prot · H50950 · 2017-12-14 00:00:00 — § 1 Val av justitieombudsman Val av justitieombudsman företogs. 1 (): I egenskap av ordförande för konstitutionsutskott är det min uppgift att berätta för kammaren att utskottet enhälligt föreslår att till ny justitieombudsman ska välja kammarrättslagmannen . Företrädare för justitieombudsmannaämbetet samt sitter på åhörarläktaren. Ni är förstås varmt välkomna till ! Sedan starten har haft uppgiften att utöva tillsyn över myndigheterna och säkerställa att de följer lagar och andra bestämmelser i sin verksamhet. JO:s verksamhet är en del av kontrollmakt och en viktig kraft för att hög kvalitet och rättssäkerhet ska råda i den offentliga förvaltningen. När vi hade ett öppet utskottssammanträde och tog emot JO:s ämbetsmannaberättelse kunde vi konstatera att uppgiften är oföränderligt nödvändig och viktig. Staten ska leva upp till rättssäkerhetens krav, och staten ska värna de mänskliga fri- och rättigheterna. Vi har alla sett många exempel genom historien på hur illa det kan gå om inte detta sköts. Man kan helt enkelt säga att justitieombudsmannaämbetet har uppdrag att säkerställa att staten förblir god, att myndigheterna och deras företrädare följer lagarna och att den enskilde medborgaren ytterst får komma till sin rätt. Detta är oerhört viktigt. Från början valdes en justitieombudsman, men numera behöver vi fyra justitieombudsmän för en period av . Det är vad som krävs, och vi har ändå en hög arbetsbelastning i institutionen. Då tidigare JO har begärt entledigande och lämnat sitt uppdrag har haft att bereda det val som föreläggs kammaren. Jag är glad över att utskottet enhälligt föreslår till ny JO. Han är född och är kammarrättslagman i Kammarrätten i . var chefsjurist tillika avdelningschef vid . Han har också varit kanslichef vid . har även varit särskild utredare, utredningssekreterare respektive expert i flera statliga utredningar. fram till har han varit ordförande i och han är – åtminstone ett tag till, tror jag – ordförande i radioanstalts integritetsskyddsråd. har således en väl vitsordad och gedigen erfarenhet på bredden, och det är vad som behövs för en justitieombudsman. kan tillträda posten som JO . föreslår således enhälligt att till 65:e justitieombudsman väljer . Från hade följande skrivelse kommit in: Justitieombudsman har avsagt sig sitt uppdrag. Med anledning av detta har berett frågan om val av en ny justitieombudsman. föreslår enhälligt att för tiden fr.o.m. till dess nytt val har genomförts under fjärde året därefter till justitieombudsman väljer kammarrättslagmannen . Kammaren biföll förslag och utsåg därmed för tiden till dess nytt val genomförts under fjärde året därefter till § 2 Justering av protokoll Protokollet för justerades. Talmannen meddelade att (S) avsagt sig uppdraget som suppleant i . Kammaren biföll denna avsägelse. Talmannen meddelade att (M) avsagt sig uppdraget som ledamot i krigsdelegationen. Kammaren biföll denna avsägelse. § 4 Anmälan om kompletteringsval att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält som suppleant i samt att riksdagsgrupp anmält som ledamot i krigsdelegationen och som suppleant i svenska delegation. Talmannen förklarade vald till Talmannen förklarade vald till suppleant i svenska delegation § 5 Meddelande om aktuell debatt om antisemitism i Talmannen meddelade att på begäran av riksdagsgrupp skulle en aktuell debatt om antisemitism anordnas kl. 9.00. Från regeringen skulle justitie- och inrikesminister (S) delta. Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: begär att ordnar en debatt om antisemitism i I skanderade 200 personer den 8/12 att: ”Vi har utlyst intifada från . Vi vill ha vår frihet tillbaka, och vi ska skjuta judarna.” (SR 8/12). , informatör vid polisen säger till TT ”Generellt ser vi allvarligt på det. Det kan vara en uppmaning till folk att begå brott. Det finns en latent hotbild mot judar i , och när det hettar till nere i blir den hotbilden mer aktuell.” den 9/12 attackerades synagogan i av tio maskerade män. Männen kastade brinnande på en byggnad, där judiska ungdomar hade fest. Attentatet utreds som försök till mordbrand. Anmälan om hets mot folkgrupp är upprättad i . skriver i den 10/12 att ”Vittnesmålen om judehat i är så många att jag omöjligt kan skriva om dem alla. Poängen är: Vi vet så väl att detta sker, att dessa attityder finns. Brandattacken mot synagogan i är fruktansvärd – men den borde inte komma som någon överraskning för dem som följt med i samtiden. Problemet är att många svenskar halkar med blicken när det gäller antisemitism. Inte minst svenska politiker.” Efter ett flertal hot från nazister beslutade judiska föreningen i att lägga ner sin verksamhet. Den judiska föreningen hade krossäkrade rutor och larm. Den hade även blivit tillsagd att ha kameror i lokalen. Trots det tvingades man lägga ner efter upprepade hot. Judar i dagens hånas och trakasseras på öppen gata för att de bär judiska kännetecken. Antalet antisemitiska hatbrott som anmäls till polisen har, enligt , trefaldigats . Ingen ska behöva känna fruktan eller oro inför att besöka synagogan, den judiska skolan eller någon annan judisk institution. Det behövs ytterligare åtgärder för att värna säkerheten för judiska organisationer och för att motverka hatbrott, fördomar och diskriminering. Därför begär riksdagsgrupp en aktuell debatt om antisemitismen i i . § 6 Anmälan om subsidiaritetsprövningar Talmannen anmälde att utdrag ur följande protokoll i ärenden om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in: 2017/18:19 för från finansutskottet och 2017/18:20 för från finansutskottet. § 7 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2017/18:270 Interpellation 2017/18:270 Vinstförbud av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och tidigare inbokade engagemang. § 8 Anmälan om faktapromemoria Talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2017/18:FPM29 Ändringar i direktivet om kombinerade transporter KOM(2017) 648 till trafikutskottet § 9 Ärende för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2017/18:48 till justitieutskottet § 10 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2017/18:FiU2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 2017/18:FiU4 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 2017/18:FiU5 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen 2017/18:FiU29 om internrevisionen vid de statliga myndigheterna Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkanden 2017/18:UFöU1 Fortsatt svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats Resolute Support Mission i 2017/18:UFöU2 Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i § 11 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning betänkande 2017/18:SfU1 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning (prop. 2017/18:1 delvis) 2 (M): ska vara ett land som präglas av sammanhållning. Det ska vara ett land där den som till följd av sjukdom inte kan arbeta ska ha rätt till stöd och trygghet men också rätt till åtgärder inom vård och rehabilitering som ska göra det möjligt att återvända till arbetsplatsen så snabbt som möjligt. Denna målsättning ligger till grund för politik inom socialförsäkringsområdet. För är det självklart att samhällets insatser ska inriktas på att hjälpa människor tillbaka till arbetslivet. En av effekterna av långvarig sjukfrånvaro visar sig vara stor även i nästa generation: Barn till föräldrar som är långtidssjukskrivna tenderar att själva bli sjukskrivna i högre grad än andra. Sjukfrånvaron har ökat i . ser vi dock en minskning statistiskt sett, och den är givetvis välkommen. Tyvärr finns det en grupp som detta inte gäller. Det är framför allt kvinnor, som fortfarande har höga sjukpenningtal, vilket är mycket oroande. Det finns också andra stora utmaningar. Vi ser till exempel att andelen långvariga sjukfall fortsätter att öka, delvis som en konsekvens av att regeringen i strid mot samlad expertis och kompetens valde att avskaffa den bortre tidsgränsen. Därför anser Alliansen att denna tidsgräns bör återinföras. