prot · H409101 · 2017-04-27 00:00:00 — ger inget svar på den fråga som faktiskt är fullt relevant för människor som bor nära skogar, nämligen den om att man inte har någon rådighet över vad som kan vara framtiden för skogen. Man kan resa bort på semester och sedan komma hem för att se att all skog är borta. Det är det som vi vill göra någonting åt. Det är därför vi vill stärka samrådsförfarandet. Det betyder inte att den enskilde individen får ett veto eller liknande för att stoppa något, men vi behöver ett samrådsförfarande för att man ska kunna hitta de bästa tänkbara lösningarna vid en slutavverkning. tog upp något väldigt intressant vad gäller det statliga bruket av skog och överlag skyddet av skog. Jag håller med dig, , om att det länge har varit illa ställt med skyddet av skog i . Vi har haft av borgerlig politik då man totalt har nedprioriterat detta. gör vi en historisk satsning på skydd av skog i , bland annat för att vi inte bara ska få ett skydd i arealer, utan ett skydd som också är representativt rent ekologiskt, så att vi till exempel kan få mer av lövskog. På min konkreta fråga svarar att man har pengar till att skydda skog. Ja, men vi tillför mer än 1 miljard till detta område för att vi ska kunna göra den här historiska satsningen. avfärdar den satsningen. Det är bara att beklaga. 179 (S): Vi debatterar miljö– och jordbruksutskottets betänkande MJU13, som handlar om skogen och behandlar motioner från den allmänna motionstiden. Vi har som vanligt engagerade ledamöter här i . De har skrivit motioner om de nationella miljömålen, skogar med höga naturvärden, frivilliga avsättningar av skog, en kompletterande arbetsmetod för skydd av värdefull skog, skogens betydelse för klimat samt bioekonomi, skogens sociala värden, markägarens rättsliga ansvar, skogsbruk och skogsskötsel, markavvattning och dikning av skogsmark, avverkningsanmälningar, certifiering av skogsbruk, användning av främmande trädslag samt mål för andelen träbyggande. Jag yrkar avslag på samtliga motioner och bifall till förslaget i betänkandet. Det går väldigt bra för skogen och för skogsindustrin. Det råder en väldigt stor efterfrågan på produkter från skogen. , Södra med flera har höjt priserna på massa och sågade trävaror. Intresset för att vistas i skog och mark är fortsatt högt. Besöksnäringsföretag relaterade till skogen växer och lockar nya besökare. Det finns ett starkt stöd här i kammaren för att fler naturskogar ska skyddas och att miljöhänsynen ska öka i den brukade skogen, i alla fall retoriskt. Men hur det ska gå till? Vi socialdemokrater i regeringsställning satsar mer pengar, därför att vi tycker att det är rimligt att enskilda skogsägare ska ha ersättning för avsättningar. Att tro, som de borgerliga partierna, att allt går att göra på frivillig väg är att luras och sätta skogsägaren i kläm. Arealen skog som frivilligt undantas från skogsbruk ökar inte. En viktig anledning är att stora arealer frivilliga avsättningar har övergått till att bli formellt skyddade, konstaterade i en rapport. redovisar nu i en rapport omfattningen av frivilliga avsättningar i skogsbruket. Rapporten har tagits fram på uppdrag av den regering som jag företräder. Arealen frivilliga avsättningar uppskattas till . Det innebär varken någon ökning eller någon minskning jämfört med den senaste uppföljningen 2010. Det har dock skett förändringar inom respektive ägarkategori. Inom storskogsbruket har stora arealer frivilliga avsättningar övergått till formellt skydd i form av till exempel naturreservat och biotopskydd. Det har bytts mark från statliga till andra skogsbolag. Det har lett till att arealen frivilliga avsättningar minskat inom storskogsbruket. Inom de små och mellanstora skogsbruken har arealen frivilliga avsättningar däremot ökat, vilket beror på att fler små och mellanstora skogsägare certifierat sitt skogsbruk. Vi ser en stor skillnad mellan certifierad och icke certifierad mark när det gäller andelen frivilliga avsättningar, konstaterar i samma