prot · H50944 · 2017-12-06 00:00:00 — har varit drivande för att få upp frågan om den nya gasledningen på EU:s agenda. Också EU behöver engagera sig i frågan, som inte bara handlar om ett samarbete mellan och . Vi behöver fasa ut den fossila energin för att klara klimatmålen. När man har diskuterat målen har pekat ut att ökade insatser för energieffektivisering och mer förnybar energi är helt avgörande för att vi ska kunna bli mer självförsörjande inom EU vad gäller energi. Jag känner inte riktigt att har varit särskilt tydliga i diskussionen om hur vi behöver mer förnybar energi och energieffektivisering för att stärka den säkerhetspolitiska situationen. Vi har ju i möjlighet att ställa om till ett helt förnybart energisystem och sluta importera både uran och olja, som vi är beroende av. Jag skulle säga att den som är engagerad i fråga om säkerhetspolitik och energi också har ansvar för att svara på hur vi ska kunna minska vårt beroende av uran, som köper från andra länder. Så länge vi fortsätter att ha kärnkraft i kommer vi att fortsätta importera uran. Min fråga tillbaka till är: Hur brett är engagemang för att på riktigt fasa ut såväl den fossila energin i och som importen av uran? Det handlar om att sätta upp tydliga ambitioner om mer förnybar energi och energieffektivisering. Där välkomnar jag som miljöpartist om blir mer aktiva. 145 (M) replik: Jag tyckte att jag ställde en ganska konkret fråga till , nämligen om regeringen är för eller emot Nord Stream 2. Den här frågan har vi ställt gång på gång från oppositionens och Alliansens sida. Vi är också oroliga. Vi är också glada att frågan kommer upp på agendan och att regeringen vill diskutera frågan i EU. Men det viktiga är ju inte bara att frågan diskuteras, utan även vad man säger i de diskussionerna. Om man på riktigt vill påverka EU:s ställningstagande i den här frågan och vill påverka våra nordiska grannländer att hjälpa oss till exempel i den här debatten måste man ha ett tydligt ställningstagande om huruvida man är för eller emot Nord Stream 2. Jag tycker att det är självklart att regeringen borde kunna sätta ned foten och säga: Vi ser det här som ett stort säkerhetshot. Vi är emot Nord Stream 2 och kommer att göra allt som står i vår makt för att det inte ska bli ett bygge av den här gasledningen. Detta har jag ännu inte hört från regeringen, men jag hoppas på att kanske få det svaret i nästa replik, så jag ställer frågan igen: Är regeringen för eller emot ett bygge av Nord Stream 2? 146 (MP) replik: frågar mig om regeringens åsikt. Jag tillhör visserligen ett regeringsparti, men jag är riksdagsledamot. Frågor om regeringens åsikt är det klokare att ställa i ett annat forum. Men jag kan konstatera att regeringen har varit tydlig i den offentliga kommunikationen. Bland annat har utrikesminister pekat på många av de risker regeringen ser med ett bygge av Nord Stream 2. Det skulle ge oss ytterligare infrastruktur i som ökar den ryska energipolitiska makten och det fossilgasberoende som vi har . Det blir också en fråga om vem som kommer att ha makt att avgöra om den här kabeln ska byggas eller inte. Som jag förstår det kommer inte i något officiellt sammanhang att få en fråga att svara ja eller nej på. Vi kan dock ställa många frågor och uttrycka den oro som finns samt lyfta upp frågan på EU:s agenda. Jag har inte noterat att uttryckt någon åsikt om vad man tycker om kabeln, men det vore väldigt välkommet. har tyvärr inte någon mer replik, men hon svarade inte på min fråga om engagemanget för att öka självförsörjningen och minska den ryska energipolitiska makten. Detta handlar också om att importerar uran. Kanske får vi återkomma till detta vid ett annat tillfälle. 