prot · H40979 · 2017-03-14 00:00:00 — Om man ska tro programmet ska det också ha fuskats med upphandlingar, där man har betalat saltade fakturor och att provision ska ha utgått till fastighetschefen i ett upplägg som var anordnat på ett sådant sätt att en nära anhörig ska ha arbetat på det ständigt anlitade byggföretaget. Möbler kan ha försvunnit från till ett sommarställe i . Man kan inte ens förstå att händelserna utspelar sig i . Man kan inte tro att det är sant. Vad är det för någonting som pågår i ? En annan fråga är givetvis om regeringen har tappat greppet om sin egen myndighet. Ansvarigt statsråd, som är Per , var även något sen att agera. Det beror lite på vilket svar jag får i nästa inlägg. Enligt uppgift ska Per ha haft kännedom om detta . Men det dröjde ända till innan man vidtog några åtgärder. Det agerandet tycks vara en direkt följd av Kalla faktas rapportering. Tyvärr händer det alldeles för ofta att det är först när medierna rapporterar något som man ställer saker och ting till rätta, och då vidtas lämpliga åtgärder. Jag tror att det är många som undrar vilka åtgärder som statsrådet vidtagit med anledning av korruptionen som pågick inom , om han nu fick information om det. I svaret står att han nu kontinuerligt följer utvecklingen. Jag vill veta vilka åtgärder som vidtas. 68 Statsrådet (MP): Tack, , för viktiga frågor! Det är väldigt viktigt att man håller reda på vad det var för information som kom till regeringen och vad vi sedan agerade på. Det är viktigt att hålla isär de två olika polisutredningar som pågår. När regeringen fick kännedom om affären var det även en polisanmälan inlämnad från mot den tidigare anställde. Det gjorde att det är polisen som har att utreda och se vad som har inträffat. Har man brutit mot lagstiftning, och på vilket sätt? Sedan är det en domstolsfråga att döma till åtgärder. Det är också viktigt att hålla ordning på hur styrningen av staten går till. Vi som ministrar går inte in och fattar beslut i enskilda ärenden, utan det är myndigheterna som har att agera för att upprätthålla förtroendet. De ska se till hanteringen av ärenden och myndigheternas arbete sker i den ordning som vi ställer krav på från regeringens sida. Självklart är det myndighetsledningen som har det största ansvaret. Där hade ju myndighetsledningen också agerat och gått till polisen med en anmälan. Sedan har det efteråt kommit fram nya uppgifter som rör just ledningens arbete och hur den arbetar. kom det fram misstankar från polisens sida att även generaldirektören och en fastighetschef var misstänkta för brottslig verksamhet, det vill säga grov trolöshet mot huvudman. Det var ny information som vi självklart inte hade kännedom om, eftersom inte ens polisen hade kännedom om det förrän vid det tillfället. När det sedan inträffade reagerade regeringen med att utse en vikarierande generaldirektör. På samma sätt har vi så fort vi har fått information självklart agerat på den informationen. är inte regeringen bara reaktiv. Vi är en proaktiv regering som försöker att ta initiativ innan problem uppstår. inrättades så att det arbetade efter förordningen om intern styrning och kontroll. Det ställer krav på ökade revisionsinsatser, att man har en egen revisorsenhet och att man följer upp hur man arbetar för att skärpa den interna styrningen och kontrollen. Det är just för att är en aktör som gör stora upphandlingar. När det finns stora upphandlingar och stora resurser finns det också risk i ökad grad för korruption. Då måste man arbeta proaktivt. Det har också regeringen gjort. har vi arbetat vidare. Vi har skapat en mer stabil styrning av genom att förordna som vikarierande generaldirektör som har förordnande . Det ger oss tid att ha en ordinarie rekryteringsprocess och se till att vi får en verkställande generaldirektör på plats, en ordinarie generaldirektör som kan leda arbetet långsiktigt. Vi håller självklart också på att se över vad vi kan lära oss och hur vi kan utveckla statens verksamhet så