prot · H50945 · 2017-12-07 00:00:00 — Vi måste få upp våra nivåer när det gäller brigader. Den analysen är inbyggd i vår syn på försvaret av . Ska vi stå utanför Nato, vilket vi anser av säkerhetspolitiska skäl, anser vi att vår hållning bidrar mest till en avspänning i vårt område, till skillnad från till exempel hållningen hos och Alliansen, som vill gå med i Nato. Vi anser att det ökar spänningarna. Därför kräver vi ett starkt svenskt försvar, med ett riktigt luftvärn i stället för det som är på väg in . Vi behöver förstärkningar på våra korvetter, med ubåtsvapen och så vidare. Det gör att vi får en hög tröskeleffekt. Försvar och samhällets krisberedskap Vår militära alliansfrihet är vi beredda att sälja bort genom att gå i förbund med . Men det har ju redogjort för. Nästa frågeställning får jag väl ta i nästa svar. 172 (C) replik: Om vill lyckas med att ha ett jämlikt och jämställt försvar och enbart tänker plikta in yngre killar ber jag förklara hur man i praktiken ska uppnå det. På vilket sätt kommer att vilja rekrytera medarbetare av kvinnligt kön till Försvarsmakten? Och vilken ambitionsnivå har inför nästa försvarsbeslut? Unga killar är för mig kanske något yngre människor än dem som faktiskt rekryteras till Försvarsmakten. Detta kan sverigedemokraten få utveckla vidare. Jag har kunnat konstatera att beskriver på i alla fall två ställen i motionen. Delar den bedömning som vi andra gör kopplat till alltmer aggressiva framtoning och aktiviteter i sitt närområde, när det handlar om den konflikt och det krig som pågår i , den annektering som har ägt rum på och den ständigt pågående upprustning som är väldigt tydlig? På vilket sätt påverkar detta hotbilden ur ett sverigedemokratiskt perspektiv? Att så tydligt vill att går med i Nato bygger på att vi behöver bygga säkerhet tillsammans med andra. Vi behöver samarbeta med fler. Vi behöver samarbeta med . Vi delar uppfattningen att vi ska jobba nära , och vi behöver jobba med alla nordiska länder, med och inom EU, liksom med de transatlantiska länderna och de övriga medlemmarna i Nato. Min nästa fråga blir: Vilket konkret mål ska och ha tillsammans på försvarsområdet för att kunna klara att upprätthålla stabilitet i ? 173 (SD) replik: Vad gäller unga män menar vi ju dem som mönstrar och rycker in . Det är unga män. Vi anser också, som vi har skrivit, att det ska vara en frivillighet för kvinnor. Vi har diskuterat mycket i vårt parti också om det ska vara plikt för alla eller råda frivillighet. har vi landat i det här. Vad gäller jämställdhet får vi väldigt många kvinnor som är frivilliga till officersyrket och värnplikten. Där är det fullständigt solklart: Det är lika villkor för alla. När det gäller metoo-händelserna har jag svarat tidigare, men vi kämpar ju hårt, och ni har hört vad ÖB anser om det här. Han säger att man inte har i Försvarsmakten att göra om man inte ställer upp på de här riktlinjerna. Vi har ingen annan uppfattning. När det gäller analysen av upprustningen tycker vi, till skillnad från som bröt sönder systemen och deltog i det här, att vi inte kan ha ett system, en värnplikt eller ett militärt försvar, som beror på dagsformen i , utan vi måste bibehålla ett starkt försvar över tiden. Det var vi ensamma om. Jag har fortfarande funderingar på hur det blir om det skulle bli lugnt i . Kommer då att sätta sig ned i den här gruppen och börja rasera systemen igen, eller kommer ni att göra analysen att vi behöver behålla ett starkt försvar över tiden? Det skulle vara intressant att få svar på, men det får väl vara en retorisk fråga eftersom replikskiftet snart är slut. Försvar och samhällets krisberedskap I övrigt tycker vi att målsättningen med ett förbund med kräver mycket noggrann planering. Den planeringen – hur förbanden ska användas, vilka sambandsmedel som krävs och vem som ska göra vad och på vilka områden – kommer säkert att ta både ett, två och att genomföra. Det blir en lång, utdragen process, men vi går dithän, bortom fredstida förhållanden. 