rapport. Slutsatsen är att certifieringen är starkt drivande för frivilliga avsättningar. Arbetet med miljöhänsyn i det praktiska skogsbruket är av grundläggande betydelse för oss. Frågan om huruvida en översyn av artskyddsförordning och dess tillämpning ska genomföras bereds i . Den så kallade bombmurkledomen ger här en viktig vägledning i just rätten till ersättning för den enskilde skogsägaren. Det är inte rimligt att myndigheter, eller för den delen borgerliga partier, lägger krokben för den enskilde skogsägaren. Avsätter man mark eller får sin mark inlöst har man rimligtvis rätt till ersättning som staten ska betala. Det är därför vi i regeringsställning satsar så mycket pengar. Vi socialdemokrater värnar tydligt det grundläggande nationella självbestämmandet i skogsfrågor. Nya EU-initiativ, såsom förslag om genomförande av EU:s klimat- och energiramverk , följs noggrant ur detta perspektiv. Men jag tycker att LULUCF, som vi har diskuterat i utskottet, ska handla just om vad det handlar om, nämligen bokföringsregler. Vi klarar både historiska och framtida referensnivåer, och jag tycker att det är bra att vi kom fram till en acceptabel gemensam skrivning i utskottet. Men vi måste vara vaksamma så att vi inte tillåter andra länders siffertrixande. Det kan skada svenskt skogsbruk. i är en väckarklocka för världens alla länder likväl som för oss. Det är dags att gå från ord till handling och snabbt ersätta fossila råvaror med förnybara alternativ. Råvaror som inte reproduceras i naturen skadar klimatet och kommer förr eller senare att ta slut. Vi lever på en ändlig planet. Skogen och skogsbruket spelar här en mycket viktig roll, eftersom förnybara produkter från skogen kan vara en viktig del i globala bidrag till att dämpa klimatförändringen. Lösningen består inte i att elda upp skogen i stället för oljan. Vi behöver lyfta blicken och inse att det inte bara är energin som ska ersättas. För att leva behöver vi människor goda livsbetingelser som mat, rent vatten och ren luft. Skogen kan bidra med allt detta. Träd kan primärt användas till att substituera sådana saker som görs av olja, stål och betong. Det finns viktiga motioner i betänkandet om träbyggande. Alla vet nog att trä är det mest klimatsmarta byggmaterialet av alla, förutom de traditionella byggföretagen. Det vill vi ändra på. byggs av alla flerbostadshus i trä. kan ha kapacitet att bygga hälften av alla flerbostadshus i trä. Det skulle bidra till att möta byggbehovet och ge stora positiva effekter i form av kraftigt minskade koldioxidutsläpp från byggbranschen samt ge arbetstillfällen utanför storstäderna och nya bostäder i hela . Det konstaterar professor , , i en framtidsprognos för svenskt industriellt träbyggande som han presenterade på Bioekonomiskt forum. Det är baserat på en pågående och planerad kapacitetsökning bland träbyggindustrins ledande aktörer, som Derome, , Moelven, , trä och så vidare. Jag håller verkligen med . brottas med stora samhällsutmaningar inom byggandet och klimatet, och det finns en stor obalans mellan stad och land. För att klara det stora behovet av bostäder och lokaler i måste vi utan tvekan öka byggtakten. För att göra det behöver vi effektivare byggprocesser för att komma bort från långa ledtider, kvalitetsbrister, stigande kostnader och brist på kompetens. är klimatfrågan akut. har en nollvision för utsläpp av koldioxid till 2045. Byggsektorn stod 2012 för lika stora utsläpp som alla transporter. har byggandet ökat dramatiskt. En koncentration till ökar den regionala obalansen. Jag citerar , chef för : ”Det finns en medvind för svensk träbyggindustri just . Vi står mitt i genombrottet för industriellt träbyggande. Om tillhörde stålet och betongen så tyder mycket på att blir träets århundrade.” Förra debatten handlade mycket om 74 tons bruttovikt. Regeringen lägger fram förslag om att öppna väg i för längre och tyngre transporter. Beklagligt nog verkar det som att har kohandlat med om att alla vägar genast ska öppnas för