att något liknande absolut inte kan hända igen, för det är helt oacceptabelt. Där har myndigheten själv satt igång en intern översyn av sina rutiner och hur man arbetar. Man har också kallat in en extern konsult för att få en oberoende granskning med nya ögon av hur man arbetat. Har man följt de styrdokument som man har haft att arbeta efter, eller har man inte gjort det? Dessutom har regeringen nu gett ett särskilt uppdrag till Statskontoret att gå igenom och analysera utvecklingen inom , dra slutsatser därav och komma med en handlingsplan med konkreta förslag på åtgärder för hur myndigheten kan arbeta mer effektivt samt se till hur man stärker verksledningen och återställer förtroendet för myndigheten. På område efter område agerar vi nu för att dra lärdomar av de misstag och de brister som har funnits och se till att något liknande inte kan upprepas. 69 (M): Frågan är berättigad. Först och främst kan i och för sig inte statsrådet svara på hur och varför den illegala verksamheten kunde pågå . Jag tror att vi båda tycker att det är väldigt konstigt. I synnerhet när ens överordnade har fått kännedom om något tycker man ju att en generaldirektör eller en annan chef i ett statligt verk borde agera fort så att inte skattebetalarnas pengar helt enkelt kommer i orätta händer eller försnillas. Om jag har förstått statsrådet rätt handlar den anmälan som kom om att man hade fått kännedom om att en anställd inom hade agerat på ett illojalt sätt och var misstänkt för det som jag tog upp tidigare. fick man reda på att även generaldirektören var misstänkt för eller på något sätt inblandad i detta. Då uppstår en fråga. gjordes en husrannsakan. Om jag inte minns helt fel var det dagen efter programmet som statsrådet hade en presskonferens om att man bytte ut generaldirektören. Var det i samband med programmet som statsrådet fick reda på att generaldirektören kan ha varit inblandad, eller var det som statsrådet fick kännedom om detta? Om det var så tycker jag att man kanske skulle ha agerat lite tidigare. En sak vet vi: Det är regeringen som tillsätter generaldirektörer. Sedan låter man givetvis myndigheterna agera på ett oberoende och opartiskt sätt, men när det gäller just generaldirektörsfrågan kan inte statsrådet slå ifrån sig. 70 Statsrådet (MP): Självklart har regeringen ansvar för ledningen av de statliga myndigheterna. Det stämmer alldeles utmärkt att det är regeringen som utser styrelser och generaldirektörer. Den generaldirektör som var ansvarig under detta förlopp utsågs av den tidigare regeringen under den förra mandatperioden. Det är sant att detta har pågått , och jag tycker att det är en bekymmersam uppgift som figurerar. Det är också någonting som är föremål för en förundersökning från polisens sida, det vill säga: Har generaldirektören agerat enligt de regelverk vi har och den lagstiftning som finns, eller har man inte hanterat detta på ett godtagbart sätt? Vi kommer att få mycket mer kännedom och kunskaper om detta när förundersökningen är avslutad och frågan avgörs i det rättsliga systemet. Det är otroligt viktigt att all statlig verksamhet fungerar klanderfritt. Jag har varit tydlig med att redan misstanken som finns om korruption inom en statlig myndighet är oacceptabel. Vi har att agera från regeringens och även från sida för att se till att staten står över denna typ av misstankar. Vi ska ha ett regelsystem och arbetsmetoder som gör att det inte finns möjlighet att agera klandervärt inom statlig verksamhet genom att till exempel sko sig själv på skattebetalarnas bekostnad. Speciellt i verksamheter där det bedrivs stora upphandlingar och där vi har komplicerade entreprenader, som i fallet med , är det extra noga och viktigt att verksamheten fungerar på ett effektivt och godtagbart sätt. Här är det uppenbart att vi behöver insatser från regeringens sida. Vi har också agerat när det gäller detta. Vi behöver återställa och se till att det finns en god förvaltningskultur i statlig verksamhet generellt, inte