den lilla frågan. Jag skulle säga att de stora utmaningarna är åtminstone två. Den ena utmaningen är kvalitetsproblemen, som är helt förödande. Folk säger: Kan jag lita på att posten ens kommer fram? Där måste både ägarrepresentanterna och bolaget ta sig i kragen. Den andra och större utmaningen handlar om digitaliseringen. Diskussionen om posten handlar om att det är ett problem att man ställer om. Jag skulle snarare säga att vi behöver en utökad agenda för digitalisering av den offentliga sektorn i och även för företag och enskilda. Ta vara på digitaliseringens möjligheter med allt positivt det innebär! Postutmaningen får vi hantera . Men det är där mer av diskussionen behöver vara. 54 (S) replik: Jag hörde ändå någon självkritik i ditt inlägg, och jag tror att det är välkommet för skattebetalarna och medborgarna att höra att det finns dåliga affärer som är gjorda av den förra alliansregeringen. Ändå kan jag inte låta bli att tycka att det är lite konstigt att man talar om och underlåter att nämna den största och värsta skandalen, nämligen köpet av Nuon. Hur många miljarder har den affären nu kostat skattebetalarna – är det 44 miljarder? Också där får man gärna vara lite självkritisk. Du, , sitter ju i näringsutskottet . Jag tycker att ett rimligt besked till de svenska väljarna inför valet skulle vara att eller Alliansen har gjort upp med utförsäljningspolitiken. Affären med Postnord syftade ju egentligen till att lägga ut företaget på börsen, och ni har gjort många liknande dåliga affärer. Extra ändringsbudget – kapitaltill-skott till är ett exempel – ni sålde ut fyra bolag för 5,9 miljarder, och var bara ett av dessa bolag värt lika mycket. i , som jag bor i, har reat ut tillgångar. Vårdcentralen Serafen såldes för . Kort tid därefter såldes den för 20 miljoner. Er nuvarande partiledare var delaktig i att sälja ut stora delar av verksamhet. Ni sålde ut för 3,4 miljoner, och sedan sålde man vidare för 81,7 miljoner. Har ni gjort upp med den politiken, eller tänker ni fortsätta sälja ut våra gemensamma verksamheter till underpris på det här sättet? Tänker ni vara mer varsamma med skattebetalarnas pengar? Det är ju faktiskt det detta handlar om. Vi vill ha en väl fungerande postverksamhet i , men vi vill också ha varsamhet med skattebetalarnas pengar framöver. 55 (M) replik: hade vi en diskussion om huruvida svenska staten skulle äga en spritfabrik. Det tyckte och hennes partikollegor var en kärnuppgift för politiken och samhället. Jag tycker att en kärnuppgift är att se till att polisen kommer om det begås brott och se till att skolan och vården fungerar. Det är möjligt att vi skiljer oss åt lite grann där. Jag tror att vi på båda kanter har att idka självkritik och fundera på olika affärer som har varit, för att detta ska hanteras på ett klokt sätt. Jag tror också att det enskilda hushåll och företag förväntar sig är att postservicen funkar som en grundläggande samhällsservice. Där kan vi konstatera att utvecklingen har gått i fel riktning . Postens kvalitet har sjunkit. Människor lägger ett brev eller paket på lådan och förväntar sig att det ska fungera, och det har det inte gjort. Tyvärr tycker jag också att regeringen har hanterat detta rätt valhänt och dåligt, ärligt talat. Man har pratat men inte tydligt agerat för att ställa krav på bolaget på ett rimligt sätt. Jag har mycket högre förväntningar på regeringen att som ägarrepresentanter för Postnord med kraft ta tag i detta. Med grund i det beslut vi ska fatta ska man också löpande återrapportera till . Bortom detta hoppas jag att vi kan få till en bredare diskussion om digitaliseringen. Det är nämligen en otrolig möjlighet för offentlig förvaltning att effektivisera och utveckla. Det handlar om vårdbrev, och det handlar till exempel om kontakten för mig som förälder när det gäller mina barns utbildning. Det handlar om företags kommunikation med myndigheter eller kunder.