längre och tyngre transporter. Det är fullständigt huvudlöst och föga hållbart. En utbyggnad måste ske i den takt som vi orkar investera i nytt vägnät. Jag skulle gärna höra var , som säger sig vara borgerlighetens gröna röst, står i den här frågan. Vad är det egentligen som är viktigt? Är det någon form av klimatpolitik som har kvar eller är det bara aggression mot samtliga skatter? Dessutom har jag noterat att i sin motion om den nya raminfrastrukturplanen tar bort pengar från nya signalsystem för järnvägen och lägger dem på enskilda vägar. Det är populistiskt och kortsiktigt. Vi behöver nya signalsystem så att järnvägen börjar fungera, så att skogsindustrin kan transportera hus på järnväg och så vidare. Skog kan dessutom via förädling i bioraffinaderier ersätta allt vi gör av olja, till exempel kläder och färg. Det är ett stort intresse just , inte minst från , för etablering av bioraffinaderier i norra . Den kinesiska bioenergikoncernen vill göra miljardinvesteringar i tillverkning av förnybara biodrivmedel från skogsavfall i . Det här gör man för att är på gång att ta klivet från fossilberoende till helt fossilfritt. Det beror på att ligger i framkant. Det är därför internationella koncerner vill investera i . Det gynnar svenskt skogsbruk. Det är framtiden. Det skapar arbetstillfällen i hela landet, fru ålderspresident. Det är med en S-ledd röd politik som vi går mot en grönare framtid. 180 (V) replik: Röd politik för grön omställning – det var slogan. Men en bra slogan ska kopieras och spridas, så vi bjuder på den. Jag har två frågor till . Den första är kort. Du talar mycket om att bygga mer i trä. Jag håller helt med. Det är hoppfullt när man hör om ett antal byggföretag som börjar bygga i trä. Men det är trots allt ett byggande som är på marginalen; det är betong och det gammalmodiga som är . Jag undrar helt enkelt: Vad har Socialdemokraterna för slags förslag för att vi ska stimulera ett ökat byggande i trä och kanske göra det lite dyrare att bygga i betong? I betänkandet föreslås ingenting konkret. Jag skulle också vilja fråga om nyckelbiotopsinventeringen, som avbröts av men som ska ha återupptagits. Man ska inventera nyckelbiotoper. Det är ett begrepp som kanske inte är helt superdefinierat i vissa lägen, men man ska ta reda på var det finns områden med höga biologiska värden. Denna inventering är helt avgörande för att vi ska veta var det finns skog som borde vara prioriterad att skydda. säger att man ska börja att inventera igen. Men det man inventerar ska man sedan inte registrera. Man ska alltså inte göra någonting av det. Vi i har tagit upp att man bör återgå till det tidigare arbete som man hade fram till dess att man hittar en kompletterande metod som fungerar ännu bättre. Vad anser egentligen Socialdemokraterna om detta? Jag tycker att ni har varit väldigt tysta i debatten, där så gott som alla andra har haft en åsikt. 181 (S) replik: Utbildning, utbildning och utbildning – det råder en katastrofal brist på stadsarkitekter. Det råder en stor brist på arkitekter som inte är av den gamla stammen, upplärda i betongindustrins fotspår. Vi behöver utbilda nya kompetenser för att klara av träbyggandet. Sedan måste fler städer göra som och och ta fram träbyggnadsstrategier. Jag tror att trä har framtiden för sig, inte minst när det handlar om att korta byggtiderna. Det tror jag också är ett starkt konsumentperspektiv tillsammans med att det är mycket trevligare att bo i ett nybyggt trähus. Det är bara att gå in i ett sådant hus så känner man att här är det mycket mysigare att bo. Vi måste politiskt besluta om en livscykeldeklaration på byggande. Det tror jag vore väldigt viktigt, och det skulle gynna träbyggandet mycket. Det har varit mycket diskussioner om nyckelbiotopsinventeringar. Nyckelbiotoper är inget nytt begrepp. Nyckelbiotoperna är ett myndighetsverktyg som inte är beslutade om i riksdag, utan det är någonting som har tagit fram. Jag träffade under föregående mandatperiod och även många skogsägare som tyckte att inventeringarna var felaktiga, att de hade gått för långt och att de hade medfört inskränkningar i den privata äganderätten. Det var bland annat därför vi drev hårt att det måste tas fram pengar till ersättning till de skogsägare som blir drabbade av detta. I västra finns en speciell omständighet, som jag kan återkomma till i min slutreplik. 