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning Vi ser även att andelen startade sjukfall med psykiatriska diagnoser ökar i rasande fart. Av dessa utgörs de allra flesta fall av depression och ångestsyndrom. Psykisk ohälsa är ofta svår att definiera. Av det skälet anser vi att ett nytt spår i rehabiliteringskedjan behöver skapas. Det kan vara så att ett ombyte av arbetsuppgifter hos den arbetsgivare man har kan vara tillräckligt, och då är det inte rimligt att vänta innan en prövning görs. Arbetsförmedlingen bör också kopplas in tidigt för att möjliggöra eventuellt byte av arbetsgivare eller bransch. Ett nytt spår för ”arbetsbytare” bör skapas inom Arbetsförmedlingen. Den ökande sjukfrånvaron är kostsam i flera hänseenden. Den är kostsam först och främst för individen, som måste leva med sin sjukdom och det lidande den orsakar. Den är också kostsam för samhället i form av utgifter för sjukpenning och sjukersättning och vård- och rehabiliteringsinsatser. Den tyngsta kostnaden – den som den enskilde individen måste bära – kan inte jag som politiker uttala mig om. Jag kan bara konstatera att lång sjukfrånvaro, utöver det lidande som sjukdomen i sig innebär, leder till ett såväl ekonomiskt som socialt utanförskap – ekonomiskt i form av sämre privatekonomi och socialt i form av färre sociala kontakter och utbyten i vardagen. Däremot kan jag uttala mig om kostnaderna för samhället. Jag tvingas med tungt sinne konstatera att utgifterna för sjukfrånvaron har ökat . beräknas till exempel kostnaderna för sjukpenning och rehabilitering uppgå till runt . Detta kan jämföras med 2010, då motsvarande siffra var 20 ½ miljard. Nuvarande regerings politik riskerar att undergräva statens ekonomi och utgör ett hot mot statsfinanserna under nästa lågkonjunktur. lägger därför fram en rad förslag som alla har syftet att återupprätta omställningstanken i sjukförsäkringen. Vi vill bland annat förstärka rehabiliteringskedjan och återinföra den bortre tidsgränsen, och vi vill att arbetsförmågan ska undersökas regelbundet. Det är väl känt inom forskningen att regler och ersättningsnivåer påverkar sjukfrånvaron. föreslår därför att en ny karensdag ska införas dag 15. Den ska tillsammans med den första karensdagen utformas som ett karensavdrag. Vi föreslår även att sjukpenningen ska uppgå till av den sjukpenninggrundande inkomsten från dag 90 och till från dag 365. Vi föreslår också avslag på det nya höjda inkomsttaket. Många unga med funktionsnedsättning får inte den hjälp de behöver för att aktivera sig. De blir i stället inaktiva och hamnar allt längre bort från arbetsmarknaden. De ekonomiska trygghetssystem vi har måste alltid uppmuntra fler att gå från sjukdom till jobb och utbildning, för att få ett sammanhang, en mening och en egen försörjning. Regeringen föreslår dock olika bidragshöjningar i stället. Vi säger därför nej till höjningen av garantinivån för sjuk- och aktivitetsersättningen och även till höjningen av hel inkomstrelaterad sjuk- och aktivitetsersättning. Vi vill även avskaffa den automatiska rätten till förtidspension vid förlängd skolgång och den medföljande rätten till bostadstillägg. Utifrån utvärderingarna av arbete med sjukförsäkringar tvingas vi alla konstatera att kontrollerna i rehabiliteringskedjan inte genomförs i tillfredsställande utsträckning. utförs de inte alls, och i två av tre fall är de ofullständiga. Detta är allvarliga problem som framför allt drabbar de sjuka, som inte får den hjälp och det stöd de har rätt till. Det undergräver också förtroendet för sjukförsäkringen och får skadliga samhällsekonomiska effekter. