prot · H409108 · 2017-05-10 00:00:00 — Åtta av tio av företagare säger att de underkänner regeringens arbete med regelförenkling. Var tredje menar att det bara har blivit krångligare på grund av statliga regler. tycker att det har blivit enklare. En avvägning mellan vilka regler som behövs och vilka som kan bli en börda för företagen måste alltid göras. Eftersom förslag som rör företagen kan komma från olika departement måste konsekvensanalysen göras tvärsektoriellt. Regeringen får mycket kritik för bristen på konsekvensanalyser. Man måste slå broar mellan departementen så att förslagen inte blir kontraproduktiva för företagen. har många utmärkta förslag för ett bättre regelsystem. Ett av dessa är att regering och myndigheter löpande bör utvärdera effektiviteten i lagstiftningen och effekterna av hela regelkomplexet. Det handlar helt enkelt om att i efterhand utvärdera vilka effekter olika regler har haft. sker ju detta mer eller mindre ad hoc. Detta var uppe i den förra debatten också. När vi lägger fram ett lagförslag och fattar beslut borde vi kanske oftare tänka på att också ha en utvärderingsklausul i förslaget. Jag tänker till exempel på den för oss i skatteutskottet aktuella kassaregisterlagen och den översyn av denna som alliansen anser måste göras. I tidningen läser jag en intervju med en företagare med 26 anställda. Han konstaterar att regelkrånglet fortsätter att öka trots regeringens löften om att det ska minska. Det gör att företagen tvingas lägga ännu mer resurser på administration i stället för på tillväxt och stärkt konkurrenskraft. Han säger: Det är nästan omöjligt att hänga med i regelfloran. Det bara läggs på hela tiden. Dessutom är det regler som inte har med produktion eller effektivitet att göra men som ändå tar oerhört mycket tid och energi. Att läsa och engagera sig i alla nya och ändrade föreskrifter är en heltidssysselsättning med tanke på att de blivit så många, påpekar han. I stället hyr företaget in konsulter som informerar om vad som behöver göras för att undvika sanktionsavgifter vid nästa inspektion. Detta företag vill alltså inte göra fel, och då måste det vara lätt att göra rätt. Låt mig nämna några av de förslag och förändringar som ökar regelbördan. om att hantera ett kompli-cerat skattesystem Mängder av olika åtgärder för att få in fler på arbetsmarknaden gör det svårt för arbetsgivare att hålla reda på vad som finns och när det passar. Dessutom krånglar de ständiga regeländringarna av arbetsgivaravgifterna till det, säger många företagare. införs regler om att svenska företag ska upprätta en årlig hållbarhetsrapport. De nya reglerna uppskattas omfatta omkring 2 000 företag. Om man i stället lagt sig på EU-direktivets nivå hade runt 100 företag omfattats. Det är regeringens ansvar att man lägger det på många fler företag och utökar reglerna ytterligare. De årliga lönekartläggningarna, som alliansregeringen tog bort, är tillbaka. krävs skriftliga redovisningar för företag med minst tio anställda. Regeringen kommer förmodligen att lägga fram ett nytt förslag när det gäller 3:12-reglerna. Vi får en komplicerad kemikalieskatt som företagare som hanterar vissa produkter måste sätta sig in i. Fler svenska företag ska göra energikartläggning eftersom har valt en definition som gör det mer komplicerat för företag att avgöra om de omfattas av nya krav på att kartlägga energianvändningen. Dessutom omfattas fler företag än vad EU-direktivet kräver, eftersom företagets storlek räknas på global nivå. Därför kan även små och medelstora företag som har ett stort moderbolag i annat land omfattas. Detta är ytterligare en pålaga vars bevekelsegrund ni som representerar regeringspartierna säkert känner till. Det här var bara ett axplock av de nya eller föreslagna ändringar som kräver ökad administration hos företagen. Det finns naturligtvis en