182 (V) replik: Jag instämmer vad gäller att bygga mer i trä. Jag tror att det behövs mer än bara utbildning och vad det nu var mer talade om – någon form av strategi eller handledning. Det behövs lite skarpare förslag än så, men allt är steg i rätt riktning. Jag hoppas dock att vi kan komma överens om fler åtgärder så att man kommer att börja bygga storskaligt i trä i . Man kan beskriva nyckelbiotopsinventeringen bara som ett problem för skogsägaren. Men det är framför allt ett viktigt verktyg för att identifiera områden med höga naturvärden. Detta är någonting man har sysslat med . Jag är den förste att hålla med om att man kanske behöver uppdatera metoderna och göra dem bättre, se till att ha bättre samarbete med skogsägare och så vidare. Det jag tycker är märkligt är dock att man kastar en metod över bord utan att ha någon annan. Man säger: slutar vi med det här – puts väck! Sedan har man ingenting nytt att ersätta eller på något vis komplettera det med. Jag tror att det var därför det blev ett sådant ramaskri i frågan. Om man inte vet vad som finns att skydda ute i skogen är det stor risk för att vi går miste om det också . hoppas jag att man tar fram nya och ännu bättre metoder än man hade tidigare och att man gör det fort. Men fram till dess borde man fortsätta att inventera och registrera som . Det blir lite märkligt annars. Tycker inte Socialdemokraterna det? 183 (S) replik: Jag brukar förklara det så här: Mellan och går . Väster om finns det område som man talar om som det man har pausat inventeringen av. Det är ett ganska stort område. Drygt en fjärdedel av de svenska skogarna ligger inom detta område. Jag tycker att det är beklagligt att man inte har gjort inventeringen där. Men vad som har skett är att det har varit många ägarskiften inom området, och det gör att det är många nya skogsägare som har köpt eller ärvt marken. De kanske inte har någon tidigare erfarenhet, och de vill avverka och bruka sin skog. Då sätter in inventering av stora delar av detta område och konstaterar att det är skyddsvärd skog överallt. Det finns skyddsvärda arter i hela detta område, säger man. Det hela pausades utifrån att vi inte kan göra avgränsningen, som vi nu ser det. Det var alltså skälet. Jag kan förstå den upprördhet som har lyfts fram, inte minst från anställda på som tycker att man klarar detta. säger man att man ska fortsätta med detta, och det är också viktigt att man fortsätter med certifieringen i området. Certifieringsansvaret och hanteringen av detta ligger fortfarande på den enskilde skogsägaren. Vi följer frågan. Men vi ska inte tro att det är lätt som en plätt, som säger. Detta är ett väldigt stort område, och där finns många skyddsvärda arter. Vi kan inte klassa hela detta område som nyckelbiotop. Det var aldrig meningen med nyckelbiotopbegreppets användning. Det var att hitta små områden med jämna mellanrum och med många arter med högt skyddsvärde som man skulle avsätta. Det var inte en fjärdedel av skog som vi skulle avsätta i en nyckelbiotop. 184 (M) replik: Det var intressant att lyssna på både i hans anförande och i det senaste replikskiftet med . Jag konstaterar att uppenbarligen vill bredda debatten ganska rejält och återigen kretsa kring infrastrukturfrågor och annat som debatterades här i alldeles innan vår debatt började. senast fick han den också att handla rätt mycket om bostadsbyggande och annat. Jag tar det någonstans till intäkt för att inte är lika glad i att debattera regeringens skogspolitik. Han kanske tycker att det är ganska besvärande att den är så spretig och att det är otydligt vad regeringen faktiskt vill. Det finns uppenbarligen