prot · H50947 · 2017-12-11 00:00:00 — Men jag håller med om att det ibland hämmar när det tar tiotals år och någon har investerat 70 miljoner och det sedan går i stöpet. Vad är tanken med det som du framförde på seminariet? 75 Närings- och innovationsminister (S) replik: Tack för frågan, ! Detta beskrev regeringen redan i den första handlingsplanen, Smart industri. Vi identifierade att en faktisk broms för ökat hållbarhetsarbete i inte är våra miljökrav utan det faktum att miljötillståndsprocesserna ibland tar väldigt och är väldigt oklara. Aktörer kan då inte veta hur processerna ska genomföras. Det skapar en osäkerhet. Nya investeringar är ofta bättre än gamla investeringar – det har vi sett när vi har introducerat ny teknik och så vidare. Den utvecklingen bromsas i och med detta. Gruvnäringen är ett specialfall. Där är det enormt långa tillståndsprocesser, eftersom det är hårda miljökrav som ska gälla för en hållbar gruvverksamhet. Det som vi kom överens om redan där var att vi skulle göra en översyn. Hur tar processen med miljötillstånden på olika ställen? Vi skulle också knyta en referensgrupp till detta för att kunna följa arbetet. Det handlar inte om att jobba med lägre krav, utan det handlar om mer effektiva processer och mer förutsägbara processer. Både miljölagstiftningen och näringslivet tjänar på att det är bättre förutsättningar och att man vet vilka regler som gäller. 76 (V) replik: Tack för svaret, ministern! Det var ungefär det jag ville veta. Jag försöker verkligen vara en talesperson för hållbar gruvnäring i norr, och jag vill inte hamna i den situationen att det låter som att man försöker luckra upp detta. Det vill jag inte höra. Men detta känns bra. Vad som också skulle vara bra att höra är att man väger in andra intressen redan i startskedet. Man skulle kunna säga: Med 90 procents säkerhet kommer du inte att få koncession. Det skulle, så att säga, gynna debatten. Jag tycker att vi har en bra lagstiftning. Vi har bättre gruvor än man har i övriga delar av världen. Därmed är det inte sagt att jag skulle säga ja till varje gruva. skulle jag kunna säga: Ja, kanske men inte . Det skulle kanske gynna båda parter att man redan i startskedet kan säga: Nej, den här gruvan tror jag inte att du kommer att få tillstånd för. Den är för känslig för andra näringar. 77 Närings- och innovationsminister (S) replik: Jag tror att är någonting på spåret. När jag talar med näringslivet i denna sektor säger de att det nästan är skönare att få ett besked lite tidigare än att det tar så . Även om det blir ett nej är det bättre än att leva så länge i ovisshet. Det finns ett problem med utsträckningen och osäkerhet i processen, vilket vi bör hantera. Jag tycker att gruvnäringen är spännande – är ju engagerad i frågan – för där har vi nästa lite större diskussion som handlar om den gröna omställningen. Hur ska vi egentligen klara av den? Exempelvis är batterier en förutsättning för den gröna omställningen. Vilka mineraler och metaller behövs för utvecklingen av dem? finns ett hållbarhetsproblem. Många av mineralerna och metallerna tas fram i länder långt ifrån där hållbarheten är väldigt dålig. Det är viktigt att ställer krav på att det finns hållbarhetsdimensioner för de mineraler och metaller som tas in utifrån. I måste vi själva också fundera över om vi har kapacitet. Har vi bra gruvor som skulle kunna förse oss med en del av de metaller som är kritiska för innovationer ? Jag tror att det kommer att finnas ett ökat intresse för att titta på det här, och det gäller inte bara nya gruvor utan också återvinningsmaterial. Gamla gruvområden har tagit upp mycket material som man skulle kunna använda. Det handlar även om hela återvinningssystemet. har historiskt sett varit bra på att utvidga återvinningssystem så att vi tar vara på de metaller och mineraler som kanske redan finns i produkter . 