prot · H40999 · 2017-04-25 00:00:00 — Det tror jag att vi kan vara eniga om. Vad var det för något som vi ogillade i förslaget? Jag tycker att det viktigaste var detta: Med det förslagets utformning och den tekniska utformningen är min bedömning att det skulle ge en sämre konkurrenssituation för svenska åkare. Och den här regeringen kommer aldrig att lägga fram ett förslag som försämrar konkurrenssituationen för svenska åkare – det är helt otänkbart. Ett av de viktiga syftena med förslaget var ju att konkurrenssituationen skulle bli bättre: att man via en teknisk lösning skulle kunna öka övervakningen av de utländska åkare som kör i och på så sätt förbättra konkurrenskraften för de svenska åkarna. Det system som föreslogs skulle dessutom inte innebära att man kunde säkerställa att utländska åkare verkligen var med och bidrog. En annan poäng med förslaget var nämligen att utländska åkare skulle vara med och betala för den svenska infrastrukturen. Det skulle heller inte uppfyllas. av trafikarbetet sker med utländska lastbilar. Då tycker jag att det kan vara rimligt att de också är med och bidrar till den svenska infrastrukturen. Det är alltså inte en skatt på . Det kan också ses som en skatt på utländska lastbilar, så att de får vara med och bidra till den svenska infrastrukturen. En annan sak som vi naturligtvis tittar djupare på är vad detta har för regionalpolitisk betydelse och vad det har för betydelse för enskilda näringar. Det handlar om att noggrannare studera detta, så att det blir en väl avvägd utformning av denna skatt. 75 (M): Finansministern har nog alldeles rätt. Jag kommer antagligen inte att bli nöjd med svaret hur länge vi än står och debatterar. Men låt oss konstatera att vi har två problem som vi vill lösa! Det ena handlar om miljön. Det nämnde finansministern inte så mycket om, men det är det ena problemet vi har att lösa inom åkerinäringen och transportsektorn. Det andra handlar om den olagliga och osjysta utländska konkurrensen. De svenska åkerierna slåss alltså med orimliga förutsättningar. Vår politiska uppgift är givetvis att adressera båda dessa problem. Låt oss då ta det som handlar om miljön! Det finns väldigt lite att vinna på att föra över det som transporteras med lastbil till andra transportslag. Det finns något som man kallar internaliseringsgraden. Man säger: Om man skulle ta bort alla möjligheter att köra med lastbil skulle man kunna flytta av godset – det är väldigt lite – till järnväg, till exempel. Då finns det bättre sätt om man vill adressera miljöproblemen. Det handlar exempelvis om det som vi kommer att hantera i kammaren . Det handlar om tyngre lastbilar, det vill säga möjligheten att lasta mer på varje enskild lastbil. Då får vi mindre utsläpp per transporterat ton och större miljöeffekter än vad kilometerskatten skulle åstadkomma. När det gäller den olagliga utländska konkurrensen har ju vi moderater tagit fram ett förslag för att hantera just detta, det vill säga en gps-övervakning med bomsystem som både skulle göra att man ser till att skatter och avgifter betalas i och att lagar och regler följs, vilket är vad det i slutändan handlar om, och då får vi återigen börja konkurrera på likvärdiga villkor. Det som skrämmer mig lite grann, herr ålderspresident, är att just nu säger finansministern att man sitter och tittar på ett förslag som ska möjliggöra att man får in pengar också av de utländska åkerierna. Men då kvarstår min poäng: Då är det här ingenting annat än en skatt på . Vi har långa avstånd i , och att beskatta avstånd är alltid dåligt för ett land som . Beskattar man avstånd drabbas den delen av som har de längsta avstånden att hantera, det vill säga . Då spelar det ingen roll om ministern lyckas med den ena av sina föresatser, för då kommer det till slut inte att finnas någonting att transportera i stora delar av vårt land. Där blir det dyrare på grund av avstånden. Man beskattar inte miljöutsläppen. Man beskattar inte för att få likvärdiga