147 (C) replik: Vi debatterar nu vad som finns i energibudgeten och kanske framför allt vad som inte finns i den. Jag var på en biogaskonferens, och i går besökte jag en biogasanläggning. Krisen för den svenska biogasen fördjupas för som går. Svensk biogas håller i snabb takt på att konkurreras ut av dubbelsubventionerad importerad dansk biogas. ställde jag en fråga till regeringen om vad man gör för att avvärja krisen. I en debattartikel svarade man att man ser situationen och tar den på allvar. har det gått mer än . En budget har lagts fram. Men ingenting har hänt. har situationen för de svenska biogasanläggningarna förvärrats ytterligare. Fler anläggningar är nu på väg att läggas ned eller försöks säljas. Andra anläggningar hittar inte avsättning för sin gas och tvingas därför fackla gasen, det vill säga bränna den till ingen nytta. Hur länge kan regeringen låta det här fortgå? Miljarder skattekronor och privata investeringar håller bokstavligt talat på att gå upp i rök. Den svenska biogas- och biogödselsatsningen är unik och ligger i världsklass. Men om inget görs i närtid riskerar inte bara ett utmärkt exempel på cirkulär ekonomi att eroderas. Det är också så att en ny industrigren riskerar att slås ut. När, , får vi rimliga förutsättningar för den svenska biogasen? För sa sig regeringen vara medveten om problematiken. Ändå görs ingenting. Det finns ingenting i den här budgeten som kan åtgärda situationen. Betyder det att regeringen inte bryr sig, eller hur har ni tänkt lösa situationen? 148 (MP) replik: Än en gång lyfts en fråga som inte har någon koppling till utgiftsområde 21 Energi, som vi debatterar här och . Men jag ska göra ett försök att svara på den här viktiga frågan ändå. I regeringens budget – men inom två andra utgiftsområden – finns två satsningar som är viktiga för biogasen. Den ena är Klimatklivet, som är den största investeringssatsning på biogas som har funnits i en statlig budget. Klimatklivet betalas ut via och ges till de projekt som har största möjliga klimatnytta per investerad krona. En mycket stor del av de pengar som betalas ut till Klimatklivet har gått just till biogas, för där finns en stor klimatnytta. och de andra borgerliga partierna föreslår att skrota Klimatklivet, som har varit en viktig del i den biogasutveckling vi har sett i . Den andra viktiga satsning på biogas som finns i budgeten, men inte i det utgiftsområde som vi debatterar , är den så kallade metanreduceringsersättningen, som ligger under utgiftsområde 20. Det är ett stöd som ges till bönder som tillverkar biogas av gödsel. Sådan biogasproduktion har en dubbel klimatnytta, eftersom man fångar in gödsel som annars läcker metan och i stället tillverkar biogas som kan ersätta fossila alternativ. Situationen för biogasen är väldigt allvarlig. Det är en utmaning att har valt att satsa på att gynna miljöfordon, bland annat biogasbilar, medan har kraftiga produktionsstöd. Detta gör att många tankar dansk biogas i miljöbilar som har subventionerats av . Biogasen är i ett allvarligt läge. Den här regeringen tycker jag satsar väldigt tydligt på biogasen i budgeten, bland annat genom Klimatklivet. Jag kan inte förstå varför vill skrota hela satsningen på Klimatklivet. 149 (C) replik: verkar inte förstå att biogas kan användas på många ställen, inte minst i elproduktion, vilket i högsta grad är relevant för den här diskussionen. Något som inte heller riktigt verkar koppla är att investeringar i nyproduktion genom Klimatklivet inte kommer att hjälpa dem som redan har investerat men inte har avsättning. Dessutom verkar ha missat att de flesta som har sökt om de här pengarna antagligen kommer att behöva lämna tillbaka dem – jag fick rapporter om det – därför att de inte kan bygga med nuvarande priser och med tanke på situationen. De svar jag får gäller en sak som redan har funnits länge, nämligen metangasreduceringsstödet, som inte spelar någon roll för den nuvarande uppkomna situationen, samt Klimatklivet, som innebär att vi ska ha in fler producenter, vilket definitivt inte hjälper till. Om de anläggningarna över huvud taget hade byggts hade det ju snarare förvärrat situationen. På kort sikt klarar regeringen inte av att leverera någonting över huvud taget. På lång sikt behöver vi definitivt tillsätta en utredning om