78 (L) replik: Tack för anförandet, närings- och innovationsminister ! Jag vill anknyta till den del av anförandet som handlade om välfärdsutmaningarna. Vi är ense om att vi har stora välfärdsutmaningar framför oss i både och . Vi behöver fler aktörer som är med och effektiviserar och utvecklar välfärden. I den artikel som du hänvisade till, , var det ändå ganska tydligt att en av de företrädare som du sa inte flaggade för en eventuell sänkning var just min partiordförande . Han sa att vi möjligen på det totala inte kommer att kunna göra en skattesänkning. Jag tycker att det är viktigt att nämna att det även stod i artikeln. Jag vill säga något om det som sas om ett uttalande av den tidigare statsministern. Det kan kanske väcka en orons klocka för vad nuvarande ministrar säger. Exempelvis har civilministern sagt att vinst är stöld från folket, och statsministern har – hör och häpna – sagt att företag säljer barn på börsen. Jag blir mycket oroad när jag hör saker som dessa. Det är den nuvarande statsministern som har sagt detta. Om man tycker att företag säljer barn på börsen undrar jag vad man tycker att trafficking är. Jag ville bara lyfta upp det här. Avslutningsvis vill jag säga något om betänkandet. Näringsministern sa att vi i Alliansen satsar för lite på detta utgiftsområde. Jag vill använda den jämförelse som min kollega tog upp. Man tvingar företagen att betala in . Sedan ger man dem tillbaka, men denna krona kan de inte vara säkra på att de får tillbaka, för den är riktad. Jag är inte säker på att regeringen vet bättre vad som är bäst för företagen än vad företagen själva gör. 79 Närings- och innovationsminister (S) replik: Låt mig säga något om hela diskussionen om vad olika aktörer har sagt i fråga om välfärden. När jag var utbildningspolitisk talesperson förut debatterade jag ofta med . Jag noterade hur han sa att vi i det svenska politiska systemet har varit naiva i vår syn på både valfrihet och vinstfrågan i samband med att en del företag gjorde en del konstigheter. Jag vet inte om står fast vid detta, men då ville han stoppa riskkapitalbolag från att agera på skolmarknaden. Det är alltså inte bara några få partier som har varit kritiska till de skandaler och problem som har funnits i och med att en del bolag faktiskt inte har uppträtt helt seriöst. För mycket av våra gemensamma skattepengar har inte gått till det de är till för. Det här gäller inte minst , när vi har haft en period med fallande skolresultat. Förhoppningsvis ser vi dock en liten vändning nu med stora investeringar i utbildningssystemet. Det är viktigt att de stora miljardsatsningar på skolsystemet som finns både i vår budget och i Liberalernas budget kommer både lärare och elever till godo. Det måste bli riktiga kvalitetshöjningar i verksamheten. Vi har ett gemensamt arbete att göra där. Regeringen återkommer med hur man ska kunna garantera att mer av skattepengarna går till det de ska. Man kan självklart säga att vi har gjort en del skattejusteringar, inte minst vad gäller arbetsgivaravgifterna för unga. De borgerliga argumenterade kraftigt mot det och sa att det skulle leda till högre ungdomsarbetslöshet. I stället har vi rekordlåg ungdomsarbetslöshet. Vi har en väldigt god utveckling på arbetsmarknaden. I den budget vi nu diskuterar har vi satsningar på Norrlandsfonden och de fem Norrlandslänen för att företag ska kunna växa. Vi satsar på elektromobilitetslabb för att fordonsindustrin ska ställa om. Det här är viktiga satsningar. Någonstans får man ta ansvar. Om man stryker dessa budgetposter får man också stå för det och vara tydlig med varför man gör det. 80 (L) replik: Tack, närings- och innovationsminister ! Vi är överens om att det finns välfärdsutmaningar som behöver adresseras. Jag tror att det behövs flera aktörer som utvecklar och effektiviserar välfärden. Sedan kan vi alltid debattera och diskutera hur detta ska gå till. Jag tror att den beskrivning som min partiordförande och även de flesta här i kammaren ger uttryck för är att vi behöver ha större kontroll och styrning av välfärdssektorn. Att införa ett vinstförbud tror jag dock inte är