minst när denna typ av stor upphandlingsverksamhet pågår. Vi behöver uppenbarligen också öka kunskapen om den gemensamma statliga värdegrunden och se till att den leder arbetet. Vi ska fortsätta att se till att det är detta som leder hela myndighetens arbete. När förundersökningen är färdig och vi får ett mer exakt händelseförlopp kommer vi att få mer kunskap. Det kommer också att ge en viktig vägledning för hur vi kan utveckla Statens fastighetsverks verksamhet framöver. Men jag tror att det också kommer att ge generell kunskap som vi kan använda för att styra statlig verksamhet i generell mening för att just lära oss av saker som har inträffat och som har gått fel och kunna göra det bättre . Det ingår i Statskontorets granskning att komma med mer generella förslag på hur man kan vidta åtgärder och ha strukturer som gör att man inte riskerar att få problem i styrningen och ledningen av statlig verksamhet. Det är otroligt viktigt att vi nu ser till att Statens fastighetsverks verksamhet fortsätter, för det är en viktig verksamhet man bedriver. Det är stora värden man hanterar, och det är stora upphandlingar som pågår . Verksamheten måste såklart fortsätta, och därför har vi utsett en vikarierande generaldirektör. Vi måste också se till att det blir en översyn av det arbete som man har bedrivit och en granskning av vad som kan ha gått fel i verksamheten tidigare. Där har vi nu en granskning inifrån myndigheten själv med en extern konsult, och Statskontoret har dessutom i uppdrag att genomlysa verksamheten och verkligen gå till botten med hur man kan få fungerande ledningsstrukturer på plats som gör att något liknande inte kan inträffa en gång till. 71 (M): Alla åtgärder som har vidtagits efteråt är jättebra. Det är så här man ska göra och agera för att detta inte ska kunna hända igen eller i alla fall för att minska risken att det händer igen. Det jag tror att de flesta tycker är konstigt är hur verksamheten har kunnat pågå så . Det kan inte statsrådet ställas till svars för. Där skulle man i stället ha haft några early warning systems på som triggades igång och ledde till att nödvändiga åtgärder vidtogs. Ju längre en sådan här skumraskverksamhet får pågå, desto mer förlorar skattebetalarna på det. Jag går över till den fråga som jag tycker är mest intressant. Den första polisanmälan gällde fastighetschefen. Sedan sändes programmet . , efter programmet, gjordes husrannsakan. minns jag inte, men jag tror att det var som statsrådet hade presskonferens och man bytte ut generaldirektören. Frågan är: När fick statsrådet kännedom om att även den högsta ledningen kunde misstänkas vara inblandad? Var det i samband med programmet som statsrådet fick reda på det, eller var det långt före? Var det en månad före, , eller var det ? Det är en ganska intressant fråga. Jag anser att man skulle ha agerat mycket snabbare om man hade fått kännedom om sådan information. 72 Statsrådet (MP): Den information som vi fick var allvarlig. Vi tycker att det är otroligt allvarligt när det finns misstankar om korruption i en statlig myndighet. Det gjorde också att vi självklart genast gick till handling och hade tät kommunikation med styrelsen för och även direktkontakt med myndigheten. Då fanns ingen misstanke. Eftersom en polisanmälan redan var inlämnad hade man agerat resolut mot den tidigare anställde. Sedan såg jag, precis som många andra, tv-programmet. Det är klart att det är oroande fakta som kommer fram i programmet, och vi tar detta på allra största allvar. Vi fäller ingen på grund av ett tv-program, utan det är en polisiär arbetsuppgift att gå till botten med vad som har hänt. Om det har begåtts en brottslig handling ska personen fällas. Det kunde självklart inte regeringen göra. Vi styr inte över polisens verksamhet, utan de bestämmer själva när det finns anledning att göra husrannsakan och gå in med en förundersökning. Det valde man att göra . Om du vill veta bakgrunden till detta är det nog bäst att du vänder dig till