styrmedel gällande vad som ska hända efter 2020 och gärna även . Vi behöver en nationell strategi för biogasen, där man tar vara på all nytta. Det har inte bara att göra med elproduktion – det är en nytta. Det gäller klimat, självförsörjning, säkerhet, luftkvalitet och alla de andra sakerna också. På kort sikt föreslår en ny miljöbilsdefinition. Vi behöver se över hur trängselskatterna kan kopplas till det här. Vi behöver se över parkeringsregler, miljözoner och ursprungsmärkning vid pumpen. Vi behöver tuffa mål när det gäller insamling av matavfall. Vi måste se till att vi upphandlar på ett helt annat sätt. Inget av det här klarar regeringen av att leverera. Man har inga lösningar på kort sikt. Man har inga lösningar på lång sikt heller. kan bara hänvisa till Klimatklivet, som handlar om att investera i nya anläggningar, precis på samma sätt som man har gjort vid andra tillfällen. Man bryr sig inte om dem som redan har investerat och som ska överleva. Men det är det som spelar roll, inte fina politiska poänger om att man ska bygga nytt. Det är lätt att bygga monument, men att ta hand om dem och se till att de funkar är uppenbarligen mycket svårare. 150 (MP) replik: Jag hade önskat att några av de idéer som nu pratar sig varmt om hade funnits i någon budget då man själv satt i regering. Jag kan inte minnas att det skulle ha funnits några satsningar på biogas i regeringens budgetar då hade del av regeringsmakten. har vi två väldigt viktiga satsningar i budgeten. Den ena är Klimatklivet. svarar fortfarande inte på varför vill ta bort Klimatklivet. Det rör sig om klimatinvesteringssatsningar på . Den andra är det rena produktionsstöd som metanreduceringsersättningen utgör. Där får man ett direkt stöd för hur mycket biogas man producerar. säger att kopplingen till den här debatten är att man kan använda biogas för elproduktion, men jag tror inte att det är åsikt. Alla bedömare pekar på att biogasen gör störst nytta om den ersätter det fossila i transportsektorn. Jag tycker att det är klokt att satsningarna styr i den riktningen att vi använder biogasen där den gör största möjliga klimatnytta. Förutom Klimatklivet och metanreduceringsersättningen finns en annan viktig pusselbit som handlar om att det fossila blir dyrare så att biogasen och andra biobränslen kan konkurrera. Vidare handlar det om att höja CO2-skatten så att det fossila blir dyrare och därmed gynna det förnybara. Den debatten har inte varit särskilt bidragande i. Kanske ser vi nu en förändring. 151 (KD) replik: började sitt anförande med att säga att det fanns frågor som vi inom allianspartierna hade lyft upp som inte hade med utgiftsområdet att göra. Men jag törs påstå att i allra högsta grad har lyckats få med en rad frågor som vi inte heller behandlar i betänkandet, till exempel flygskatten. Uran är en annan fråga. Det här är jätteintressant. Om flygskatten skulle bringa en sådan fantastisk miljönytta för och svenskt näringsliv, och inte minst bidra till den regionala tillväxten, tror jag att vi alla hade kunnat säga att visst skulle en extra skatt på varje passagerare vara kanon. Vem behöver inte få in de pengarna? fungerar det inte riktigt så. Om bara inför flygskatten har den knappast en global klimatbetydelse. Däremot kommer den att få betydelse för det lokala och regionala näringslivet när de små regionala flygplatserna inte kommer att kunna hålla flyglinjer med flygbolag som är intresserade av att flyga fram och tillbaka mellan de orterna och . Hur tänker lösa den frågan? Vad gynnar det miljöarbetet om inte företagen kan utvecklas och få anställda och förtroendevalda som kan ta sig till arbeten och uppdrag? 