rätt väg. Vår syn på satsningar inom detta utgiftsområde är att de människor, företag och individer som genererar välstånd och intäkter själva vet bättre vad som är bäst för dem. Vi politiska företrädare ska inte bestämma vilka satsningar som bör prioriteras och vilka som inte bör prioriteras. Jag tycker att föräldrar själva kan bestämma vilken skola barnen ska gå i. Jag tycker att mina föräldrar själva kan bestämma vilken vårdcentral och vilket äldreboende de ska välja. Jag tycker också att de som har behov av LSS själva ska få bestämma utförare. Jag undrar lite över varför man vill att politiker ska bestämma detta. Varför låter man inte människor själva bestämma och ger dem den friheten? Det vill jag göra. Jag vill ge människor friheten att göra val och fatta beslut själva. 81 Närings- och innovationsminister (S) replik: Detta är en spännande ideologisk diskussion. Om man är socialliberal måste man också kunna se att det finns utmaningar i samhället som marknaden inte löser på egen hand. En sådan utmaning kan vara att företag och entreprenörer i norra inte har samma förutsättningar att få tag på kapital för att verksamheten ska växa och för att kunna anställa fler. Vi går in med stöd till Norrlandsfonden för att från statens sida hjälpa till med det här. När Norrlandsfonden är med som aktör är det lättare att få med de privata affärsbankerna och växla upp verksamheten. När vi talar regionalpolitik kan staten ha intresse av att ge liknande förutsättningar att skapa jobb i hela landet. Ett annat exempel är elektromobilitetslabbet. Här har vi ett samhällsintresse av att snabba på omställningen av hela fordonssektorn, eftersom vi vill klara klimatmålen. En tredjedel av CO2-utsläppen kommer från transportsektorn. Om vi i ska klara våra egna mål måste vi ställa om fordonssektorn. Genom att på detta sätt samarbeta med fordonsindustrin stärker vi dess konkurrenskraft. Industrin kan då ligga ett steg före och sälja nästa generations lastbilar, bussar eller personbilar på världsmarknaden. Det blir även ett sätt att framtidssäkra industrijobben, som är enormt viktiga för vårt land. Vi har inte minst i sett hur viktig fordonssektorn är i den delen av landet. Man ska vara lite försiktig när man säger att politikerna inte ska lägga sig i detta. Fordonssektorn har nämligen kommit till oss och sagt: Kan vi göra det här ihop? Det här är ett sätt för dem att framtidssäkra jobben i deras industri. Jag tycker avslutningsvis att ni i Liberalerna förtjänar respekt. Ni är nästan det enda borgerliga parti som inte skär ned på kommunsektorn. Ni är jättetydliga med att vi även i fortsättningen måste satsa på utbildningssektorn. Det här är områden som också vi brinner för. Vi måste göra detta, och långsiktigt är det här kanske den viktigaste investering som vi kan göra för konkurrenskraft och innovationskraft i . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 7 Regional tillväxt betänkande 2017/18:NU2 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt (prop. 2017/18:1 delvis) 82 (M): Jag vill börja i en annan ände än vad jag hade tänkt. Jag vill ställa en fråga till nästkommande socialdemokrat när nu näringsministern går. Det finns vårdcentraler i hela landet, men på vissa ställen finns det inga kommunala. I finns en liten ort där regionen har låtit en privat utförare etablera sig. Man har inte haft möjlighet att få en egen. För att kunna ha detta måste det finnas en stor krockkudde, det vill säga vårdcentralen måste ha pengar över på kontot. Om det händer något ska det finnas en säkerhet, en buffert. Med ett förslag om vinstförbud kommer vårdcentralen att läggas ned, och då blir orten utan vårdcentral. Jag tänkte berätta hur ska hållas ihop med hjälp av regional tillväxt, som det här betänkandet handlar om. Det handlar i stort om EU-medel för att utveckla regioner samt att stad och land kan gå hand i hand och vara platser där människor kan bo och verka utifrån sina egna unika förutsättningar. I betänkandet tas också andra