prot · H40985 · 2017-03-23 00:00:00 — Jag tror att jag stannar där och säger att en garanti för framtidens pensionärer är att man satsar på företagen och inte höjer skatterna så att fler väljer att stänga ned. Så gör ni nu inom välfärdsbranschen. Många kvinnor och andra kommer att få lägga ned sina företag, och människor kommer därmed att förlora sina arbeten. Då är det färre som kan bidra till framtida pensioner. Det är ett litet tips som jag kan skicka med till och . 16 (S) replik: Kopplingen var naturligtvis att om man satsar på dem med lägst inkomster vet man att konsumtionen ökar. Då vet man också att det är en bra politik för näringslivet. Om man sänker skatten för dem med höga inkomster kommer de inte att handla lika mycket. Men för näringslivet är faktiskt förutsägbarhet och ordning och reda i statens finanser otroligt viktigt. Vi har stått kvar på samma ställe och försökt att jobba med många blocköverskridande överenskommelser. Men och den övriga Alliansen har den ena dagen efter den andra gett olika besked. Först föll regeringens budget. En annan dag föll decemberöverenskommelsen. En tredje dag gör den ena ett utspel som de andra inte stöder. Och gör ett utspel som vi inte vet vilka som stöder. Detta kan inte vara lätt för näringslivet. Därför undrar jag återigen: Hur tänker och just när det gäller näringslivet och det viktiga i att det finns en förutsägbarhet och en långsiktighet, så att man vågar investera och inte kastar ut i en politisk cirkus? 17 (C) replik: säger att näringslivet behöver ordning och reda och långsiktiga spelregler. Det kan jag verkligen hålla med om. Men kallar denna vinstdiskussion om välfärden, som handlar om att många kvinnor och andra kommer att få stänga ned sina företag för att ni på ett socialistiskt sätt vill begränsa deras möjligheter att tjäna en slant på det väl utförda arbete som de gör och som dessutom kommer att hindra patienter från att välja sin egen vård, för ordning och reda? Kallar kilometerskatten på avstånd för ordning och reda? Och kallar den destruktiva flygskatten för ordning och reda? Det finns väldigt många socialdemokrater i norra – jag tror att känner till det – som är starkt kritiska till dessa skatter. De kommer nämligen att vara ödesdigra för vår del av landet. har vi svårt att konkurrera på en global marknad på grund av att är mycket stort geografiskt sett. Ska det då bli ännu dyrare att frakta varor till kontinenten, till , kommer detta att göra att många av dessa företag kommer att gå i konkurs. Jag undrar verkligen vad menar när hon säger ordning och reda, för detta är definitivt helt tvärtom. 18 (MP) replik: Enligt beskrivs i litteraturen som ett konservativt parti. Det känns lite grann som att jag får den bilden bekräftad när jag hör hur resonerar om kvinnligt företagande. Bilden blir att jämställdhet för är att kvinnor ska fortsätta vara i de kvinnodominerade branscherna. Jämställdhet i detta sammanhang blir det bara om man arbetar med detta som anställd, som egenföretagare eller småföretagare. Det tycker jag är mycket olyckligt. Kopplingen till och kan man förstås diskutera. Om man tittar på hur dessa reformer har utvecklats har de blivit något som regeringarna, både den tidigare och den nuvarande, har lagt mer resurser på . Det innebär att detta kapital förstås fortsatt jobbar inom dessa sektorer. Först när det blir en minskning av dessa avdrag innebär det egentligen också en nedskärning av de arbetstimmar som sker i denna sektor. Att man förändrar systemet något är alltså inte samma sak som att grunden för denna typ av företagande minskar utan att det fördelas på ett annorlunda sätt. Jag skulle vilja fråga vad egentligen tänker när det gäller att faktiskt komma till rätta med de strukturella problemen på arbetsmarknaden – den ojämställda arbetsmarknaden och den strukturella problematiken i fråga om ojämställdheten i företagandet. Ni säger nej till kvotering av bolagsstyrelser, och ni säger nej till delad föräldraförsäkring. Det är kanske de två absolut viktigaste strukturella åtgärderna som på allvar skulle innebära en förändring i dessa frågor. 