en annan minister och till . När detta hade inträffat och det var klart att det fanns en misstanke också mot generaldirektören agerade regeringen . Vi konstaterade självklart att en brottsmisstänkt person inte kan leda en statlig myndighet. Den personen måste stiga åt sidan. Vi utsåg direkt en vikarierande generaldirektör som kunde leda verksamheten framåt. har vi dessutom en mer stadig och stabil lösning som kommer att få verka under hela detta år så att vi kan få en permanent generaldirektör på plats som kan leda denna viktiga myndighet framåt. Jag vill återvända till att det som har inträffat och de misstankar som finns inom är något oerhört allvarligt. Det understryker också vikten av att vi fortsätter arbetet i regeringen. Jag hoppas att vi med stöd från riksdag kan ha en god förvaltningskultur i våra myndigheter. Det är av stor vikt att vi lär oss av det som har inträffat och att vi ser till att den statliga värdegrunden genomsyrar myndighetens verksamhet och är vägledande för det dagliga arbetet. Överläggningen var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2016/17:263 om flickors jämställdhet 73 Utbildningsminister (MP): har frågat barn-, äldre- och jämställdhetsminister om hon med anledning av dom avser att ta något initiativ till åtgärder som tydliggör att föräldrar inte ska ha rätt att hindra sina döttrar från att delta i simundervisningen. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Det är viktigt att alla skolor arbetar med att skapa trygga arbetsmiljöer mellan flickor och pojkar. Skollagen reglerar också att utbildningen i skolan ska utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero. Utbildningen syftar till att elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Utbildningen ska också förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Detta gäller alla skolor i det svenska skolväsendet, utan undantag. Enligt läroplanen för ska skolan aktivt och medvetet främja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter. Den anger också att det sätt på vilket flickor och pojkar bemöts och bedöms i skolan, och de krav och förväntningar som ställs på dem, bidrar till att forma deras uppfattningar om vad som är kvinnligt respektive manligt. Skolan har därför ett ansvar för att motverka traditionella könsmönster och ska ge utrymme för eleverna att pröva och utveckla sin förmåga och sina intressen oberoende av könstillhörighet. Regeringen har gett i uppdrag att föreslå ändringar i läroplanerna för bland annat för att förtydliga skolans värdegrund och uppdrag i just dessa delar. Förtydligandet ska innebära att skolor inte regelmässigt och kan planera och genomföra könsuppdelad undervisning i skolan. När det gäller befrielse från obligatoriska inslag i undervisning kan jag konstatera att detta regelverk är restriktivt och ska så vara. En elev i får endast befrias från sådana inslag i undervisningen om det finns synnerliga skäl. Ett sådant beslut får också endast avse enstaka tillfällen under ett läsår. Framför allt får en elev inte medges befrielse i sådan utsträckning att eleven riskerar att inte nå kunskapskraven i ett ämne. Detta är relevant i sammanhanget då det i kunskapskraven för godkänt betyg i årskurs 6 och 9 i ämnet idrott och hälsa ingår att kunna simma . Det är naturligtvis viktigt att regelverket i praktiken också tillämpas så restriktivt som lagtexten och förarbetena ger uttryck för. Jämställdhet är, och kommer att fortsätta vara, avgörande för regeringens prioriteringar och beslut. 