174 (KD) replik: är medlem i EU. Det finns ett fördrag, Lissabonfördraget, som säger att när man är med i EU måste man stödja sina EU-grannar på alla sätt om ett angrepp eller en katastrof sker. Vi har pratat om det här en gång förut, , men jag vill gärna fråga: Håller ni fortfarande, tillsammans med i riksdag, fast vid att ni vill ändra detta? När vi gick med i EU slog vi fast en solidaritetsförklaring som innebär att aldrig kommer att vara neutralt igen. Vi kommer att stå upp exempelvis för . Vi hoppas också på samma sak från omvärlden om vi skulle drabbas av en katastrof. Då räknar vi med att få hjälp. Vid angreppet mot åberopade man artikel 42.7 och fick hjälp från . Men hur är det egentligen med och deras solidaritet med ? Det var min första fråga, fru talman. Min andra fråga handlar om att i en replik förut hade något slags formulering om och samarbete. Det är jättebra med samarbete. Vi är absolut för det. Men tror på riktigt att ett sådant skulle vara avskräckande för om de exempelvis skulle angripa oss? Tror att det då skulle räcka med ett samarbete mellan och ? 175 (SD) replik: Svaret på den andra frågan, om det skulle vara avskräckande, är: Det skulle vara mycket avskräckande med ett starkt svenskt försvar i en storleksordning som vi är ensamma om att vilja ha. Tillsammans med skulle det vara mycket avskräckande. Vi anser att det skulle utgöra en ganska hög tröskel. När det gäller den första frågan, om solidaritetsförklaringen, har vi haft den uppe förut. har också en solidaritetsförklaring och en skrivning som handlar om alla till buds stående medel utom militära sådana. Jag tycker att vi skulle ha samma skrivning som . Varför tycker jag det? Ledamoten kanske kan berätta om ni har funderat på att ge några direktiv till Försvarsmakten. Hur ska anfallet över se ut med obestyckade korvetter? Ska ni göra en kniptångsrörelse någon annanstans? Hur ska ni få dit militär hjälp? Det här är viktiga frågor som vi måste ställa till Försvarsmakten så att man kan planera noggrant och redovisa planerna. Annars är det bara luft. Det finns väl ingen här inne som tror att vi ska kunna skicka militären till de baltiska länderna ? Skickar vi en soldat, en pluton eller ett kompani smäller det i , för då har vi förklarat krig. Men det kräver att ledamoten gör en djupare analys för att förstå det, tror jag. 176 (KD) replik: Försvar och samhällets krisberedskap Jag har ganska svårt att förstå budskapet här. säger att det skulle vara mycket avskräckande. Du har ju stått här och talat om att vi har så dålig försvarsförmåga. Hur får du ihop det? Det finns ett fönster, a window of opportunity, för i närtid när man är överlägsen. Jag förstår mig inte riktigt på verklighetsuppfattningen som har. Vilket ben ska du stå på? Har vi en stark förmåga eller har vi inte det? Och hur får du det att gå ihop att vi skulle kunna vara avskräckande för ? Jag tror inte att det går hem någonstans, . Jag tror inte att det är någon som tror på det där. Jag tror inte att du ens tror på det själv. Vi har faktiskt en historia när det gäller det här, . Jag vill upplysa om att lämnade vi ut 146 balter. De är så nära oss, , men den gången valde vi att se bort, och så har det varit ända fram i nutid. Det får aldrig ske igen. Vi var där med Försvarsberedningen , och då kom jag att prata med en av våra högsta företrädare i de baltiska länderna. Jag nämnde replikskiftet som vi hade haft och fick svaret: Säg inte det här! Det skulle bli upplopp här i om det kom ut att man från sida är så självisk och inte skulle ställa upp. Vem ska ställa upp, , för om vi visar den här attityden? Vet inte ledamoten att solidaritet är att faktiskt ställa upp när det verkligen behövs? Vi har vänt ryggen för . Vi ska inte göra om det. Vi är med i EU tillsammans, och vi ska hålla fast vid solidaritetsförklaringen. En för