152 (MP) replik: Det blir inkonsekvent när , och många andra i debatten, argumenterar att å ena sidan skulle flygskatten inte göra någon klimatnytta, men å andra sidan skulle den vara ett sådant dråpslag att landsbygden läggs ned och flygplatser kommer att stängas. De båda påståendena går inte att förena. Jag är den första att säga att flygskatten behöver vara högre om den på riktigt ska innebära att flyget också betalar sina klimatutsläpp. Jag tycker att det är viktigt att systemet är på plats, vilket innebär att kommer att ha en flygskatt, det vill säga att flyget är med och betalar för sin klimatpåverkan på samma sätt som järnvägstrafiken, biltrafiken, sjöfarten och alla andra transportslag. från säger att det inte blir någon klimatnytta om bara deltar. Än en gång är det samma resonemang om att det inte spelar någon roll vad vi gör i . Jag hävdar att det spelar en stor roll vad vi gör. kan visa vägen, vara ett föredöme, och har ett moraliskt ansvar för sina utsläpp. Jag anser att en svensk inte har rätt till större utsläpp för att denne råkar bo i ett land med färre invånare. Vi måste se till utsläppen per capita. Svenskarnas klimatutsläpp ökar när det kommer till flyget. Flygandet kan inte fortsätta att öka som det gör nu om vi ska ha en chans att nå ett klimatmål. Det är alla klimatforskare eniga om. Det behövs en flygskatt, och det behövs även en utveckling av bioflygbränsle. För att människor ska kunna fortsätta att resa behöver det satsas exempelvis på höghastighetståg, så att vi kan åka tåg enkelt mellan våra större städer och inte behöva flyga. Jag skulle vilja veta vad föreslår för att minska klimatutsläppen motsvarande det som beräknas om man inte vill ha flygskatt. Vad är alternativ? 153 (KD) replik: Denna dubbelmoral som står för är fantastisk. Om just den inhemska flygskatten hade bidragit till en sådan fantastisk klimatnytta som försöker förespegla svenska folket hade det säkert varit okej för oss alla. Men de stora utsläppen sker under de långa flygresorna när folk åker till eller andra delar av världen på semester. Vad har gjort med sin vice statsminister , som har suttit i ? Har hon bara handlat för fiskarnas väl och ve eller något annat miljöområde, i stället för att jobba för att ta bort tullar på biomassa eller över huvud taget jämställa, helst förbättra, villkoren för de förnybara bränslena? I allra högsta grad skapar detta mer och bättre förutsättningar för biobränsle för flyget. Vi vet att det inte räcker till – hur gärna man än vill jobba med frågan. Det gör man på alla flygplatser – för både de stationära fordonen och för flygbolagen. I förslaget från regeringen framgår det att det ska utgå kompensation till och . är för mig ett odefinierat område. Det är mycket stort. Vad menas med ? är väl definierat geografiskt, men vad betyder ? I vilken omfattning skulle den kompensationen ske och på vilket sätt? Det finns ett antal flygplatser där man funderar mycket över den saken. 154 (MP) replik: Jag hoppas att inte har missat att flygskatten, som kommer att införas , inte bara handlar om flygresor som sker inom gränser utan också om flygresor som sker till andra länder. Jag vill också påpeka att flera länder inför flygskatt. är inte på något sätt först ut. Tvärtom är det allt fler länder som anser att även flyget ska betala sina klimatkostnader. För i princip alla klimatfrågor är det alltid ett bättre alternativ att ha globala lösningar där samma regler gäller för alla länder. Men innan vi har nått dit kan inte alternativet vara att alla står med armarna i kors. Tvärtom ser vi att globala framgångar i klimatarbetet i princip alltid föranleds av att det finns länder som visar vägen. Att införa en flygskatt i är därför ett rimligt steg. Det är en helt rimlig princip att flyget också betalar för sina klimatutsläpp. Om tycker att den här nivån på flygskatten ger en för låg klimatnytta ser jag gärna fram emot en diskussion om hur hög skatten borde vara för att ge en klimatnytta. Jag tolkar det som att undrar vad och har gjort vad gäller de globala klimatfrågorna. Jag skulle säga mycket. , via denna regering, har varit pådrivande i de internationella klimatavtalen och har haft avgörande roller. Vi har arbetat intensivt med att skärpa EU:s utsläppshandelssystem, som har inneburit stora förändringar och höjt priset på koldioxid även i . Och vi har drivit på för att EU ska sätta högre mål för förnybar energi, klimat och energieffektivisering inom EU. Vi kan inte bara titta på eller titta globalt. Vi måste jobba både och. Det handlar både om flygskatten i – en viktig symbolfråga – och om att fortsätta arbeta internationellt. Vi utgår från att fler länder kommer att ta efter om visar vägen. 