politikområden i budgeten upp. Våra städer är beroende av landsbygden för sin livskraft. Vårt jordbruk, vår livsmedelsproduktion och vårt skogsbruk är alla viktiga hörnstenar som bidrar till såväl städernas framgång som möjligheter att bo på och utveckla landsbygden. Regeringen slösar bort vårt lands högkonjunktur, potentialen på arbetsmarknaden och gemensamma möjligheter. Vårt har mycket mer att ge, anser vi. Den rödgröna regeringens politik gör det svårare att leva och verka i många delar av . har regeringen genomfört skattehöjningar på som slår mot arbetstillfällen och tillväxt. Höjd bensinskatt, ny flygskatt och förslag om lastbilsskatt är bara några skatter som drabbar landsbygden. Signalvärdet om förändringar på 3:12-reglerna för företagare har gjort att personer har lagt om kurs. När lågkonjunkturen kommer blir det kännbart. Runt om i vårt avlånga land finns fortfarande en stor inneboende potential. För att den ska kunna tillvaratas i alla delar behöver fler möjligheter öppnas för att leva och verka. Hur de statliga verken och myndigheterna möter näringsliv och projekt mellan det kommunala, regionala och civila samhället är viktigt för de lokala förutsättningarna och för att få bra verksamhet med långsiktig bärkraft. Därför delar jag regeringens bild av att ytterligare steg bör tas för att anpassa regelverk så att krav och kostnader för genomförande ställs i relation till storleken på EU-medlen som tilldelas respektive land. Att genomföra förenklingar på nationell nivå måste gå från ord till handling. Det vill jag understryka. är det långa ledtider fram till dess att projekt kan bli verklighet. Ansökningar tar tid, och olika nivåer inom ska kontrollera varandra med byråkratiska förfaringssätt. Det får negativa konsekvenser, inte minst för de projekt runt om i landet som vill komma till stånd. Verken går i otakt med den kommunala och regionala verkligheten. Det måste förändras. hör man skräckhistorier om åkare som behöver nytt körkort och inte får ut körkortsförnyelse av Transportstyrelsen. Anledning i svaret: Du har för lång adress. Du får byta adress. Myndigheter, verk och styrelser måste ha ett ledarskap och en organisation som möter den verklighet vi har att verka i. Det krävs ett rejält omtag av vårt lands myndigheter. har lämnat en revisionsberättelse med en avvikande mening för . Det är uppseendeväckande. Enligt innehåller årsredovisningen omfattande felaktigheter som påverkar hela den finansiella redovisningen och ger följdfel i de finansiella uppgifterna i resultatredovisningen. Frågan har sedan fortsatt att diskuteras in i 2017. ger pengar till projekt och arbete ute i regionerna, och det måste understrykas att detta verk till fullo ska veta vad det har för pengar, kunna visa vad pengarna går till och hur projekten lyckas. Att arbeta på ett system för transparens med en tydlig styrning av medlen och ett nytt uppföljningssystem drar ut . Det krävs nu tydliga skrivningar i regleringsbrev så att det blir ordning och reda. Utan uppföljning går de statliga medlen ut utan att man ser hur de används eller om de fungerar. Så ska vi inte ha det. Det måste finnas en stark koppling mellan gjorda insatser och hur mål uppnås. Utskottet har konstaterat att det krävs mer tydlighet och att redovisningen ska spegla uppnådda resultat snarare än insatser och omvärldsförändringar. Det rör regeringens egen redovisning. Inom regional tillväxt betraktas bland annat och Arbetsförmedlingen som viktiga aktörer. är grunden i det sociala trygghetsnätet för alla medborgare, och det är angeläget att myndigheten är väl fungerande i alla led och att medborgare känner trygghet i att utbetalningar och ersättningar kommer när de ska. Arbetsförmedlingen har inte lyckats att leverera, detta trots att det finns branscher med bristyrken. Restaurangbranschen står redo medan kockarna aldrig kommer från Arbetsförmedlingen. Det är slöseri med arbetskraft, jobb och tillväxt i företagen. Kanske får en del till och med stänga. Det finns