alla, alla för en. 177 (SD) replik: En för alla, alla för en. Jag tror fortfarande att har sett för mycket på De tre musketörerna. Problemet som ledamoten inte ser, eller inte vill se, är att när man gör en solidaritetsförklaring ska den vara trovärdig. Jag förstår att ledamoten aldrig någonsin kommer att svara på frågan: Hur ska direktiven se ut för att vi ska kunna flytta över förband till , Natoländerna, om de blir angripna? Det räcker inte att vara Natomedlem, utan då måste ju vi dit. Men hur skulle man göra med förnödenheter och annat? Och baltutlämningen har väl inte med det att göra? Varför skulle vi lämna ut folk härifrån? Det kan ju knappast vi bli anklagade för att ha gjort. Du får vända dig till dina egna partibröder från , eller vilka det nu var. När vi pratar om avskräckning tittar vi framåt på hur det blir när vi bygger upp vårt starka försvar. Vi kämpar förgäves för att ni ska förstå att man behöver köpa de rätta luftvärnssystemen med den rätta kapaciteten. Men här tror jag att ni kommer att gå helt fel. Jag är djupt oroad över detta. Skulle det öka eller minska spänningarna i vårt område om vi skulle gå med i Nato? Det finns många experter som anser att det skulle öka spänningarna. Kan ledamoten ta in den funderingen också ? har ledamoten inte möjlighet att svara. Försvar och samhällets krisberedskap Jag försöker vara tydlig med att jag när jag säger mycket avskräckande ser framför mig att vi har byggt upp det starka försvaret. Fram till dess är det inte mycket avskräckande. Men det kommer att bli det, om försvaret förstärks på det sätt som vi vill och om ingår ett förbund med . Nato har själv sagt att de inte är ute efter ett förbund med Nato utan att vi ska bygga ett starkt svenskt försvar. 178 (C): Jag börjar med att yrka bifall till reservation 10 i betänkandet. Det är inte lätt att komma med något nytt och spännande så här sent i debatten, när klockan är långt över 21. Men världen förändras, och vi måste förändras med den. I min ungdom var jag flygförare i Försvarsmakten och upplevde slutet på . och fanns i hela , , och söderut genom . Och hälften av EU:s 28 länder var diktaturer. Det har skett en fantastisk utveckling i , från det kommunistiska oket mot demokrati och frihet. , fram till , hade vi ett helt annat säkerhetspolitiskt läge. kokade av militär aktivitet. Jag ska försöka beskriva hur en flyginsats kunde se ut. satt vi ofta i beredskap på , och när det var något särskilt på gång kunde vi sitta i våra flygplan, med motorerna i gång till och med, för att invänta en startorder. Under en start fick vi i uppdrag att flyga ut lågt, radartysta och utan radarn påslagen i hög fart österut, med uppdrag att fotografera en sovjetisk ubåt som var ute och provkörde. Det gjorde vi. Vi lyckades hitta ubåten. Efter att det var klart steg vi rakt upp några tusen meter och hängde på en rysk bombflotta som övade anfall mot den polska kusten. När vi hade tittat på det ett tag fick vi höra över radion att det ryska jaktflyget hade startat mot oss. Vi svängde alltså mot dem, svängde några varv med det ryska jaktflyget och åkte sedan hem igen eftersom bensinen började ta slut. Vi landade på . Allt detta hände på en flygning. Detta är en illustration av hur stor aktivitet det var i vårt närområde med deltagare från Natoländer som , , och Warszawapaktsländer som , och . Efter upphörde i princip alla aktiviteter i . Det blev i alla fall mycket låg aktivitet. Det blev en ny förhoppningsfull tid. Människor i de gamla östländerna fick uppleva demokrati och återfick sin frihet. såg vi att närmade sig demokratiska värden och västvärlden. öppnade också upp sig, vilket bidrog starkt till att försvaret prioriterades ned i många statsbudgetar, år . Det går fort att lägga ned och minska storleken på vårt försvar, men det tar mycket att bygga upp en försvarsförmåga igen. Under en säkerhetskonferens i höll den ryske presidenten, , ett tal där