en stor diskrepans i åsikter och måhända en vilja att föra en politik åt lite olika håll beroende på om man är socialdemokrat eller miljöpartist. Jag konstaterade också att tonade ned farhågorna med de diskussioner som pågår på EU-nivå om till exempel LULUCF-direktivet. Det gör mig bekymrad, och det bekräftar den oro som vi har känt från Alliansens sida om att regeringen inte riktigt tar de här frågorna på allvar. Man tror att de där reglerna inte kommer att få någon större påverkan på svensk skogspolitik, men risken är att det kommer att stå dyrt om vi låter och EU, de andra medlemsländerna i någon mening, sätta villkoren för svenskt skogsbruk. Det kommer att kräva att vi köper oss rättigheter att avverka den skog som vi har i vårt land. Ser inte de riskerna? Avslutningsvis skulle jag vilja fråga om han delar den uppfattning som jag har om att vi behöver producera mer virke i . 185 (S) replik: Tack för frågorna, ! Jag oroar mig faktiskt över att man lyfter frågan om LULUCF till att bli populistisk. Det är mycket viktigt att vi är överens om det nationella självbestämmandet. Jag ser den största risken i att man blir populistisk åt olika håll. Det har varit en styrka för att vi har haft en enad front. Jag sa i mitt anförande att vi i hade klarat bägge bokföringsmetoderna även med ett högre skogsuttag. Det som är bekymmersamt är att om vi driver frågan så hårt att vi låter andra länder siffertrixa riskerar det att skada svenskt skogsbruk och svensk skogsnäring. Det ser jag som allvarligt. Jag ser nog att det finns goda möjligheter att plocka ut mer av tillväxten ur skogen. Det är bland annat med anledning av de möjligheterna som den här regeringen nu har fattat beslut om att vi höjer skatterna för fossila bränslen i värmeverken. Vi sänker och kommer att sänka skatterna på ett antal biodrivmedel. Vi vill ha in mer flis i värmeverken. Vi vill öka andelen produkter som skogsägarna kan avsätta, sälja, och få inkomster för. Det är det som är skillnaden. Det är det som vi gör. Vi ser på de innovationsmöjligheter som finns i skogen: nya material, nya kemiska produkter och nya drivmedel som kan komma ut på marknaden och skapa jobb, framtid och tillväxt. Det är den vägen vi vill gå. Populistiskt trams hör hemma någon annanstans. 186 (M) replik: Jag tycker att det här var ett ganska märkligt påhopp. Jag tycker att det är lite märkligt om det är populism att stå upp för svenskt nationellt självbestämmande över skogspolitiken och att varna för att inte ta EU-direktiv och diskussionerna om det på allvar. Jag är uppriktigt sagt, , bekymrad över den lite raljanta attityden från Socialdemokraterna i den här frågan. Jag har upplevt att det finns en stor samsyn mellan moderater och socialdemokrater när det gäller skogsbruket, skogsnäringen och skogsindustrins potential. Men här upplever jag att man ärligt talat inte tar de här frågorna på riktigt stort allvar. Det gäller inte bara LULUCF-direktivet utan också det så kallade förnybarhetsdirektivet där det nu diskuteras att man kraftigt ska begränsa till exempel möjligheterna att använda sig av biodrivmedel från den första generationen. Det kanske kommer att gynna de mer avancerade biodrivmedlen från skogen, det är möjligt, men vi måste slå vakt om alla biodrivmedel om vi ska klara de ambitiösa klimatmål som vi gemensamt har kommit överens om i Miljömålsberedningen. Apropå klimatpolitiken lyfte fram den i sitt replikskifte här och slog sig för bröstet när det gäller regeringens politik. Men vi kan tyvärr konstatera att just nu stiger de svenska utsläppen. Men kostnaderna för klimatpolitiken stiger också. Uppenbart, , är det så att den socialdemokratiska och den miljöpartistiska klimatpolitiken inte är särskilt effektiv. Den leder till högre kostnader men dessvärre också till högre utsläpp, så det är uppenbart ett rejält misslyckande. Det är bra om vi är överens om att vi ska främja innovationer inom skogsbruket och produktutveckling inom industrin, och därför hoppas jag innerligt att regeringen nu driver på och får fram det nationella skogsprogrammet och fortsatt prioriterar de skogliga frågorna inom forskningspolitiken på samma sätt som Alliansen gjorde. 