risk att innovativa människor väljer att avstå från att starta företag för att regelkrånglet har blivit ett hinder. Undersökningar gjorda av EY och Novus visar att attityden till företagande är alarmerande. I en rapport siktar inte in sig på enskilda regler, utan man lägger ett förslag med tolv rekommendationer: För varje ny regel för företagen som kommer in ska en ut – alltså ett slags feng shui-modell. Detta låter väldigt intressant, och det är något som man borde titta vidare på. Det finns mycket att säga om regelkrånglet för företagare, och detta möter man när man är ute på studiebesök och när man i andra sammanhang träffar företagare. Eftersom så tydligt visar att regeringen måste sätta fart på regelförenklingarna yrkar jag bifall till utskottets förslag. 99 (S) replik: tar ofta upp att man ska utvärdera regeringens förslag. Om man utvärderar tal kan man konstatera att hon sa att den tidigare regeringen gjorde 600 regelförenklingar. I ser vi däremot att den borgerliga regeringen under sina år gjorde 19 regelförenklingar – inte 600 – beträffande den fråga vi nu debatterar. Det är rätt uppenbart att regeringen arbetar med regelförenklingar, men oppositionen vill ha mer. om att hantera ett kompli-cerat skattesystem Jag tycker att dagens debatt verkligen är aktuell. En av nyhetsrubrikerna var ”’Hjärnan’ i miljardkupp spårlöst försvunnen”. Man tror att det handlar om en film, men det gör det inte. Det handlar i stället om pengar som svenska pensionssparare har lagt i en PPM-fond. Regler och kontroll behövs såklart på alla sätt. Ni gjorde noll regelförenklingar 2010 och kan inte påstå att ni drev frågan då. Ni säger dock att ni gör det . Jag vill veta vilka slags regelförenklingar ni driver nu jämfört när ni satt i regeringsställning. Vill att fler via bankerna ska kunna gömma pengar i skatteparadis? 100 (M) replik: Den sista frågan var svår att förstå. Jag uppfattade inte riktigt vad som sas. Skulle vilja att bankerna ska kunna gömma pengar? Det handlar inte om det. Vi har fått en rapport från där svidande kritik framförs till sittande regering. måste ni här i kammaren förstå att ni inte längre sitter i opposition. Det är ni som har ansvar och som får kritik. Det som är mest alarmerande i är regeringens svar. Detta borde vi debattera. Svaret säger ingenting. Min oro gäller det som utskottet säger och som vi ställer oss bakom: Betydligt större tryck måste till i frågorna. Den stora frågan handlar om attityden gentemot företagande och varför ni prioriterar frågorna så lite. Detta är anmärkningsvärt. Vi har stora utmaningar på arbetsmarknaden med många som har kommit till och som måste komma in på arbetsmarknaden och få sitt första arbete. Ni gör det svårare för företag att anställa. Den attityd ni har i alla sammanhang är mycket oroande. Det handlar inte om att bankerna ska stoppa undan pengar, som säger, utan om att fyra av fem jobb skapas i mindre företag, och det är dessa som får pålagorna. Det ska självklart vara ordning och reda, vilket vi tog upp i en tidigare debatt. Vi införde till exempel personalliggare. För många ses detta säkert som en pålaga, men många andra jublar över att de kom på plats. Det är klart att det måste vara ordning och reda. Men jag tog upp några exempel på gold-plating. och regeringen vill alltid ha betydligt hårdare krav på företag, vill att fler företag ska omfattas och vill ha fler förhindrande regler. Allt detta gör att jag blir bekymrad över regeringens företagarpolitik. 