155 (V): Jag skulle kunna hålla ett långt anförande bara med utgångspunkt i mina kladdanteckningar från när jag har lyssnat, men jag ska försöka hålla mig till vad jag har tänkt att säga. Jag börjar med att reflektera över det sista anförandet om flygskatten. Jag håller givetvis med om att det vore galet om inte den globala världen skulle sätta sig och säga att det är klart att flyget ska betala med tanke på klimataspekten. Det vore annars galet. Att det skulle vara en stor grej med på en inrikesbiljett förstår jag inte. Utgiftsområde 21 Energi var det jag tänkte börja med. har förhandlat fram budget efter budget tillsammans med den rödgröna regeringen – så även budgeten och utgiftsområde 21 Energi. Jag tänker emellertid inte beröra resultatredovisningen, det som står i början av betänkandet, i någon större skala. Jag måste bara nämna det som några har varit inne på med stödet till solel och att i sin senaste granskning har några frågetecken gällande utformningen. Jag håller med slutsats att man kanske bör titta på utformningen av stödet så att maximal nytta kan fås för stödpengarna. Då menar jag inte att man inte ska ge stöd, men man kanske kan fila på utformningen för att få mest nytta av pengarna. Vi i är relativt nöjda med anslagsfördelningen. Jag kommer inte att lyfta eller sänka några anslagsposter, inte ens med mina egna tankar eller funderingar. Vad jag kan konstatera gällande andra partiers förslag till anslag är att det är som i sammanhanget står närmast vårt och regeringens förslag. Skillnaden är i det närmaste kosmetisk. Men gällande de andra partiernas förslag så skiner skillnaden solklar, för att försöka sig på lite roligt språkbruk i sammanhanget. Nåväl, fru talman. Vi i har en tydlig ställning i vår syn på vår framtida energiförsörjning: Den ska vara förnybar och kostnadseffektiv men säker i såväl kvalitet som leveranssäkerhet. Det finns säkert många olika sätt att komma fram till en trygg energiförsörjning som ger så lite avtryck på klimatet och miljön som möjligt, och vi har tillsammans med sittande regering kommit fram till en fördelning som ska leda till det som jag räknade upp som viktiga beståndsdelar för att nå dit . Jag är givetvis glad över att utskottet noterar energiförsörjning och påpekar att ska ha trygg energiförsörjning i hela landet med goda förutsättningar för fortsatt utbyggnad av förnybar energi. Mycket i energipolitiken som regeringen landar i har givetvis bäring på den energiöverenskommelse som slutits med , och regeringspartierna. Att inte är med i denna överenskommelse har givetvis med kärnkraften att göra. är det enda riksdagsparti som klart och tydligt säger att kärnkraften inte ska vara en del av energilösningen . Jag baxnar ibland när jag hör hur tolkar uppgörelsen och jämför med hur tolkar den. Nåväl, fru talman. Det är inte min uppgift att bli tvistelösningstribunal för tolkningar om energiuppgörelsen. Men när jag läser om forskningen inom kärnteknik och blykyld fjärde generationens reaktor i blir i alla fall jag inte övertygad om de framtidsscenarier som målas upp som konsekvenser av uppgörelsen. Den som lever och får uppleva åren efter 2040 får då ge betyg till dagens politiker och bedöma vilken tolkning som låg närmast sanningen i uppgörelsen. Vi i är lyckligt lottade att vi har ett stort och kraftfullt energibolag som därtill ägs av oss alla gemensamt, nämligen , och att vi har våra utbyggda älvar som kan parera de volatila förnybara energislag som växer mer och mer – detta tack vare elcertifikatslösningen, som tjänat syftet väl. Men tänk er in i situationen att vi skulle söka tillstånd för att bygga ut ett stort älvsystem, Jag