också en potential för en lyckad integration som har missats totalt. Det gäller även de gröna näringarna, som ser som en tillväxtmotor. Yrkesskicklighet från hemlandet ger en matchning i i bristyrken. Till exempel fick jag på besök på i veta att de rekryterar sömmerskor från till sin textilavdelning i möbeltillverkningen. Det blir vinst för alla och en lyckad integration. Brist på arbetskraft i tillverkningsindustrin i löses med yrkesskicklighet från andra länder. behöver bra mobila och digitala kommunikationer med god geografisk täckning som har tillräcklig kapacitet när allt fler vill använda mobil och digital teknik. kan långa avstånd till grundläggande service överbryggas med hjälp av digitala lösningar, och uppkopplingsmöjligheterna blir allt viktigare i den digitala världen. Ny teknik med drönare öppnar möjligheter för modernare och förbättrad service på landsbygden. Exempelvis gäller det post- och paketleverans. började posten i på försök att dela ut paket med drönare. Digitaliseringen skapar möjligheter för såväl stad som landsbygd. Drönare i jordbruk och skogsbruk påverkar effektivitet och kvalitet och optimerar resurserna. , eller dess framtida motsvarighet, kan effektivt arbeta gentemot näringarna med hjälp av tekniken där bilder kan överföras direkt från kontoret ut till den som behöver svaren för att kunna utveckla sin verksamhet. finns ledtider, men det finns mer att göra. Vi ser en stor potential när vi med hög precision kan få mark att användas på ett bra sätt med stor framgång. I av globalisering och ökad internationell konkurrens och när i mångt och mycket antingen avvecklas, minskar sin verksamhet eller säljs till utländska intressen eller flyttar sin produktion utomlands skapas de flesta nya arbetstillfällen av de småföretagare som står för fyra av fem jobb i . behöver en näringspolitik som uppmuntrar och underlättar för företagen och möjligheten till entreprenörskap. Inom offentlig sektor har kvinnor startat och drivit verksamhet inom de yrken de har utbildats för eller där kvinnor har sett att det går att göra saker på andra sätt som gynnar personer i behov av hjälp och stöd. Detta är en utveckling som gynnar dem som verksamheten är till för – och därmed alla – genom nya lösningar och metoder. Det är det vi kallar innovationer. Men regeringen vill med hjälp av ideologiska skygglappar stänga i stället för att se lokala och regionala företagsidéer med gott innehåll. Dessa företag är anledningen till att andelen kvinnor i företagande är högre än 2006. Det kan vi tacka alliansregeringen för. En fungerande infrastruktur är central på landsbygden och för den regionala tillväxten så att företag ska kunna leverera varor till kunder och leverantörer. Den aviserade lastbilsskatten slår hårt mot . Det är en skatt på avstånd, inte utsläpp, men det är utsläppen från transporterna som påverkar miljö och klimat, inte avstånden. Transporter med lastbil är en förutsättning för att företag i allmänhet och industrin i synnerhet ska kunna verka och utvecklas i hela . Det är inte bara resenärerna som drabbas av en flygskatt, utan den riskerar också att leda till färre arbetstillfällen. , , har beräknat att införandet av en flygskatt i hotar minst 10 000 arbetstillfällen inom flygindustrin, på flygplatser samt inom hotell- och restaurangbranschen. kom utredningen land att besöka – En samlad politik för hållbar turism och växande besöksnäring. Om vi menar allvar med att turism och besöksnäring behövs i behövs inte mer skatter på resandet utan i stället att utvecklingen av teknik för ett hållbart flyg fortsätter. är ett land i utkanten av norra , och att ta sig hit kräver resor. Hållbar turism innebär därför att utveckla, inte att avveckla. Ett annat transportslag är frakt på vatten. hamn är port mot världen och helt avgörande för svenska företag och svensk ekonomi. Hamnen är största och hanterar sex av tio containrar som importerar och exporterar till eller från . pågår dock en långdragen konflikt mellan