19 (C) replik: Jag tackar för frågan. Nej, jag skulle nog inte vilja säga att är ett konservativt parti och att jämställdhet för oss är att kvinnor ska vara i kvinnodominerade branscher. Det som jag egentligen sa i mitt anförande var att väldigt många kvinnor finns inom vård- och omsorgsbranschen därför att det finns en historisk koppling. När många kvinnor började förvärvsarbeta började många inom just denna sektor, vilket också har gjort oss till ett av världens mest jämställda länder på arbetsmarknaden. Men det har också haft en negativ konsekvens, det vill säga att eftersom det inte har varit tillåtet att starta och driva företag inom denna sektor med offentliga medel har det låst in många kvinnor. Det är detta jag säger. Vi ska satsa på kvinnor inom alla branscher. Jag ville bara göra detta tydligt. Ni kallar er för en feministisk regering. Men jag undrar vad det innebär i praktiken. Jag blev både ledsen och upprörd när jag såg att ni tog bort alla insatser som riktades till kvinnors företagande. I går träffade jag . De hade en jättefin satsning på invandrarkvinnors företagande som var nödvändig. De hade gärna fortsatt med denna satsning och kanske bygga ut den, inte minst nu när det kommer många nysvenskar till . Det hjälper inte, , att ni då bara pekar med hela handen mot myndigheter och säger att de ska öka andelen kvinnor som startar och driver företag. Och ni skickar inte med någon penningpåse för att göra någonting åt det. Det tycker jag är mycket tråkigt. säger också att vi säger nej till kvotering av bolagsstyrelser. Ja, det gör vi. Men varför säger ni nej till kvinnorna på golvet? Ni vill nämligen med den typ av politik som ni driver hindra kvinnor inom omsorgssektorn att äga och driva företag. förslag om tak för vinster i välfärden kommer att vara ödesdigert, . 20 (MP) replik: förslag är förslag. Jag ska kortfattat kommentera de riktade satsningarna på insatser för kvinnligt företagande. Den tidigare borgerliga regeringen gjorde satsningar, till exempel på ambassadörer för kvinnligt företagande. Detta har utvärderats av Tillväxtanalys, som kom fram till att det fanns en liten – liten inte i positiv bemärkelse utan liten i negativ bemärkelse – potential att förändra den traditionella bilden av kvinnligt företagande. Vår bedömning är därför att vi behöver få till större strukturella förändringar för att faktiskt komma åt detta. Att dessa åtgärder inte har gett effekt gör att det inte heller är meningsfullt att ha så riktade bidrag till denna typ av verksamhet. Däremot har och fortfarande ett mycket tydligt uppdrag att jobba med en strategi för att män och kvinnor, oavsett etnisk bakgrund och ålder, ska kunna ta del av företagsfrämjande åtgärder på likvärdiga sätt. har fått ett tydligt uppdrag att i sitt arbete rikta ett särskilt fokus på kvinnor och personer med utländsk bakgrund. Turismen är jätteviktig. nämnde den och även ishotellet i i sitt anförande. Sedan kom diskussionen om flygskatten. har varit varmare än normalt . Det är inte säkert att vi kommer att ha något ishotell i om vi inte tar klimatförändringarna på allvar. Jag vet inte om menar att flyget faktiskt inte ska betala sina egna kostnader. Man kan tolka det så när det sägs att flyget ska vara skattebefriat medan andra transportslag inte ska vara det. Sedan ska jag ta upp en mer retorisk del, eftersom det inte handlar om riktigt den delen av debatten. säger nej till Klimatklivet, till stadsmiljöavtal och till mer skydd av skog. Detta går inte. 21 (C) replik: Jag vet inte riktigt var jag ska börja och var jag ska sluta. Men jag tänkte kortfattat säga följande. satsade vi 100 miljoner på kvinnors företagande. Vissa satsningar kanske inte var så lyckade. Andra var mer lyckade. Men vi ville väl. Ni satsar exakt noll kronor, och ni tror att det räcker med att peka med hela handen mot myndigheterna och säga att de måste ändra sina siffror och att det måste