konkurrensvillkor, utan man beskattar just avstånden. Kartan i kommer inte att ritas om inom överskådlig framtid. Oavsett landhöjningar och annat kommer alltid att ha väldigt långa avstånd att hantera. De längsta avstånden i hela kommer sannolikt att hanteras i , och alla skatter som inriktar sig på avstånd slår emot . Det var det som Norrmejeriers vd konstaterade i när vi debatterade just detta, alltså att en skatt på avstånd är en skatt på . Som jag sa säger till och med , som i mångt och mycket applåderar varenda skatt som höjs i det här landet, att det här är en skatt som slår med udden riktad mot en viss del av landet, just . Jag kan, herr ålderspresident, inte förstå varför regeringen vill lägga skatt på skatt på skatt på just avstånd. Ogillar man de delar av landet som har långa avstånd? Det kan jag inte förstå, men ministern kanske kan upplysa mig om detta. 76 Finansminister (S): När man lyssnar på får man lätt intrycket att en väldigt stor andel av de svenska lastbilstransporterna sker till och från . Så är det inte. Jag tror att det är av lastbilstransporterna som sker från . Det här är alltså inte en skatt riktad mot , utan det är en skatt som betalas av hela . Men det är klart att alla skatter som vi tar ut på transporter kan ses som en skatt på avstånd. Det gäller även hela koldioxidskatten, och då vet jag inte om den skatten på avstånd är någonting som också är emot. När motsätter sig detta – och skär ju också väldigt mycket i den klimat- och miljöpolitik som regeringen har – blir ju frågan varför inte vill ta det ansvar som vi behöver ta för att stoppa klimatförstöringen och leva upp till . Det är ett stort problem med politik att man tar så lätt på miljöarbetet. menar att det här inte har så stora klimateffekter, eftersom det är svårt att flytta över. Det är helt korrekt att det är viktigt att vi stärker möjligheten att ta mer gods på andra transporter, och det är också därför som regeringen satsar stort på infrastrukturen, bland annat på att öka järnvägsunderhållet för att mer ska kunna gå på järnväg. Det var någonting som var väldigt eftersatt när vi kom i regeringsställning. En poäng med en väl utformad vägslitageskatt är att den också kan styra mot mer miljövänliga fordon så att det är möjligt att ha en skattenivå som utgår från hur mycket fordonen släpper ut. 77 (M): De som lyssnar hörde att finansministern sa att det inte är så många transporter från . En mycket stor del av de transporter som görs i det här landet görs just från , eftersom vi har oändligt många av våra naturresurser i vår del av landet. Möjligen kan finansministern om hon får fortsätta med sin politik få rätt i det hon säger, för fortsätter man att höja skatter på avstånd kommer det inte att bli så mycket transporterat från . Då kommer man allvarligt att skada basen i svensk ekonomi. På det sättet kanske ministern får rätt, men har hon det inte. Varken jag eller tar lätt på miljö- och klimatutmaningarna. Det var därför jag sa att det finns saker vi kan göra som har bättre klimatnytta än att just straffa avstånd och på så sätt straffa människor som bor långt bort från centralorter. Det finns bättre sätt att hantera detta. Regeringens politik är dock kilometerskatt, flygskatt, höjd bensinskatt, höjd dieselskatt – att beskatta avstånd så mycket det någonsin går. Jag kan svara finansministern på den fråga hon ställde: Nej, vi vill inte höja de skatterna på avstånd som ni vill. Vi vill ta en annan väg. När jag lyssnar på finansministern får jag lätt uppfattningen att hon inte har träffat så många av de företagare som finns uppe i , vare sig de lite större eller de lite mindre. Jag uppmanar därför finansministern att komma och besöka dessa delar av landet och träffa dem som bedriver verksamhet, så får hon ett tydligt besked om vad man tycker om just beskattning av avstånd. Det är någonting man inte tycker särskilt bra om. Inbjudan kommer alltså från till finansministern. Kom upp och träffa våra företagare och förklara för dem varför det ska bli dyrare att transportera! 