han pekade ut en ny riktning för . I efterhand kan man säga att det var startskottet på en förändrad säkerhetspolitisk situation. Ändå var det först , då annekterade i , som ögonen öppnades på många människor. Man ska komma ihåg att avståndet mellan och är . ligger hemskt nära . Försvar och samhällets krisberedskap Med det nya säkerhetspolitiska läget i beaktande har tagit ett stort ansvar genom att vara med i förhandlingar för att stärka upp den svenska försvarsförmågan. När jag säger försvarsförmåga menar jag hela totalförsvaret. Det är inte bara de militära delarna som har tappat i förmåga utan även civilförsvaret. Min mellanson, som är , har fått kallelse till mönstring. Han har också fått en broschyr hemskickad, om hur man ska agera i händelse av kris. Det är signaler som visar att medvetenheten i när det gäller kris- och totalförsvarsförmågor har lyfts upp på ett bra sätt. När jag har kontakt med myndigheter, kommuner och organisationer kan jag också se att man samarbetar på ett nytt sätt . De satsningar på försvaret som har medverkat till är bra, men det kommer att behövas ännu mer satsningar framåt, inte bara för att bygga upp försvarsförmågan utan också för att vidmakthålla den. På behöver vi öka försvarsanslagen till av bnp. har beställt 60 stycken JAS Gripen E/F som ska kunna försvara hela . Jag skulle vilja berätta om hur det har sett ut med antalet flygplan i det svenska flygvapnet sedan efterkrigstiden. lyckades bygga ett fantastiskt bra flygplan, J29 Tunnan, efter kriget. Det var jämbördigt med de bästa flygplanen i världen . Det lyfte också den svenska flygindustrin till en internationell toppnivå där vi har lyckats hålla oss kvar. Det byggdes 661 stycken flygande tunnor. Nästa generation flygplan, , byggdes i 450 exemplar. Sedan kom , som byggdes i 644 exemplar. Men då ska man komma ihåg att 51 gick till . De här flygplanen fanns parallellt, . Man ska alltså addera mängden . När det gäller 37 byggdes dessa i 329 exemplar. Och när vi kommer till JAS Gripen har Försvarsmakten beställt och fått 201 stycken Gripen A/B och C/D. har vi kvar ungefär 100, som är operativa. Beställningen på nästa generation flygplan, JAS Gripen E/F, är på 60 stycken. Jag är mycket medveten om att dagens moderna flygplan har en kapacitet som överstiger generationen före. Men man ska också komma ihåg att även motståndarnas kapacitet har ökat . Egentligen är det kombinationen av vapenplattformen, det vill säga flygplanet och dess vapen, som utgör kapaciteten. JAS Gripen E/F och även JAS Gripen C/D, kombinerat med de vapensystem vi har , gör att svenskt luftförsvar är mycket starkt. Men jag är ändå något oroad över antalet flygplan. Jag vill inte föregripa några förhandlingar, men jag förutsätter att frågan om antalet kommer att komma upp på bordet framöver. När Gripensystemet ersatte Viggensystemet skrotade vi nästan helt nya . Det kan jag förstå; att hålla igång två helt olika flygplanssystem är dyrt för ett litet land som . Men när det gäller Gripen finns det möjlighet att bibehålla Gripen C/D i systemet som vi introducerar Gripen E/F, för att kunna bibehålla en högre numerär av flygplan och inte orsaka kapitalförstöring. Det säkerhetspolitiska läget har förändrats. Men lösningen är inte en tillbakagång till den tid som var. Nya tider kräver nya lösningar. Försvar och samhällets krisberedskap I vårt närområde har omvärlden förändrats. bör söka ännu mer av försvarssamarbete i , och vi borde söka fullt medlemskap i för att omfattas av alla försvarsgarantier. Ett Natomedlemskap är också en solidaritetsförklaring med våra baltiska grannar och resten av det fria . Eftersom försvarspolitik måste bedrivas med långsiktighet kräver dessa frågor en bred politisk förankring. kommer att delta i detta arbete. I detta anförande instämde (C). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 13 Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Följande dokument anmäldes och bordlades: 2017/18:56 Genomförande av direktivet om förbättrade villkor för intjänande och bevarande av tjänstepension Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för ovanstående proposition skulle förlängas till och med . KOM(2017) 742 Förslag till och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv /66/EEG om införande av gemenskapsåtgärder för bekämpning av Newcastlesjukan KOM(2017) 826 Förslag till och rådets förordning om ändring av och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 vad gäller stöd till strukturreformer i medlemsstaterna § 14 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2017/18:255 Brottsligheten bland svenskar och utlandsfödda av (C) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:256 Vinstförbudets påverkan på jämställdheten av (M) till statsrådet (S) 2017/18:257 Destruktiva könsnormer av (V) till utbildningsminister (MP) 2017/18:258 Utsläpp från dieselbilar av (C) till miljöminister (MP) 2017/18:259 EU:s framtida utveckling av i (M) till statsrådet (S) 2017/18:260 Rening av dieselbilar av (SD) till miljöminister (MP) 2017/18:261 Åtgärder för att skydda företagare mot djurrättsaktivister av (C) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:262 Förändringar i EBO-lagen av (SD) till statsrådet (S) § 15 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2017/18:403 Placeringen av av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2017/18:404 Innovationsscout i av (M) till statsrådet (S) 2017/18:405 Jämställdhetskapitel i alla nya handelsavtal av (V) till statsrådet (S) 2017/18:406 Långa handläggningstider hos av (M) till statsrådet (S) 2017/18:407 Ökat antal hivpositiva i av (M) till socialminister (S) 2017/18:408 Personalmissbruk inom vården av (M) till statsrådet (S) 2017/18:409 Kommuners hantering av gifta barn av (M) till statsrådet (S) 2017/18:410 Förmånsbeskattning av privat hälso- och sjukvårdsförsäkring av (M) till finansminister (S) 2017/18:411 Färre överlämnade ärenden till åklagare av (L) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:412 som byggnadsminne av (L) till kultur- och demokratiminister (MP) 2017/18:413 Upprustning av X 2000 av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2017/18:414 Svensk biogasproduktion i kris av (C) till statsrådet (S) 2017/18:415 Statistik om kusingifte av (SD) till statsrådet (S) 2017/18:416 Människohandel i av (SD) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:417 Bristen på tillgång till kontanter av (V) till statsrådet (MP) 2017/18:418 Jämställdhet inom de gröna näringarna av (C) till statsrådet (S) 2017/18:419 Unga hushåll på bostadsmarknaden av (SD) till statsrådet (MP) 2017/18:420 till av (SD) till utrikesminister (S) 2017/18:421 En human flyktingpolitik av (SD) till statsrådet (S) § 16 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2017/18:324 Bredbandsutbyggnaden av (C) till statsrådet (MP) 2017/18:322 Regeringens översyn av strandskyddet av (M) till miljöminister (MP) 2017/18:325 Tystiklassen av (S) till utbildningsminister (MP) 2017/18:326 Vetenskapliga bedömningar och glyfosat av (M) till miljöminister (MP) 2017/18:329 Statlig närvaro i hela landet av (M) till statsrådet (S) 2017/18:339 Hela och exemplet av (M) till statsrådet (S) 2017/18:330 Krav på kollektivavtal vid anställningar med lönebidrag av (V) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2017/18:332 Uppehållstillstånd för japanska studenter av Boriana (M) till statsrådet (S) 2017/18:333 Akademiska förbindelser med av Boriana (M) till statsrådet (S) 2017/18:335 om migrationspolitiska beslut av (M) till statsrådet (S) 2017/18:340 Statliga myndigheter som konkurrerar med privata aktörer av (M) till statsrådet (S) 2017/18:342 Sänkta antagningskrav till polisutbildningen av (L) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:341 Åtgärder för ökat valdeltagande bland utlandssvenskar av (L) till