bli fler kvinnor bland företagarna. Jag fick i går reda på till exempel att av satsningar fortfarande går till män. Så ser det ut även i näringslivet. Jag håller därför med om att det också behövs strukturella förändringar. Men det är också naivt att tro att man bara kan peka och säga att vi nu ska ändra saker och ting utan att också vara beredda att satsa en slant. När det gäller flygskatten skjuter och regeringen mot helt fel håll. Om man menar allvar med att detta ska vara bra för miljön, det vill säga att det minskar utsläppen, borde man väl ha riktat skatten mot utsläpp och inte som , lägga kostnaden på passagerarnas biljetter? Det kommer ju inte göra att det blir bättre för miljön. Till och med utredaren har sagt att det får marginell påverkan på miljön. Om man hade lagt skatten på bränsle hade det funnits ett incitament att ställa om till biobränslen. De som kör på fulbränsle, så att säga, skulle då få betala mer. Men skjuter ni åt helt fel håll. Här beskattar ni passagerarna, inte bränslet. Detta kommer också att leda till att det blir svårt för flygbolagen att ställa om, för de kommer i så fall att behöva lägga ännu mer pengar på passagerarnas biljetter. Det kommer också att påverka näringslivet negativt, inte minst för oss i norra . För dem som bor söderöver är det betydligt enklare. 22 (V): Dagens debatt och betänkande handlar bland annat om företagsfrämjande insatser, statligt riskkapital, regelförenkling och särskilda näringsgrenar. Med anledning av ett motionsyrkande föreslår utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att alla myndigheter som företag kommer i kontakt med ska sätta tydliga tidsgränser för sina handläggningstider. Gott så, men vad jag saknar är givetvis krav på företagen också – att de ska ha fyllt i alla uppgifter rätt så att ärendet kan behandlas snabbt och effektivt. Om jag skulle fråga arbetstagare som har korta anställningar och behöver arbetsgivarintyg till a-kassan när dessa korta anställningar upphör, kommer merparten av dem säga att reglerna är krångliga och att a-kassan oftast saknar rätt ifyllt arbetsgivarintyg. Jag säger inte att det är bara företagens fel, och jag säger inte heller att det skulle vara till nackdel att ha tydliga tidsgränser för myndigheternas handläggning, men vi måste se till att alla gör sitt yttersta för att de regler som upprättas blir lätta att följa och att de blir rättssäkra. Regeringen har sjösatt åtgärder för att komma tillrätta med handläggningstider och kvaliteten i bemötande och så vidare. Därför slår man in öppna dörrar i det här fallet. Utskottet anser att en aktiv näringspolitik ska stödja företagen genom att utveckla företagsklimatet och stärka förutsättningarna för att fler ska vilja starta företag och få företagen att växa och kanske till och med exportera. Men för att företagen ska kunna utvecklas krävs förutom en aktiv näringspolitik även offentliga investeringar i infrastruktur, forskning, bostäder, utbildning och klimatomställning. När jag läser motioner som har en underton som ger uttryck för att det är för dyrt att anställa eller att skattetrycket är för hårt i måste jag till dessa motionärer säga: Hur har vi lyckats med att bli det välfärdsland som vi faktiskt är? Sanningen är ju att SAF och har haft precis samma domedagsbild av att allt går åt fel håll och vi tappar konkurrens. Jag kan hålla med om att det är av yttersta vikt att vi håller kunskapsnivån högt, att vi satsar på forskning och utveckling och att vi utbildar för morgondagens uppgifter. Visst, när jag besöker företag får jag ofta höra att de ger uttryck för farhågorna för konkurrensnackdelar, men oftast är problemet inte kostnaderna för de anställda, utan det handlar om andra orsaker. Att det är svårt att hitta rätt kompetens när de anställer är definitivt en av problembeskrivningarna som jag får ta del av. Sedan finns det massor av företagare som säger att det är ganska bra att vara företagare i . I det betänkande som vi debatterar , som heter NU12 Näringspolitik, skulle