74 (M): Det här blir i tecken. slog fast att religionsfriheten inte ger föräldrarna rätt att hindra sina döttrar från att delta i skolans simundervisning. Domen byggde på ett fall där ett par föräldrar vägrade att skicka sina döttrar till skolans simlektioner där både pojkar och flickor deltog. Denna problematik finns även i . Religionsfriheten används som ett skäl för att inte delta eller för att ha skilda tider för kvinnor och män i badhusen eller på idrottslektionerna. Det kan ju finnas pedagogiska skäl till att ha åtskilda aktiviteter, men religionen kan aldrig vara ett sådant skäl i ett sekulärt samhälle. Att inte kunna simma är förenat med livsfara. Men frågan handlar egentligen om ifall man får hindra sina barn att delta i simundervisning eller inte. Jag tycker att det här är en fråga om jämställdhet, om rättvisa och om frihet. I har skolan sett till att alla barn har chans att bli precis vad man vill oavsett om man är fattig eller rik, var man kommer ifrån eller vilket kön som man har. Givetvis finns det undersökningar som visar att det finns olika socioekonomiska skillnader. Vi har skolplikt i landet. Om man senare väljer att studera vidare på högskola så är även den kostnadsfri. I vårt system kan alla som vill utbilda sig. Det är ett bra system, och det har också visat sig vara väldigt lyckosamt. Det är inte alltid från familjer som har råd att utbilda sina barn som framtidens stora entreprenörer eller genier kommer. I det här landet kan alla som vill lyckas. Men det var i och för sig inte så många som barn i förbjöds att gå i skolan därför att de var tvungna att hjälpa till hemma i produktionen, i jordbruket eller i någon annan sysselsättning – detta för att familjen skulle överleva. Det har vi lämnat bakom oss. Vi har byggt ett system där barn inte behöver försörja sina föräldrar. Frågan är alltså inte ny, men finns det en helt annan problematik. stöter vi på andra problem. Vissa barn hindras från att fullt ut delta i skolarbetet. Det kan vara på grund av religion, kultur eller något annat. Det är inte ett problem hos de flesta familjer eller personer att anpassa sig till hur systemet ser ut och till det land man kommer till. Men det är klart att det uppstår problem för skolan när föräldrar inte vill anpassa sig till rådande system. slår svenska skolor nästan knut på sig själva för att tillmötesgå så många som möjligt. I många fall kan det vara bra, men i andra fall kan det vara viktigt att visa vad som gäller i det land som man har kommit till. I grunden är det inte så konstigt att man anpassar sig. Det är inte heller konstigt att det kan uppstå problem. Om man kommer till ett land som är ett av de mest jämställda länderna i världen från en kultur där kvinnan kanske inte ses som en jämlike är det klart att det kan uppstå problem. Då är det viktigt, herr talman, att samhället står stadigt och förklarar varför man har gjort på ett visst sätt och varför barn ska lära sig att simma. Vad jag förstod av svaret kommer regeringen inte att vidta några specifika åtgärder med anledning av domen. 75 Utbildningsminister (MP): Låt mig tacka för att understryker hur oerhört viktig jämlikhet är för att man ska kunna bygga en stark skola. Precis som sa är det inte så länge sedan som elevers framtid avgjordes av vilket hem de växte upp i, inte av den ansträngning de lade ned på skolan. Det finns nu riktigt oroande tecken på att vi är tillbaka dit. redovisar att vi, när det gäller att utjämna uppväxtvillkor i , är sämre än genomsnittet i . Utifrån ett av måtten i är de flesta bättre på att genom betygen utjämna barnens uppväxtvillkor än vad är. Det är en riktigt viktig fråga att ta tag i om vi vill ha stadigt uppåtgående resultat och kunskap hos de svenska eleverna. beslut som har refererats är bra. Det kan jag som svensk minister säga med trygghet, även om det inte hör till vanligheterna att vi recenserar beslut i domstolar, vare sig de är nationella eller internationella. Detta lutar åt det håll som svenska regeringar har velat tolka . Det kan också ge utrymme för att vi ska ha den insyn i och kontroll över hela det svenska skolväsendet som vi efterfrågar. Om en skola hamnar i en konflikt med föräldrar om hur elevens undervisning ska läggas upp måste skolan stå stadigt för barnets rätt till undervisning. Alla skolor i har ansvar för att bryta traditionella könsmönster och uppfattningar om vad pojkar och flickor gör och inte gör. Beslut om undervisning i svensk skola ska aldrig