kultur- och demokratiminister (MP) 2017/18:344 Slavhandel i av (KD) till utrikesminister (S) 2017/18:351 Kontanter som betalningsmedel av Per Åsling (C) till statsrådet (MP) 2017/18:346 Elever som nekas reseersättning av (C) till utbildningsminister (MP) 2017/18:347 medfinansiering av av (M) till statsrådet (S) 2017/18:350 Handelsministerns resa till och av (V) till statsrådet (S) 2017/18:352 Matchningsproblematiken på Arbetsförmedlingen av (M) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2017/18:353 Myndigheters handläggningstider och deras effekt på jobb och tillväxt av (M) till statsrådet (S) 2017/18:354 Systematiska stölder av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:355 Brott som begås av djurrättsaktivister av (M) till justitie- och inrikesminister (S) § 17 Kammaren åtskildes . av talmannen från dess början till ajourneringen , av tredje vice talmannen därefter till och med § 6, av förste vice talmannen därefter till och med § 11 anf. 98 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med § 11 anf. 118 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Anmälan om fördröjt svar på interpellation § 3 Ärenden för hänvisning till utskott § 4 Ärenden för bordläggning § 5 Kommissionens arbetsprogram 2018 1 (S) 2 (SD) 3 (MP) 4 (V) 5 (L) 6 (V) replik 7 (L) replik 8 (V) replik 9 (L) replik 10 (M) 11 (V) replik 12 (M) replik 13 (V) replik 14 (M) replik 15 (C) 16 (V) replik 17 (C) replik 18 (V) replik 19 (C) replik 20 (KD) 21 (V) replik 22 (KD) replik 23 (V) replik 24 (KD) replik 25 Statsrådet (S) 26 (V) replik 27 Statsrådet (S) replik 28 (V) replik 29 Statsrådet (S) replik (forts. § 7) § 6 Statsministerns frågestund 30 (M) 31 Statsminister (S) 32 (M) 33 Statsminister (S) Följderna av regeringens asylpolitik 34 (SD) 35 Statsminister (S) 36 (SD) 37 Statsminister (S) 38 (C) 39 Statsminister (S) 40 (C) 41 Statsminister (S) 42 (V) 43 Statsminister (S) 44 (V) 45 Statsminister (S) Jobb till lågutbildade nyanlända och kravet på kollektivavtal 46 (L) 47 Statsminister (S) 48 (L) 49 Statsminister (S) 50 (KD) 51 Statsminister (S) 52 (KD) 53 Statsminister (S) 54 (S) 55 Statsminister (S) 56 (MP) 57 Statsminister (S) Öppenhet i fråga om kandidatur till säkerhetsrådet 58 (M) 59 Statsminister (S) 60 PER RAMHORN (SD) 61 Statsminister (S) 62 (L) 63 Statsminister (S) 64 (KD) 65 Statsminister (S) En ny blocköverskridande skatteuppgörelse 66 (S) 67 Statsminister (S) Ökad otrygghet och antalet poliser 68 (M) 69 Statsminister (S) Åtgärder för att få poliser att återvända till yrket 70 (L) 71 Statsminister (S) Mäns deltagande i arbetet mot sexuella trakasserier och övergrepp 72 (S) 73 Statsminister (S) Regeringens kriminalpolitik och dess följder för 74 (-) 75 Statsminister (S) § 7 (forts. från § 5) Kommissionens arbetsprogram 2018 (forts. UU4) 76 (KD) replik 77 Statsrådet (S) replik 78 (KD) replik 79 Statsrådet (S) replik 80 (M) replik 81 Statsrådet (S) replik 82 (M) replik 83 Statsrådet (S) replik 84 (S) 85 (M) replik 86 (S) replik 87 (M) replik 88 (S) replik 89 (M) 90 (S) replik 91 (M) replik 92 (S) replik 93 (M) replik (Beslut fattades under § 10.) § 8 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2017/18:MJU2 94 (M) (forts. § 11) § 9 Beslut om ärenden som slutdebatterats NU3 Utgiftsområde 21 Energi KU6 En strategi för arbetet med mänskliga rättigheter i § 10 Beslut om ärende som slutdebatterats vid dagens sammanträde UU4 Kommissionens arbetsprogram 2018 § 11 (forts. från § 8) Areella näringar, landsbygd och livsmedel (forts. MJU2) 95 (SD) 96 (C) 97 (L) 98 (KD) 99 (S) 100 (M) replik 101 (S) replik 102 (M) replik 103 (S) replik 104 (MP) 105 (M) replik 106 (MP) replik 107 (M) replik 108 (MP) replik 109 (L) replik 110 (MP) replik 111 (L) replik 112 (MP) replik 113 (KD) replik 114 (MP) replik 115 (KD) replik 116 (MP) replik 117 (V) 118 Statsrådet (S) 119 (KD) replik 120 Statsrådet (S) replik 121 (KD) replik 122 Statsrådet (S) replik