101 (S) replik: har satt sig i hörnet när det gäller att göra regelförenklingar. Om man gör förenklingar öppnar man upp för skatteundandragande. Detta är baksidan av att man tar bort regler. Var sätter ni gränsen för regelkrångel? Vilka åtgärder tycker ni är rimliga om man ska arbeta mot skattefusk och svartjobb? Hör personalliggare, oannonserade kontrollbesök och certifierade kassaregister till krångel? Hör ordning i taxibranschen med tömningscentraler och så vidare till detta? om att hantera ett kompli-cerat skattesystem När ni nu säger att ni inte står för den politik som ni stod för när ni var i regeringsmajoritet utan vill ha enklare regler undrar jag vilka saker ni då vill ta bort. 102 (M) replik: Tack för frågan! Det säger är otroligt viktigt. Först vill jag kommentera det han sa om att regelförenklingar leder till svartjobb. Om man har inställningen att svartarbete direkt uppstår så fort man gör det enklare för företag ska man självklart inte göra någonting utan vara passiv. Då gäller det att sitta still i båten. Men det finns väl ingen som säger så. Se på Svenskt Näringslivs förslag! När man gör en ny regel för företag ska man också se till att ta bort en annan. Det vore alldeles utmärkt. Låt mig ta upp ett exempel som jag inte hann nämna i talarstolen tidigare. Det handlar om förslaget avseende ändringar i årsredovisningslagen. Det kommer att påverka fler företag än nödvändigt. Kravet på att upprätta rapport om betalningar till myndigheter omfattar nu ytterligare flera tusen företag. Det är definitionen av vad som menas med större företag som leder till detta. har vidgat definitionen och går längre än EU. Regeringen har säkert en tanke med att göra en gold-plating på detta sätt. Det vore intressant att få höra om den tanken. Men så här är det nästan med allting. Just detta är vad som utgör skillnaden gentemot när Alliansen styrde. Vi ser det här i nästan alla nya regler; ni vill vara bäst, bäst, bäst i klassen. Men då slår ni undan benen för företagsamheten i . 103 (SD): Det har i kammaren redan debatterats en del om företagens förutsättningar. Det gjordes både i den föregående debatten med skatteutskottet och i dagens allra första debatt, då man talade om regional tillväxtpolitik. Av den debatten framgick att prioriterar småföretagens villkor, vilket jag själv och många andra sverigedemokrater har påpekat tidigare från talarstolen. Vi har i lagt fram ett antal förslag i syfte att gynna små och medelstora företags möjlighet att överleva och växa. Det handlar dock inte enbart om skattesatser och avgiftsnivåer utan också om företagens förutsättningar att agera inom sina respektive områden och bedriva sin verksamhet utan att alltför hårt tyngas av krångliga regler. har en slogan – jag vet inte om den är officiell eller inofficiell – och den lyder ”Det ska vara lätt att göra rätt”. För små företag som saknar de större företagens administrativa kapacitet kan det ibland vara väldigt svårt och omständligt att göra rätt. konstaterar i sin rapport hantera ett komplicerat skattesystem – Arbetet med att förenkla för företagen att det svenska skattesystemet på många sätt är komplicerat. konstaterar också att regelförenklingsarbetet sker långsamt och att det bör prioriteras högre. om att hantera ett kompli-cerat skattesystem Många småföretagare, särskilt de som har på nacken, vittnar om att de upplevt det som mycket betungande att hantera den administrativa bördan och att sätta sig in i krångliga regelverk. De bedöms i sin gärning av tjänstemän som ibland saknar erfarenhet av företagande och de svåra villkor som företagare ibland verkar under. som arbetstillfällen riskerar att upphöra att existera eller att aldrig någonsin bli till med anledning av detta. har i beredningen av det här ärendet valt att stödja den motion där det förespråkas att regeringen ska följa rekommendation att intensifiera arbetet med regelförenklingar för företagen och återkomma till med en utförlig redogörelse för dessa. Jag yrkar således bifall till förslaget i skatteutskottets betänkande. 