arbetsgivaren och samt . Den långdragna konflikten lamslår arbetet i hamnen och innebär att flera rederier valt att sluta köra direkta transporter till från och . Senast meddelade rederiet , , att man från slutar köra direkt från till . I stället kommer man att köra via , vilket driver upp kostnaden för senare transporter. Detta lyfte min kollega upp på ett bra sätt i den förra debatten om näringslivet i stort. landsbygd är grunden till några av landets viktigaste näringar. Dessa kan värnas och utvecklas. Företagen på landsbygden stärks genom att tillåta gårdsförsäljning. I min del av landet, , är mat och dryck en stor del av besöksnäringen, och jag vill se den växa starkare med restauranger, sevärdheter och hotellnätter. Konkurrenskraften på landsbygden stärks genom regelförenkling och sänkta kostnader, inte genom höjda skatter på arbete och transporter. Servicenivån på landsbygden stärks genom nya investeringar, infrastruktur, it och bredbandsutbyggnad. Tillväxt skapas av individer, av entreprenörer och företagare. Målet med den regionala tillväxtpolitiken är och förblir densamma: att hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas till vara på ett bra sätt och utvecklas. 83 (SD): Vi debatterar näringsutskottets betänkande om regional tillväxt. ser positivt på landsbygdens möjligheter som vi ser de stora utmaningarna med avfolkning och ofrivillig urbanisering. 1,4 miljoner svenskar bor och verkar på något sätt på landsbygden. De möjliggör en stark handelsbalans genom sitt värv inom till exempel skogs‑, gruv‑ och metallindustrin. En växande turism skulle ha positiv effekt på både sysselsättning och inflyttning. God infrastruktur vad gäller fysiska transporter och internet är viktiga förutsättningar för regional tillväxt. anser att staten bör ha en aktiv roll vad gäller förutsättningar för regional tillväxt. Det kan finnas ett ömsesidigt positivt samspel mellan staten och det privata. På många håll i finns goda möjligheter att främja en växande turistnäring. Vad som gör näringen extra intressant gällande inverkan på arbetsmarknaden är dess arbetskraftsintensitet. Nya projekt och höjd omsättning leder till nya jobb. Några exempel på för landsbygden lämpliga upplevelser är hästturism, stuguthyrning, aktivitetspaket med naturupplevelser samt jakt och fiske. Sysselsättningstillväxten inom turismen uppgick till som den generella sysselsättningstillväxten uppgick till . Enligt placerar attraktionskraft utomlands oss på plats 23 av 150 jämförda länder. Intresset för är relativt stort i omvärlden. omsatte näringen och hade 159 000 sysselsatta. En av största turistorganisationer har i projektet strategi för svensk besöksnäring satt upp som mål att ha en omsättning på . Intresset utomlands finns, den egna tilltron till framtiden finns och från håll vill vi säkra att den politiska viljan finns. Oavsett gren inom turismen finns olika utmaningar som måste lösas för att det ska gå att skapa tillväxt. Viktigast från politiskt håll är att lösa frågor kring ordentlig infrastruktur, förenklade regelverk, investeringar, utbildning och attraktionskraft utomlands. Den differentierade momssatsen inom turistnäringen är problematisk, då den leder till onaturliga konkurrensfördelar och missgynnar småskalig natur‑ och ekoturism, som främst återfinns på landsbygden. Exempelvis betalar man i moms i en djurpark medan man vid viltskådning i det fria betalar . Guidning på ett museum beläggs medan en stadsvandring beläggs . genomförde en undersökning av effekterna av detta och kom fram till att dagens system är krångligt och byråkratiskt och missgynnar de mest arbetsintensiva delarna. Vidare kunde man notera att de områden som speciellt missgynnades var naturupplevelser där man tillsammans med lokala guider paddlar, cyklar eller åker skidor jämfört med båtar, bussar och skidliftar i mer tätbefolkade områden. En liknande problematik finns inom bokbranschen, där tryckta böcker har en momssats på medan man för e-böcker får betala i moms.