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning lägger därför fram en rad förslag som alla har syftet att återupprätta omställningstanken i sjukförsäkringen. Vi vill bland annat förstärka dagens rehabiliteringskedja så att den ska fungera som det är avsett. Det gäller framför allt att samtliga aktörer i sfären runt den sjukskrivne personen ska samarbeta. verkar det ofta vara vattentäta skott dem emellan. , arbetsgivaren, hälso- och sjukvården och Arbetsförmedlingen måste samarbeta, och dessutom i ett tidigt skede. ska arbetsförmågan undersökas regelbundet. bör redan vid dag 45 pröva arbetsförmågan mot andra arbetsuppgifter hos arbetsgivaren och vid dag 90 mot hela arbetsmarknaden. Vidare vill vi, som jag har sagt, införa en särskild rehabiliteringskedja för lätta psykiska diagnoser med syfte att skapa bättre förutsättningar för återgång till arbete. Insatserna för denna grupp ska utföras av erfarna handläggare hos , vilka ska vara specialiserade på psykisk ohälsa. I motioner lyfter vi även fram vikten av en god arbetsmiljö och föreslår därför riktade insatser för den psykosociala arbetsmiljön inom yrkesgrupper med hög sjukfrånvaro. bör även få i uppdrag att granska vårdgivares sjukskrivningsbeteende. Vi anser att roll och de uppdrag den bör ha som samordnande aktör runt den sjukskrivne personen är avgörande i hela rehabiliteringskedjan. Dess organisation bör därför förstärkas, varför vi föreslår ökat anslag till . ska vara ett land som präglas av sammanhållning. Genom Alliansens och reformförslag kan omställningstanken i sjukförsäkringen återupprättas. Människor som drabbas av sjukdom ska få all hjälp de behöver för att återvända till arbete och egen försörjning. Det skapar förutsättningar för ett bättre där alla människor kan få möjlighet att förverkliga sin potential. beslutade om ramarna för statsbudgetens utgiftsområden och om beräkning av statens inkomster. I motionen Vi tror på – budgetmotion – presenterades budgetförslag och Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken. Jag yrkar bifall till reservation 12 och hänvisar i övrigt till vårt särskilda yttrande. 3 (SD): Vi debatterar utgiftsområde 10, Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 2 och även till Alliansens motion 3029 om stärkt rehabiliteringskedja, reservation 12. I vårt särskilda yttrande ger vi våra synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i motion 2017/18:3611. Inom utgiftsområde 10 hanteras ersättningar vid sjukdom och funktionsnedsättning samt administrationen av dessa. Det är ett angeläget område om ekonomisk trygghet då den egna arbetsförmågan försämras. Ett välfungerande system möjliggör dessutom återinträde på arbetsmarknaden, eller i vissa fall ett första inträde. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning Då och då kan vi i medierna läsa om människor som kommit under vård till följd av olycka eller sjukdom och som på grund av ett svårt sjukdomstillstånd inte har möjlighet att ta hand om det praktiska kring detta. Det handlar om att till exempel hantera räkningar eller anmäla sitt tillstånd till eller andra berörda myndigheter. Konsekvensen blir att den sjuke inte bara har en ofta lång och krävande återhämtning, utan också stora ekonomiska och administrativa bekymmer. Detta handlar om en liten del av alla som blir akut sjuka, och i de allra flesta fall finns det anhöriga eller en så kallad god man som ombesörjer dylikt. Men så är det . När en försäkrad har en svår sjukdom eller lider av sviterna efter en olycka bör ha rätt att utan den försäkrades samtycke inhämta uppgifter från hälso- och sjukvården. Regeringen bör se över om en sådan möjlighet kan införas för . När det gäller Alliansens motion har vi sverigedemokrater en arbetsgrupp som arbetar med frågan om den bortre tidsgränsen. Det är en ytterst viktig och stor fråga som förtjänar att behandlas med största allvar. Men på grund av händelser som vi inte har kunnat förutse är detta viktiga arbete ännu pågående, och vårt färdiga förslag på reformer är ännu inte publicerat. Jag vill poängtera att modell för sjukförsäkringen inte kommer att vara en återgång till det svartvita utförsäkringssystem