104 (KD): Det är en rätt intressant debatt. När jag förberedde mig för debatten funderade jag på om man kan vara emot regelförenklingar. Debatten har väl visat att man kan vara emot det lite grann, och det som har hänt visar väl på att vi inte är så duktiga på regelförenklingar som politiker. från Socialdemokraterna tycker att oppositionen är bra på att vara i opposition. Det är på något sätt en eloge som vi tackar för, men jag tror att vi har ett gemensamt ansvar att göra det så enkelt som möjligt för företag, alldeles oavsett om man sitter i regeringsställning eller om man sitter i opposition. Jag tycker att både från och från uttryckte det ganska bra: Det ska vara lätt att göra rätt. Så är det tyvärr inte . Som företagare har man en snårskog att försöka ta sig igenom för att göra rätt. Jag satt på ett seminarium om 3:12-reglerna och de nya förändringar som regeringen har skickat ut på remiss. Där kan man väl säga att förenklingarna lyser med sin frånvaro. Sedan kanske det finns förbättringar i detta, men några förenklingar finns det inte. Vi måste inse att det är oerhört många regler, lagar och förordningar som företagen ska förhålla sig till och att alla förenklingar som kan göras hjälper dem. Jag är väldigt glad över att förmodas ställa sig bakom det som utskottet anför om att ”regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att öka takten i regelförenklingsarbetet för företagen i enlighet med slutsatser och återkomma till med en utförlig redogörelse för dessa” och tillkännage detta för regeringen. Vi är inte så duktiga på regelförenklingar i . Vi behöver hjälpas åt, och jag tror att både regering och opposition behöver göra detta. Jag kan inte se att vi behöver ha olika uppfattningar kring detta, men denna debatt visar ju det. Jag har också funderat på vad ett tillkännagivande egentligen betyder för vår regering. Hur mycket betyder ett tillkännagivande där talar om vad man anser att regeringen bör göra? I vissa frågor kan vi konstatera att det inte betyder någonting alls. I en fråga om företrädaransvaret fick regeringen ett tillkännagivande , som vi allihop vet om. Man kan konstatera att det inte har hänt någonting på det området i . Jag kan inte förstå att man helt enkelt kan negligera vad säger på det sättet. Vi kan konstatera att det var likadant i bullerfrågan angående bostäder. Regeringen negligerade tillkännagivandet från . När man under galgen var tvungen att göra någonting gjorde man det, men inte innan. om att hantera ett kompli-cerat skattesystem Då kan man ställa sig frågan: Om nu talar om att man ska arbeta utefter vad säger, kan det bli en långbänk av det på ? Ja, det är nog så det kan bli. Visst kan vi tycka att detta är något som man bör prioritera. Men det är väl en fråga man bör ställa till dem som är representanter för regeringen : Är det prioriterat för regeringspartierna att ta åt sig det som står i rapporten och hantera det utefter vad säger? Eftersom Socialdemokraterna, endast föreslår att lägga skrivelsen till handlingarna är väl svaret nej. Det är inte prioriterat för regeringen att göra regelförenklingar. Det blir en långbänk. Förhoppningsvis får vi efter valet en ny regering som ser nyttan av ett enklare skattesystem med hög legitimitet. Legitimiteten för skattesystemet är en grund för att vi ska kunna upprätthålla den skattemoral som råder i . Jag vill påstå att vi har en ganska hög skattemoral i . Vi vill göra rätt för oss. Vi vill betala in den skatt som vi rättmätigt ska betala. Visst finns det en del som utnyttjar systemet, och vi ska hitta vägar för att klämma åt dem. Men regelförenklingar för den vanliga företagaren måste vi också våga göra. Jag kan inte förstå att vi har olika åsikter i denna del. Jag tycker att alla skulle ha kunnat ha samma åsikt, och jag kan inte förstå att vi behöver ha ett tillkännagivande för att kunna uttrycka detta. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och ser fram emot de regelförenklingar som kommer. 