skulle lite försiktigt kunna säga: Lycka till! Det skulle aldrig kunna genomföras. Därför skulle det betyda enormt mycket om skulle få påtryckningar av regeringen att titta på den torrlagda älvfåran i Lilla Lule älv i Vuollerim för att åtminstone lite ödmjukt ge tillbaka lite vattenmiljö till kommun. Vi vet att större ingrepp i dessa utbyggda älvsystem inte kommer att bli genomförda på så sätt att man återskapar något som varit, förutom i fallet i Vuollerim som jag hänvisar till. Jag började för dryga veckan sedan att i slutet av mitt anförande lyfta upp något från mina politiska motståndare. Då lyfte jag upp en enskild motion från en M-märkt riksdagsledamot som jag tyckte hade en bra idé. Det tänker jag faktiskt kosta på mig igen – att nämna ett yrkande i en motion som lämnats in i ärendet. Detta bara för att visa god debatton och mitt sätt att ta motståndares goda idéer på allvar. ser jag att den berörda ledamoten inte är här, så det blir lite av en antiklimax, men det handlar om vätgasstrategin. Det är klart att vätgas är och kommer att vara intressant ur många aspekter . har dock gått in och finansierat projekt där just vätgas är tänkt att ersätta kol och koks i den svenska stålindustrin, så tyvärr slår motionären in öppna dörrar. Men tanken på en strategi är välmenad, kan jag tänka mig. I motionen i övrigt hittar jag bara typisk skrämselpropaganda. Med det här sagt yrkar jag givetvis bifall till förslaget i betänkande NU 3 och anslaget till utgiftsområde 21 Energi. 156 (KD) replik: och jag brukar inte alltid ha så väldigt olika åsikter – konstigt nog, kanske en del tycker, men så är det. I det här fallet, , måste jag ändå ställa en fråga. Om du håller med om att en flygskatt vore bra måste jag ställa frågan: Hur reser du? Jag antar att du flyger till jobbet på och hem igen. Säg att flygskatten blir verklighet, vilket den verkar bli. Det är ju så att uppe i ”” – detta stora, av regeringen odefinierade område – finns det ett antal regionala flygplatser. De är ägda av kommun, region, landsting eller privata ägare som inte har statligt stöd och som inte drar nytta av samma stöd som till exempel Swedavia har. Det är ju inte så att flyglinjer drivs av ideella krafter eller av subventioner hur som helst, utan det krävs någon sorts kommersiell tanke – en affär, en business – som gör att man har tillräckligt många passagerare så att det lönar sig att driva de här flyglinjerna. Det har inte slagit att om flygbolagen inte har tillräckligt med passagerare på grund av att flygskatten bidrar till att antalet minskar skulle detta kunna minska intresset hos dem att flyga på , detta stora område? Jag skulle också gärna vilja veta hur , som själv kommer från området, tolkar det geografiska området i fråga om kompensation för flygskatten till just det området. 157 (V) replik: Tack, , för frågan! Jag är glad att du ställer den, för då får vi lite perspektiv på det vi talar om. Jag tror inte att någon som flyger från min flygplats slutar flyga för att det blir ett påslag på . Ingen, tror jag, slutar köpa biljett när det blir ett påslag på . Däremot tror jag att flygplatsen som jag flyger från kanske berörs av de undantag som man har tittat på. Först och främst finns det inga alternativ. Det stämmer som du säger – jag flyger , och ibland får jag faktiskt dåligt samvete när jag ser att det är få som flyger och jag vet hur dyr upphandlingen är som staten har gjort. Men jag kan ibland trösta mig med att det inte finns några alternativ. Jag har inga tåg eller annat som jag skulle kunna använda mig av. Det jag är glad över är att i förhandlingarna har drivit på för att pengarna som rullar in från flygskatten ska investeras i järnväg. Då blir det effekter på rätt sätt på klimatet och miljön. Jag vet inte om vi lyckas med det, men det är någonting som vi driver på för att det vore bra att göra med de pengarna. Det har diskuterats att det vore bättre att i stället satsa på biobränsle för flyget. Men en flygskatt utesluter inte de bitarna.