78 Finansminister (S): Jag har diskuterat vägslitageskatten med många företagare från olika delar av landet. Det är av körda kilometer som går från , och går till . Vad gäller miljöpolitik är den tyvärr väldigt tunn just . När man satt i regeringsställning, däremot, höjde man faktiskt skatten på avstånd, nämligen bensinskatten. Vi tog över i ett läge med väldigt stora budgetunderskott. Vi såg att det fanns stora behov av att förbättra infrastrukturen och också laga hålen i välfärden som vi var tvungna att få ordning och reda i statens finanser. Det gör att den här regeringen har drivit ett väldigt intensivt arbete för att stärka infrastrukturen, stärka välfärden, få fler människor i arbete och också se till att vi har den finansiering som krävs. Det är klart att med en vägslitageskatt som gör att också de utländska åkarna får vara med och bidra till den svenska infrastrukturen ökar möjligheterna att stärka infrastrukturen runt om i hela landet. Det handlar naturligtvis om , men det handlar också om de sträckor där det bör kunna finnas möjlighet att flytta mer av de transporterna som går på lastbil till järnväg eller båt. Det är ett viktigt arbete som behöver göras och som också behöver få intäkter. Poängen med en vägslitageskatt är att man kan förbättra konkurrensen för svenska åkare, att vi kan öka miljöstyrningen och att vi kan förbättra transportinfrastrukturen runt om i hela landet. Överläggningen var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2016/17:178 Skärpt ansvar för fartygsvrak med anledning av prop. 2016/17:162 Nya regler om marknader för finansiella instrument (MiFID II och MiFIR) 2016/17:3711 av m.fl. (V) med anledning av prop. 2016/17:166 Privata sjukvårdsförsäkringar inom offentligt finansierad hälso- och sjukvård 2016/17:3712 av Per Ramhorn m.fl. (SD) 2016/17:3715 av m.fl. (KD, C, M, L) med anledning av prop. 2016/17:167 Driftsformer för universitetssjukhus 2016/17:3713 av Per Ramhorn m.fl. (SD) 2016/17:3716 av m.fl. (KD, M, C, L) med anledning av prop. 2016/17:175 Ett nytt regelverk för nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet 2016/17:3714 av m.fl. (V) 2016/17:3719 av och (SD) med anledning av skr. 2016/17:164 om statliga investeringar i allmänna farleder 2016/17:3710 av och (SD) KOM(2017) 142 Förslag till och rådets direktiv om att ge medlemsstaternas konkurrensmyndigheter befogenhet att mer effektivt kontrollera efterlevnaden av konkurrensreglerna och om att säkerställa en väl fungerande inre marknad § 21 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2016/17:463 Folkmordet av (L) till utrikesminister (S) 2016/17:464 Minoriteternas rättigheter i och inom det kurdiska självstyret av (L) till utrikesminister (S) 2016/17:465 Försvarsmaktens psyopsförband av (V) till försvarsminister (S) § 22 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2016/17:1255 En ny regional infrastrukturplan av (L) till statsrådet (S) 2016/17:1256 Stöd till demokratiaktivister i av (L) till utrikesminister (S) 2016/17:1257 Akademisk frihet i av (L) till statsrådet (S) 2016/17:1258 Sena utbetalningar av jordbruksstöd av (C) till statsrådet (S) 2016/17:1259 Tullens roll vid terrorattentat av (L) till statsrådet (S) 2016/17:1260 Försörjningsstöd som utbetalas till mannens konto av (V) till statsrådet (S) § 23 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2016/17:1193 Trafikskolor av (S) till statsrådet (S) 2016/17:1202 Extra kostnader i samband med id-kontroller av (M) till statsrådet (S) 2016/17:1181 Allvarlig fara för den allmänna ordningen eller inre säkerheten av (C) till statsrådet (S) 2016/17:1188 Rivalitet mellan olika grupper i och av (SD) till utrikesminister (S) 2016/17:1194 Rankningar som diplomatiskt verktyg av Faradj Koliev (S) till utrikesminister (S) 2016/17:1198 Övergrepp mot hbt-personer i den ryska delrepubliken av (S) till utrikesminister (S) 2016/17:1204 förföljelse av hbtq-personer av (L) till utrikesminister (S) 2016/17:1207 Utrensning av homosexuella i av (KD) till utrikesminister (S) 2016/17:1211 Attacker mot hbtq-personer i av (M) till utrikesminister (S) 2016/17:1217 Gasattacken i av (M) till utrikesminister (S) 2016/17:1220 Den omänskliga behandlingen av flyktingar på av (L) till statsrådet (S) 2016/17:1224 Situationen i av Amineh Kakabaveh (V) till utrikesminister (S) 2016/17:1205 Svältkatastrof i östra av (L) till statsrådet (MP) 2016/17:1200 Torkan i som hotar miljontals barns liv av (M) till statsrådet (MP) 2016/17:1201 Rysk atomubåt i av (M) till utrikesminister (S) § 24 Kammaren åtskildes . av tjänstgörande ålderspresidenten från dess början till och med § 14 anf. 37 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till ajourneringen och av tjänstgörande ålderspresidenten därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Meddelande om frågestund § 3 Meddelande om aktuell debatt om attentatet i § 5 Anmälan om kompletteringsval § 6 Anmälan om ersättare § 7 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 8 Ärende för hänvisning till utskott § 9 Ärenden för bordläggning § 10 Svar på interpellation 2016/17:388 om användningen av Unrwas medel 1 Statsrådet (MP) 2 (KD) 3 Statsrådet (MP) 4 (KD) 5 Statsrådet (MP) 6 (KD) 7 Statsrådet (MP) § 11 Svar på interpellation 2016/17:411 om sysselsättningsfasen 8 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 9 (M) 10 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 11 (M) 12 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 13 (M) 14 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) § 12 Svar på interpellation 2016/17:413 om regelkrångel på arbetsmarknaden 15 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 16 (M) 17 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 18 (M) 19 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 20 (M) 21 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) § 13 Svar på interpellation 2016/17:438 om social pelare i EU 22 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 23 (M) 24 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 25 (M) 26 (M) 27 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 28 (M) 29 (M) 30 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) § 14 Svar på interpellationerna 2016/17:439 och 440 om stöd från Arbetsförmedlingen för att starta eget 31 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 32 (M) 33 (M) 34 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 35 (M) 36 (M) 37 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 38 (M) 39 (M) 40 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) § 15 Svar på interpellationerna 2016/17:445 och 455 om kvinnors integration 41 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 42 (M) 43 (M) 44 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 45 (M) 46 (M) 47 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 48 (M) 49 (M) 50 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) § 16 Svar på interpellation 2016/17:361 om en viltvårdsmyndighet 51 Statsrådet (S) 52 (M) 53 Statsrådet (S) 54 (M) 55 Statsrådet (S) 56 (M) 57 Statsrådet (S) § 17 Svar på interpellation 2016/17:420 om försenade utbetalningar av EU:s jordbruksstöd 58 Statsrådet (S) 59 (M) 60 Statsrådet (S) § 17 (forts.) Svar på interpellation 2016/17:420 om försenade utbetalningar av EU:s jordbruksstöd 61 (M) 62 Statsrådet (S) 63 (M) 64 Statsrådet (S) § 18 Svar på interpellation 2016/17:417 om höjda marginalskatter 65 Finansminister (S) 66 (M) 67 Finansminister (S) 68 (M) 69 Finansminister (S) 70 (M) 71 Finansminister (S) § 19 Svar på interpellationerna 2016/17:426 och 429 om införandet av en kilometerskatt 72 Finansminister (S) 73 (M) 74 Finansminister (S) 75 (M) 76 Finansminister (S) 77 (M) 78 Finansminister (S) § 21 Anmälan om interpellationer § 22 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 23 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 24 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2017