105 (C): och har väldigt väl utvecklat Alliansens position i den här mycket viktiga frågan. välfärd beror i hög grad på ett starkt och konkurrenskraftigt näringsliv som klarar den växande internationella konkurrensen. har bland världens högsta skatter, och företagen har omfattande regelverk och byråkrati omkring sig. anser som bekant att krafttag måste tas för att öka företagens – det gäller både små och stora – förutsättningar att utvecklas och växa. Riksdag, regering och myndigheter måste vända på alla stenar i det arbetet. handlar om en viktig sådan sten: regeringens och myndigheternas regelförenklingsarbete alternativt brist på sådant. Det är därför allvarligt när anser att detta sker i låg takt och att de förändringar som föreslås ofta är av begränsad omfattning. uppmanar regeringen att intensifiera arbetet med att förenkla skattereglerna för företagen. Detta är klarspråk från som en ansvarsfull regering borde ta på stort allvar. Jag begriper inte varför inte regeringens skrivelse till skulle kunna innebära att man ska ställa sig bakom yttrande. Då hade vi sluppit den delen av debatten. Men tyvärr gör inte regeringen så. Man är väldigt passiv, och reservationen är om möjligt ännu mer passiv. om att hantera ett kompli-cerat skattesystem I en anmärkningsvärd mening skriver regeringen i stället att regelverket inte ska ”leda till onödigt stora administrativa kostnader för dem som tillämpar reglerna”. Regeringen anser alltså och skriver i denna mycket anmärkningsvärda mening att regelverket visst kan leda till stora kostnader för företagen. Den enda begränsningen är att de inte ska vara ”onödigt stora”. Detta är fel ingång och visar på regeringens passivitet i dessa frågor. skattesystem upplevs av många som komplicerat. beräknar att administration av regler och skatter kostar företagen . Av den administration som företag genomför upplever man att administrationen av just skatter är det som är mest tidsödande. Det står också klart att man i länder som och lägger betydligt mindre tid på att administrera skatter än i . Det finns ett stort utrymme för förbättringar. Det är just enkla och rättvisa regler som skapar legitimitet för ett skattesystem. Med enkla och lättförståeliga regler ökar incitamenten att göra rätt för sig. Det som sa var helt fel. Jag begriper det inte. De allra flesta vill göra rätt för sig, men då behövs det regler som syftar till att skapa rättvisa spelregler och inte krångla till det i onödan. Därför, herr talman, är det glädjande att utskottets majoritet ställer sig bakom alliansmotionen av Per Åsling med flera och uppmanar regeringen att ”vidta ytterligare åtgärder för att öka takten i regelförenklingsarbetet … och återkomma till med en utförlig redogörelse för dessa”. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 13.) § 10 Viktiga meddelanden till allmänheten via telefon betänkande 2016/17:FöU12 Viktiga meddelanden till allmänheten via telefon (prop. 2016/17:113) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 13.) § 11 Mot en EU-strategi för internationella kulturella förbindelser Mot en EU-strategi för internationella kulturella förbindelser ((2016)29 slutlig) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 13.) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 12 Beslut om ärenden som slutdebatterats UbU17 Skolväsendet – grundläggande om utbildningen Punkt 1 (Allmänna frågor om skolans värdegrund) 2. res. 1 (M, C, L, KD) 121 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 21 MP, 18 V 1: 74 M, 18 C, 15 L, 14 KD Avstod: 43 SD, 1 - Frånvarande: 12 S, 10 M, 4 SD, 4 MP, 4 C, 3 V, 4 L, 2 KD, 1 - Punkt 2 (Könsuppdelad undervisning) 2. res. 3 (S, MP, V) 139 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 74 M, 43 SD, 18 C, 15 L, 14 KD, 1 - 3: 101 S, 21 MP, 17 V Avstod: 1 V Frånvarande: 12 S, 10 M, 4 SD, 4 MP, 4 C, 3 V, 4 L, 2 KD, 1 - Punkt 6 (Programmering