det finnas hur mycket som helst att beröra, men givetvis blir det omöjligt på mina . Men jag måste som norrbottning nämna något om riskkapital eller kapitalförsörjning i allmänhet. Det är väldigt olika förutsättningar redan från start när någon med en bra företagsidé i inland söker startkapital jämfört med någon i tillväxtstäder, där fastigheterna bara ökar i värde . I dessa fall behövs statligt inblandning med riskkapital i startskedet som komplettering till det som den privata marknaden inte förmår att säkerställa. Här bör man ge tid att visa att man klarar av uppgiften att stödja innovativa företag med tillväxtpotential, och då menar jag företag i hela landet, även de företag som är aktiva i den glesaste glesbygd. Här passar det att jag nämner lite om olika näringsgrenar. Datacenterbranschen är något som har kommit in som en ny industri i . Investeringsbehoven i branschen är stora, och regeringen menar att har goda förutsättningar för att attrahera dessa investeringar. Det gäller även de delar av landet som har svårt att attrahera andra nya företagsetableringar. Jag blev jätteglad när jag tillsammans med övriga från Norrbottensbänken – talmannen var förresten också med – fick besöka en dylik industri i och fick se hur det bedrivs forskning i för att vi ska bli ännu mer attraktiva i dataserverhallsracet. Jag tycker givetvis att vi ska försöka locka sådana investeringar till norra och gärna då till orter som inte har de övriga tillväxtfördelarna. De har dock oftast säker elförsörjning, och där finns det dessutom ett överskott på el. Sådan överskottsel saknas i Om jag ska nämna ytterligare något om näringsgrenar som bör och ska ges prioriteringar i glesbygd bör jag givetvis ta upp de gröna näringarna, och skogsnäringen i synnerhet. Här finns den naturliga kopplingen eftersom råvaran finns just där i obygden – eller i skräpytor, eller hur var det dessa periferiorter beskrevs i medierna av några storstadsanhängare? Om det ska utvecklas och byggas ut vidareförädling någonstans är det givetvis nära råvaran. Bostadsbyggande i trä är något som jag kommer att tjata om varenda gång jag får tillfälle till det. Här passar det nog att jag lyfter fram vår reservation 26 om besöksnäringen och yrkar bifall till den. är ett land som lockar besökare från när och fjärran. Vi i vill framhålla den svenska landsbygden som ett bra exempel på vad som attraherar besökare. Här finns särskilt goda förutsättningar för nischade satsningar inom ekoturism. Till exempel är turismens koppling till lokalproducerad mat något vi ser i allt större utsträckning. vill satsa på besöksnäringen. Speciellt måste fjäll- och landsbygdsturismen uppvärderas och ses som en viktig näring ur ett regionalpolitiskt perspektiv. Den får gärna bli föremål för en större del av de framtida infrastruktursatsningarna. För att utveckla den svenska besöksnäringen menar jag att staten i samarbete med kommuner, föreningar och företag bör ta ett ökat ansvar för att locka besökare till hela . Regeringen borde lägga fram förslag till samverkansprogram för turistnäringen, så att den uppnår samma status som andra branscher. Vidare vill jag framhålla att många kommuner, särskilt landsbygdskommuner, gör stora ekonomiska satsningar för att få fler turister. Men även om turismen i en kommun ökar blir inte alltid det ekonomiska utfallet positivt. I stället hamnar vinsterna från den ökade turistnäringen ofta hos privata aktörer, bosatta långt utanför kommunen, som äger boendeanläggningar och andra verksamheter. faller turismens kostnader på kommunen, till exempel sophantering, vatten och avlopp och mycket mer. På många håll i och världen tar kommunen ut en lokal avgift av den som övernattar i kommunen. Det innebär att man att som gäst, förutom att betala hotellägaren för sängen, också betalar en liten avgift till kommunen för den allmänna service man får del av. På många platser i är avgiften , alltså . En sådan bäddavgift skulle ge makten över den lokala turistnäringens utveckling till lokala beslutsfattare. Regeringen borde utreda hur man skulle kunna jobba vidare med ett dylikt förslag. 