187 (S) replik: Skogen, skogsindustrin och inkomsterna från skogen är naturligtvis ofantligt viktiga för . De har varit det och kommer att vara det. Jag är lite orolig för kompetensförsörjningen i skogsindustrin. Vi behöver locka fler att jobba i skogen, både vid röjningen och som jägmästare, och vi måste locka fler att läsa till arkitekt och stadsarkitekt och så vidare så att vi kan få igång ett träbyggande. Efterfrågan på skogen är bra. Som jag sa i mitt anförande är det flera stora internationella kinesiska bolag som vill göra investeringar i norra . Man har redan beslutat om en investering i norra , och tittar man på . Jo, för att ligger i framkant och tar beslut mot en biobaserad ekonomi och bort från fossilberoende. Det är därför man gör investeringar i . Jag tycker att vi fortsättningsvis ska vara överens. Jag är glad att vi kom fram till en förhandlingsposition som vi är överens om när det gäller LULUCF och som vi båda två kan stå upp för. Därför säger jag också som det är: Sluta spela det där kortet! Vi är överens. Sluta tramsa om det här. Svensk skogspolitik beslutas om här i , och någonting annat är inte aktuellt. Det ska vi tala om för alla, och det tror jag att alla förstår. Alla välkomnar också den satsning som vi gör mot ett biobaserat samhälle. Det är den vägen vi måste gå, och det är det som är framtiden. 188 (MP): Vi debatterar skogspolitik. Det är ett viktigt politikområde, för skogen är viktig för oss alla. En del av oss älskar att plocka svamp och bär. Andra gillar att ta en löprunda eller att promenera med hunden i skogen. En del gillar att jaga. Många hämtar kraft och återhämtar sig i skogen. Skogen ger också förnybart material som behövs i det hållbara samhällsbygget. Många viktiga samhällsintressen finns i skogen, men ägs all svensk skog av någon. Skogsägare kan vara allt från en privatperson som äger några hektar till ett storbolag med gigantiska skogsarealer. Och en femtedel av skogen är statlig eller , så den är vi alla ägare till. Skogen ger viktiga ekosystemtjänster, naturens gratistjänster. Till de centrala ekosystemtjänsterna hör de redan nämnda – hälsa och förnybara råvaror – men också rening av luft och vatten. Skogen stabiliserar även klimatet och har en utjämnande effekt på temperatur, nederbörd och avrinning. Den rymmer också en rik biologisk mångfald och har stora skönhetsvärden. Samhällsintressen och privata intressen i skogen måste hanteras på ett hållbart och systematiskt sätt med respekt för olika syn på skogens värden. Avgörande för hur skogen måste förvaltas och användas är dock att skogens ekosystem bibehåller sin ekologiska funktion, sin biologiska mångfald och sin produktionsförmåga. Det är en förutsättning för långsiktigt uthålliga, motståndskraftiga och produktiva ekosystem. Dagens brukande av skogen får inte försämra morgondagens. Att samhället reglerar nyttjandet av en resurs som skogen är nödvändigt och motiverat eftersom nyttjandet som sagt har en mycket stor påverkan på hela samhället både nu och . Naturresurser som mark, vatten och skog är mänsklighetens gemensamma arv från tidigare generationer, som vi lånar och ska lämna tillbaka till de kommande generationerna. Den som äger en naturresurs förvaltar den och har ett ansvar för att den brukas hållbart. Samhället skapar regler för detta, och dessa regler måste säkerställa att brukandet är långsiktigt hållbart. Men dagens regelverk och metoder vid nyttjande av skogen leder inte till detta. Det syns i myndigheternas uppföljning av miljömålen och i vetenskapliga studier av tillståndet för den biologiska mångfalden i skogslandskapet. En rad förbättringar krävs därför inom skogsbruket, både vad gäller skogsbruksmetoder och vad gäller skydd av skogsmiljöer med höga naturvärden. Skogsråvaran är, som många redan har sagt, central i ett hållbart samhälle.