byggas på religiösa eller andra icke pedagogiska överväganden. Besluten ska bygga på vad som är pedagogiskt bäst för att varje elev ska få den undervisning som han eller hon behöver och har rätt till. Det gäller också läroplanens skrivning om jämställdhet. Utifrån de utvärderingar som har gjorts om ämnet idrott och hälsa har jag fattat beslut om att ska förtydliga läroplanen. Skolor ska inte regelmässigt kunna planera och genomföra könsuppdelad undervisning i skolan. Det är också därför som vi – som jag beskrev i interpellationssvaret – har lagar i som är mycket restriktiva när det gäller befrielse från obligatoriska inslag i undervisningen. Men kan till exempel inte bli befriad från den undervisning som krävs för att lära sig att simma , eftersom det ingår i kunskapskraven för ämnet idrott och hälsa i årskurs 6–9. Jag tycker att det här är en viktig interpellation och en viktig diskussion. Det är bra att den tas upp. Det finns dock ett stråk i detta där jag gärna vill ställa en motfråga till interpellanten. I grunden handlar det om hur det svenska skolväsendet utvecklas och hur skolan kan stå stark för de värderingar utifrån vilka vi bygger skolan. Interpellanten uttryckte sig som att det finns exempel på skolor som slår knut på sig själva för att vara föräldrarna till lags. Jag tror att det också finns exempel där skolan inte står upp tillräckligt starkt mot föräldrar i olika överväganden som görs på skolan utifrån pedagogiska grunder. Man funderar på om man på något sätt kan möta föräldrarna som i slutändan innebär att man fattar beslut på andra grunder än pedagogiska grunder. Detta ska vi bekämpa. Min fråga när det gäller att vi har denna problematik är: Menar att detta kan bero på att vi har fått en skolmarknad där föräldrarna ibland betraktas mer som en kund som ska göra ett val än som en medborgare som ska vara en del av en utbildning? 76 (M): Jag tycker också att det är bra att vi diskuterar denna fråga. Svaret på frågan är nej. Att vi har friskolor tror jag inte har bidragit till att skolor har slagit knut på sig själva. Jag tror snarare tvärtom, att friskolor har sett till att svenska elever har kunnat tillgodogöra sig ökade kunskaper. Vi vet i och för sig inte hur det skulle ha varit om vi bara hade haft kommunala skolor, men jag tror att det är bra med friskolor. Det är bra för lärarna – eftersom det är bra med flera arbetsgivare – det är bra för eleverna och det är bra för föräldrarna. Det kan givetvis finnas exempel på både kommunala och fristående skolor där man på felaktiga grunder har gett ett beviljande att inte delta i undervisning utifrån grunder som inte är pedagogiska. Detta kan finnas, och det tycker jag är tråkigt. Där är det viktigt att samhället står upp för vad som ska gälla. Om man står upp för det som är rätt och riktigt och varför eleverna ska lära sig något tror jag att det blir lättare för föräldrarna att kunna argumentera i sin vidare bekantskapskrets och säga: Jag kan inte göra något åt det – det är så här det fungerar. Vi ställs inför olika prövningar, och värdegrunder kommer i gungning. Det är viktigt att vi ser till att alla, både flickor och pojkar, har lika möjligheter att bli precis vad de vill. Vi kan inte acceptera att flera personer inte kommer att få fullständiga betyg. Detta tycker jag är en viktig fråga. Det är inte en helt enkel fråga, men därför är det bra att den diskuteras. Därför tycker jag också att domen från är intressant, för då kommer frågan: Hur långt ska skolan anpassa sig till föräldrarna, utifrån de normer och värderingar som vi har i detta land? Vi får se över vad Skolinspektionen gör och inte gör. Utifrån det jag kunde utläsa har Skolinspektionen gett klartecken till att ha segregerade idrottslektioner på grund av kön, inte pedagogik. Det tycker jag är väldigt märkligt. Jag förstår om man av pedagogiska skäl vill dela upp en klass i exempelvis pojkar och flickor, men det kan inte ske på grund av religion, till exempel. Det tycker jag är helt fel.