i skolan) 2. res. 6 (M, C, L, KD) 121 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 42 SD, 21 MP, 18 V, 1 - 6: 73 M, 1 SD, 18 C, 15 L, 14 KD Frånvarande: 12 S, 11 M, 4 SD, 4 MP, 4 C, 3 V, 4 L, 2 KD, 1 - Punkt 7 (Samverkan med arbetsliv och föreningsliv) 2. res. 7 (M) 3. res. 8 (SD) 74 för res. 43 för res. Kammaren biträdde res. 74 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 21 MP, 18 C, 18 V, 15 L, 14 KD 7: 74 M Avstod: 43 SD, 1 - Frånvarande: 12 S, 10 M, 4 SD, 4 MP, 4 C, 3 V, 4 L, 2 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. UbU18 Skolväsendet – lärare och elever Punkt 2 (Minskad administration för lärare) 2. res. 2 (M, C, L, KD) 121 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 42 SD, 21 MP, 1 C, 17 V, 1 - 2: 74 M, 17 C, 1 V, 15 L, 14 KD Frånvarande: 12 S, 10 M, 5 SD, 4 MP, 4 C, 3 V, 4 L, 2 KD, 1 - (V) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 5 (Fortbildning) 2. res. 6 (M) 3. res. 7 (C) 75 för res. 18 för res. Kammaren biträdde res. (S) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 74 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 1 M, 43 SD, 21 MP, 18 V, 14 L, 11 KD, 1 - 6: 73 M, 1 L Avstod: 18 C, 2 KD Frånvarande: 12 S, 10 M, 4 SD, 4 MP, 4 C, 3 V, 4 L, 3 KD, 1 - , , , Skånberg, och (alla KD) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. (KD) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats som frånvarande. Punkt 9 (Elevers arbets- och skolmiljö) 2. res. 13 (SD) 44 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 21 MP, 1 C, 18 V 13: 43 SD, 1 - Avstod: 74 M, 17 C, 14 L, 14 KD Frånvarande: 12 S, 10 M, 4 SD, 4 MP, 4 C, 3 V, 5 L, 2 KD, 1 - (C) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 12 (Idrott och fysisk aktivitet m.m.) 2. res. 18 (KD) 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 74 M, 43 SD, 21 MP, 18 C, 18 V, 15 L, 1 - 18: 14 KD Frånvarande: 13 S, 10 M, 4 SD, 4 MP, 4 C, 3 V, 4 L, 2 KD, 1 - Punkt 14 (Elevers inflytande) 2. res. 20 (M, C, L, KD) 3. res. 21 (V) 121 för res. 19 för res. Kammaren biträdde res. (SD) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej. 120 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 43 SD, 21 MP, 1 - 20: 74 M, 18 C, 15 L, 13 KD Avstod: 18 V Frånvarande: 12 S, 10 M, 4 SD, 4 MP, 4 C, 3 V, 4 L, 3 KD, 1 - (KD) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Kammaren biföll utskottets förslag. UbU19 Skolväsendet – övergripande skolfrågor Punkt 2 (Undervisningstiden) 2. res. 2 (M, C, L, KD) 120 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 43 SD, 20 MP, 17 V, 1 - 2: 74 M, 18 C, 14 L, 14 KD Frånvarande: 12 S, 10 M, 4 SD, 5 MP, 4 C, 4 V, 5 L, 2 KD, 1 - (MP) och (V) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. (L) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Punkt 3 (Andra åtgärder för att förbättra kunskapsresultaten) 2. res. 4 (SD) 44 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 21 MP, 18 C, 18 V, 15 L 4: 43 SD, 1 - Avstod: 73 M, 14 KD Frånvarande: 12 S, 11 M, 4 SD, 4 MP, 4 C, 3 V, 4 L, 2 KD, 1 - Punkt 6 (Ett aktivt skolval) 2. res. 8 (M, C, L, KD) 122 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 42 SD, 21 MP, 18 V, 1 - 8: 74 M, 1 SD, 18 C, 15 L, 14 KD Frånvarande: 12 S, 10 M, 4 SD, 4 MP, 4 C, 3 V, 4 L, 2 KD, 1 - Punkt 11 (Skolinspektionens uppdrag) 2. res. 16 (M) 74 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 43 SD, 21 MP, 18 C, 18 V, 15 L, 14 KD, 1 - 16: 74 M Frånvarande: 12 S, 10 M, 4 SD, 4 MP, 4 C, 3 V, 4 L, 2 KD, 1 - Punkt 14 (Översyn av regleringen om avgifter) 2. res. 18 (V) 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 74 M, 43 SD, 21 MP, 18 C, 15 L, 14 KD, 1 - 18: 18 V Frånvarande: 12 S, 10 M, 4 SD, 4 MP, 4 C, 3 V, 4 L, 2 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. UU16 Interparlamentariska unionen (IPU) Kammaren biföll utskottets förslag.