som fanns tidigare, men inte heller den för skattebetalarna extremt dyra modell med evighetssjukskrivningar som finns . Vi sverigedemokrater anser att kontroll över utbetalningar till vissa EU-medborgare brister, eftersom det saknas möjlighet att återkräva bidrag även om dessa har grundats på falska handlingar. De flesta borde nog hålla med om att principen om lika inför lagen är sund. fungerar det dock inte på det sättet inom alla samhällsområden. Reglerna bör därför ändras för att möjliggöra återkrav när bidrag betalats ut felaktigt baserat på falska handlingar. Vidare bör lagstiftningen ändras generellt för att undvika fusk. I detta anförande instämde (SD). 4 (V): Många sjuka nekas sjukpenning. Antalet avslag, liksom antalet överklaganden, har ökat tydligt . Enligt statistik har avslagen ökat kraftigt . var andelen avslag för kvinnor och för män. Det är mer än en dubblering jämfört med . En viktig bidragande orsak är regeringens press på att verka för ett sänkt sjuktal. Det leder till fler avslag, vilket gör att det i statistiken ser ut som att de sjuka blir färre. Det har inte gjort människor friskare. Men det leder till en rad tragedier då sjuka människor nekas ersättning. Vi har kunnat läsa om människor som fått sälja sina möbler eller låna pengar av vänner för att klara av sådana basala saker som att köpa mat. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning Både TCO och LO har varit oerhört kritiska – för att inte säga förbannade – och berättat om hur fackmedlemmar och deras läkare vittnar om att allt oftare ifrågasätter läkarintyg och läkarens bedömning att den sjukskrivne saknar möjlighet att arbeta. Alla kan bli sjuka och alla har därför intresse av en bra sjukförsäkring. Även den som aldrig själv blir långvarigt sjuk tjänar på att de som har oturen att drabbas har en rimlig ekonomisk situation och när det är möjligt får bra stöd att komma tillbaka till arbete. Att tvinga ut sjuka i fattigdom sliter isär samhället och är ett ovärdigt sätt att hantera människor. Regeringen och såg till att den bortre tidsgränsen i sjukpenningsystemet, den så kallade stupstocken, avskaffades . Det var en mycket viktig del i att återupprätta en anständig sjukförsäkring. Men mycket återstår att göra innan vi har en trygg försäkring som garanterar att sjukdom inte också betyder fattigdom. Sjukförsäkringen ska vara generös, så att medicinska insatser, rehabilitering och arbetsprövning kan pågå på ett individuellt anpassat sätt utan att ersättningen påverkas. I stället för dagens fasta tidsgränser vill införa rättigheter för den sjuke att få stöd tillbaka till arbete. Arbetsgivaren bör tvingas att ta sitt ansvar för rehabilitering. Trots att arbetsgivare är skyldiga att delta i rehabilitering av en arbetstagare sker det alltför sällan, och därför bör det vara möjligt att ta ut sanktionsavgifter för de arbetsgivare som inte följer reglerna. Kraven för att få sjukersättning är orimligt hårda. Efter de skärpningar som har genomförts har numera de hårdaste kraven av alla för att bevilja sjukersättning, enligt slutbetänkande. själv gick ut och föreslog att det borde bli enklare att få sjukersättning. Den ekonomiska standarden är betydligt lägre för gruppen med sjuk‑ och aktivitetsersättning än för befolkningen i stort. Många människor tvingas ut i fattigdom och har svårt att klara sin ekonomi. Ett problem för personer med sjuk- och aktivitetsersättning är möjligheterna till ideellt engagemang. Rätten att engagera sig ideellt utan att förlora sin ersättning är inte reglerad i lag. Det har förekommit att personer med sjukersättning avråds av att engagera sig ideellt, eftersom det riskerar att inkräkta på deras rätt till ersättning. vill att det görs en översyn med syfte att i lag säkra rätten för personer med sjuk- och aktivitetsersättning att engagera sig ideellt utan att det inkräktar på rätten till ersättning från sjukförsäkringen. Avslag på sjukersättning påverkar pensionerna. Många