23 (L): lever sitt liv i frihet. Hon har långa arbetsdagar, men hon får arbeta med det hon älskar. Hon går i bräschen och vågar vara egen i stället för att vara anställd. Hon går upp när alla andra sover för att baka ditt bröd, laga din sko eller köra ditt bud. är en välfärdsskapande hjälte. är en företagare. frihet är under attack från världens högsta skattetryck, från en regelbörda som växer för varje Reepaluutredning som regeringen tillsätter och från en protektionism som förenar såväl höger- som vänsterextremister i deras motstånd mot globaliseringen. frihet är värd att försvara, i såväl som här i . Bakom varje jobbskapande företag står en stolt entreprenör av kött och blod – en människa som en gång tagit det första steget till självförverkligande, till egenförsörjning och till jobbskapande. Varje företagare är en frihetshjälte, som bidrar till att göra våra medborgares vardag lite friare. Genom entreprenörens intäkter garanteras vår skattebas, som sedan ska gå till förskoleplatser, till poliser och till regeringens industrikanslerer och innovationsråd. Men, herr talman, en företagare är inte naiv. Allt detta och mer därtill ligger klart för den som en gång tagit steget. Frågan är om regeringen vet att det är här grunden till vårt välstånd finns. Frågan är vilket budskap man sänder till företagsamma unga kvinnor och män som utbildar sig, startar eget och möts av en omfattande regelbörda och en flodvåg av arbetsrättsliga hinder och skattehöjningar. Vad ska få företagaren att gå upp i stället för 07? Vad ska få företagaren att välkomna ytterligare en lärling till yrket och se personen ta ett gesällbrev eller ett mästarbrev? Vad ska få företagaren att utveckla sin produkt och lansera den på andra sidan jorden? Det är hög tid att acceptera att företagsamhet måste löna sig. Den som är företagsam ska ha betalt för mödan, och denna frihet är värd att försvara. När väl beslut om någon ny regel, skatt eller pålaga kommer sitter företagare på nålar. Frågan som då dyker upp är om det finns en gräns för hur genomreglerat regeringen önskar att samhället ska vara. Har regeringen någon gräns för hur mycket tillväxtskaparen ska få behålla av det som den tjänar in? Handlar det om att hälften ska vara kvar, vilket tidigare var en paroll, eller ska man få behålla av det man tjänar in? Hur mycket tillväxt är tillåten innan den måste bekämpas? Den frågan skickar jag till majoriteten. Det talas runt men hålls tunt. Regeringen säger sig satsa på exportfrämjande, på en industrialiseringsstrategi och på en så kallad aktiv näringspolitik. Själv ställer jag mig frågade till hur verkningsfulla dessa insatser verkligen kommer att vara. Min uppfattning är att svenska företag behöver mindre – inte mer – inblandning från politiken och det offentliga. Svenska företag behöver långsiktiga förutsättningar för ett mer innovativt och kreativt näringsliv. Det handlar om villkoren för entreprenörskap, företagande och forskning och utveckling. Inte minst handlar det om långsiktiga spelregler när det gäller skatter och förutsättningarna för en stabil och konkurrenskraftig energiförsörjning och transportinfrastruktur. Det är min liberala övertygelse att staten inte kan skapa jobb och företag, men väl förutsättningar för sådana. Utgångspunkten för vår politik är således att det ska löna sig att ta risker, men då måste förutsättningarna för landets företag anpassas efter de utmaningar som entreprenörer och företagare möter i globaliseringens och digitaliseringens spår. Som gammal ordförande för är jag stolt över att fyra av fem jobb skapas i små företag. Men när det kommer till näringslagstiftningen måste vi börja att tänka småskaligt först. Detta gäller nyföretagandet såväl som den globala expansionen. Företagsbeskattningen och regelbördan missgynnar de välfärdsskapande små och medelstora företagen. Jag tänker då inte bara på den regelbörda som varje företagare möter, oavsett om man har en stor HR-avdelning eller om man tvingar sig igenom det hela på andra sätt, utan jag tänker framför allt på den företagsbeskattning som är aktuell – de så kallade 3:12-reglerna. Dessa regler kom till för att förhindra att småföretagare, som arbetar i sina egna företag, beskattas med mer förmånliga skattesatser än vad som är fallet för vanliga anställda. Systemet har ibland beskrivits som det krångligaste som har skapats sedan Rubiks kub. vill regeringen försämra regelverket ytterligare för den näringsidkare som försöker att göra rätt för sig. Detta är inte bra. När det går bra för företagen går det bra för . Därför har Liberalerna presenterat ett hundratal reformförslag som ska utveckla kommunens, regionens och den nationella förvaltningens funktion som möjliggörare och stödjare för företagen. Det handlar om att minska regelbördan och om att underlätta för våra nya svenskar att starta företag, så att företagsamhetens får speltid på vår planhalva. Det handlar även om det orimliga i att företagare betalar för hela välfärd men själva inte får del av den. Trygghetssystemet, som exempelvis beräkningsgrunderna för SGI och föräldraförsäkringen, måste anpassas så att det även gäller företagare, för företagare är också föräldrar. Framtiden är global, och det globala påverkar det lokala. Flödet av människor, varor och kapital påverkar oss, och framför allt påverkar det vår välfärdsmodell. För att möta utvecklingen behöver kommuner och regioner se sig som möjliggörare i en global konkurrens om spetskompetens, entreprenörskapstalanger och handelsflöden. Vi behöver bli bättre på att lyssna till företagen och de utmaningar som de möter i globaliseringens tidevarv. Jag tänker för tids vinnande inte yrka bifall till alla reservationer, utan jag yrkar bifall till reservationerna 5, 12 och 19. 24 (KD): Jag börjar med att yrka bifall till Alliansens reservationer 12, angående kvinnors företagande, och 19, angående regelförenkling, samt till reservation 16 angående arbetsintegrerande sociala företag och möjlighet till en statlig fond för den sociala ekonomins företagande. debatterar vi ett stort område, som rör närapå allting inom näringspolitiken. Det pågår en mängd utredningar kring villkoren för företagande – något som är väsentligt för att fler ska kunna få arbete här i . Men var är närings- och innovationsminister i de diskussioner som försiggår kring utredningarna? Vi ser honom tyvärr inte här heller. På område efter område som rör näringsfrågor är ministern helt osynlig. Genom att ha utsett råd och samverkansgrupper har han tillsammans med statsministern skickligt sett till att binda upp personer som skulle ha haft kraft och inflytande nog att eventuellt opponera sig mot alla de förslag som kommer från regeringen. Min kollega från nämnde den viktiga funktionen , som ska se huruvida nya lagförslag bidrar till ökat eller minskat regelkrångel. Man säger därifrån att beslut om nya och ändrade regler fortfarande fattas, trots att konsekvensutredningarna inte är tillräckliga. Min kollega nämnde siffror i anslutning till detta och bristerna med det hela. Detta är inte hållbart! Om vi nu menar allvar med att förenkla och förbättra för svenska företag, oavsett om de är små, stora eller medelstora, är en av de viktigaste funktionerna att se om nya lagförslag förbättrar eller försämrar villkoren för administration och handhavande av företagande. Här vill man, helt uppenbart, inte ha konsekvensutredningar. Kanske är det så att man inser att mycket av det som man försöker att införa faktiskt innebär försämringar för företagen. Jag vet inte. försökte också gömma sig under partikappan tillsammans med LO:s ordförande i en debattartikel . Hur kommer det sig då att man slår sig för bröstet vad gäller siffror i arbetslöshetsstatistiken men fullständigt glömmer bort innehållet i arbetsmarknads- och näringspolitiken? Det bidrar till osäkerhet i bransch efter bransch och minskar de facto möjligheten till anställningar framöver.