människor – särskilt kvinnor och LO-medlemmar – orkar inte arbeta till , men dagens hårda regler i sjukersättningen gör att de trots sin begränsade arbetsförmåga inte beviljas sjukersättning. För att ha något att leva på känner sig många som har hunnit fylla och därmed har rätt att ta ut sin ålderspension tvungna att göra just det. Ju tidigare en person plockar ut pensionen desto lägre blir den. Följden blir att de här personerna livet ut får en lägre pension än om de hade tagit ut sin pension först . Dessutom blir deras skatt högre än för andra pensionärer eftersom den pension som tas ut före det år en fyller beskattas högre. Sammantaget ökar detta risken för fattigdom Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning Med detta vill jag yrka bifall till reservation 14. 5 (L): Sjukförsäkringen ska gå in och hjälpa enskilda individer som blir sjuka, en , och saknar arbetsförmåga. Sjukförsäkringen ska då ge dem trygghet och en möjlighet till försörjning . Sjukfrånvaron har börjat plana ut, men den har gjort det på en hög nivå som vi ser att de långa sjukfallen ökar och blir längre. arbetade den parlamentariska socialförsäkringsutredningen med bland annat sjukförsäkringen. Ett förslag som utredningen kom fram till var att det skulle vara möjligt att ta bort den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen om den ersattes med avstämningar och insatser. Regeringen verkar bara ha läst halva det förslaget. Man har tagit bort den bortre tidsgränsen, men man har inte ersatt den med något annat. Låt mig vara väldigt tydlig så att ni inte missförstår mig. Vi liberaler tror inte att man blir frisk för att det finns en bortre tidsgräns i sjukförsäkringen. Men vi vet att människor mår bra av att vara behövda, av att finnas i ett sammanhang och av att bli efterfrågade. Den bortre tidsgränsen var en fast avstämningspunkt där den sjukskrivne fick en ordentlig utredning – detta för att rätt insatser skulle sättas in till den enskilde med målet att återgå i arbete. Om utredningen kom fram till att det fortfarande saknades arbetsförmåga på grund av sjukdom fanns det en möjlighet till en ny sjukskrivningsperiod. ser vi hur fler och fler individer blir sjuka längre och längre. Till och med regeringen skriver att detta beror på att man har tagit bort den bortre tidsgränsen. Om man har varit sjukskriven har man oftast tappat tron på sin egen förmåga. Självförtroendet och självkänslan är dåliga. Som individ behöver man en knuff och en hjälpande hand för att våga tro på sig själv, tro på att man fortfarande har kvar sin yrkeskunskap och tro på att man fixar detta. Men är det många som inte längre får denna hjälp och detta stöd utan man låter dem återigen hamna utanför systemet. Vi liberaler vill att alla ska få hjälp och stöd utifrån sina enskilda förutsättningar, och därför vill vi återinföra den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. Vi vet också att det även är viktigt med tidiga insatser och avstämningspunkter i sjukskrivningen – detta för att så fort som möjligt kunna återgå till arbetet igen. har vi, som ni vet, en karensdag den första sjukskrivningsdagen. Vi vill också införa en karensdag den 15:e sjukskrivningsdagen, så att det blir en naturlig avstämningspunkt innan sjukpenningsansvaret går över till . Jag vill också säga något kort om unga personer som behöver förlängd skolgång på grund av sitt funktionshinder. får de aktivitetsersättning. Aktivitetsersättning är en form av sjukersättning – eller sjukpension, som man tidigare sa – som ges till personer . Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning Många utredningar och rapporter visar att majoriteten av dem som får aktivitetsersättning på grund av förlängd skolgång aldrig lämnar systemet utan fortsätter att få aktivitetsersättning och sjukersättning resten av livet. De som tidigt i livet blir beroende av socialförsäkringssystemet kommer hela livet att ha en lägre ekonomisk standard än sina jämnåriga.