prot · H409121 · 2017-06-08 00:00:00 — I proposition 2016/17:128, som utskottet nu behandlat, skriver regeringen: ”Målen för deltagande i insatsen är att bidra till att uppfylla MINUSMA:s mandat enligt säkerhetsrådets resolution och därigenom bidra till förbättrad säkerhet i , till att återfår kontroll över hela landet och till att understödja långsiktigt hållbara lösningar på krisen i landet.” Ingenstans står det dock att regeringen i enlighet med tidigare riksdagsbeslut ämnar utvärdera och löpande analysera insatsen efter uppföljbara mål. Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Vi sverigedemokrater anser att det, liksom vid andra internationella insatser, bör göras en ordentlig utvärdering och uppföljning av deltagandet och att bör få ta del av en sammanställning av erfarenheter som gjorts av den svenska insatsen genom en återrapport. I utskottet var vi därför beredda att stödja den borgerliga motionen om att regeringen senast bör återkomma och fastställa konkreta nationella mål för att kunna utvärdera de insatser som genomför i . Vi anser att utskottsbetänkanden om svenska utlandsinsatser bör ha ett generellt krav om tydliga konkreta mål som kan följas upp och utvärderas. Men vi kunde konstatera att utskottsmajoriteten, däribland de borgerliga partierna, inte ansåg detta i ett betänkande om den svenska insatsen i som vi debatterat . De borgerliga partierna, som missat att kräva detta i en egen motion, ville inte stödja vårt yrkande. Vi ansåg att båda betänkandena bör ha samma inriktning vad gäller krav på mål och utvärdering. Därmed valde vi att inte stödja de borgerliga partiernas yrkande. I stället konstaterar vi, liksom utskottsmajoriteten, dels att regeringen i skrivelse 2016/17:75, skrivelser till regeringen – åtgärder , uppgett att berört tillkännagivande ännu inte har slutbehandlats, dels att utvärderaren till Afghanistaninsatsen föreslagit att en särskild funktion inom bör inrättas och få ansvar för att utarbeta förslag till en strategi för kommande internationella insatser samt att den övergripande strategin bör ange målsättningar, tidslinjer och arbets- och ansvarsfördelningen för de olika delarna av den svenska insatsen. Jag kan, fru talman, bara beklaga att de borgerliga partierna sitter kvar i sandlådan och att prestige går före att få igenom sin egen politik. Vi har sett detta i så många andra sammanhang att jag inte längre förvånas, även om jag hoppats att det skulle förändras. Men det förtjänar i alla fall att lyftas fram och åskådliggöras inför väljarna. Med anledning av just detta har vi lämnat ett särskilt yttrande i betänkandet. Vi har föreslagit att ska se över vilka förstärkningar av de humanitära insatserna i som är relevanta för att medverka till en minskning av påfrestningarna för den civila befolkningen. kommer 620 000 barn i regionen att vara i behov av nutritionsbehandling. Särskilt drabbad är regionen , där 17 ½ procent av befolkningen lider av akut undernäring. uppgick det humanitära stödet till och 2016 till , detta trots att behovet av humanitärt stöd ökat enligt FN:s statistik. Enligt FN är ca 3,7 miljoner människor i drabbade av livsmedelsbrist och i behov av humanitärt stöd, vilket nästan är en fördubbling jämfört med förra gången denna fråga var uppe för behandling i . Jag vill därför yrka bifall till reservation nr 2. vill jag passa på att rikta ett stort tack till alla våra duktiga soldater som tjänstgör eller har tjänstgjort i . Ett varmt tack för era värdefulla insatser! I detta anförande instämde (SD). 25 (C): Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Jag yrkar bifall till reservation nr 1. Mycket har framförts om vikten av den här insatsen och av att den görs med fokus på att nå långsiktiga resultat och att stabilisera området, inte minst för att få fred och säkerhet. Det här är en viktig insats som vi står bakom, och vi vill arbeta för att den ska få så stor effekt som möjligt. Vi deltar i Europasamarbete med insatser, liksom i FN-arbete, och gör samlade insatser för att nå så bra resultat som möjligt. Jag hyser beundran för och tacksamhet mot dem som har tjänstgjort i tidigare insatser, dem som tjänstgör i den nuvarande insatsen och dem som kommer att tjänstgöra i kommande insatser och förbereder sig inför dessa tuffa uppdrag. Det handlar om att samverka med andra och att också ta de situationer som möter våra utsända på största allvar. Det är en krävande miljö. Det är en av de tuffaste, som vi också har hört berättas av dem av våra utskottskollegor som har besökt insatsen på plats i . Det är värme, och det är en hög konfliktnivå med terrorattacker och attentat som påverkar operationerna. Detta blir det fjärde riksdagsbeslutet om en förlängning av mandatet för insatsens arbete. När vi diskuterade och tog beslut om insatsens fortsättning gjorde två tillkännagivanden. Det ena handlade om uppföljbara mål för att kunna utvärdera de insatser som gör inom ramen för Minusma. Det andra handlade om nödvändiga initiativ för att säkerställa att det finns tillräcklig tillgång till medicinsk evakuering inom ramen för insatsen. Regeringen kommenterar och uppger att dessa skrivelser fortfarande bereds inom . Vi kan väl bara konstatera att beredningen har pågått under hela det innevarande året. Man kan ställa frågan hur som egentligen behövs för att behandla denna typ av tillkännagivanden i en sådan viktig insats. Man bör också poängtera hur viktigt det är att det återkopplas till och att man utvecklar arbetet. står tillsammans med flera andra partier i kvar vid uppfattningen att den svenska insatsen inom ramen för Minusma bör utvärderas och löpande analyseras, särskilt med tanke på att det är en insats som uppges bli långsiktig. En förutsättning för att kunna genomföra en utvärdering är att konkreta och nationella uppföljbara mål för den svenska insatsen formuleras. Det är en viktig utgångspunkt inte bara för arbete utan för all offentlig verksamhet att vi ska kunna ha så precisa och konkreta målsättningar som möjligt för att kunna nå bästa möjliga resultat och också återkoppla till den resurs som avsätts i samband med en insats. Vi har tagit del av utvärderingen av Afghanistaninsatsen. Liksom i den tidigare debatten om handlar det också här om att det finns en övergripande strategi för hela engagemanget, i det här fallet i . En huvuduppgift för det svenska bidraget är att leverera relevanta och efterfrågade underrättelseoperationer till insatsens underrättelseenhet och ledning. är ett av världens fattigaste länder. Vi utgår från och hoppas att våra svenska insatser får önskad effekt och också kan bidra till en stabilitet i området. Jag tycker att det är positivt med utvecklingen med både flygtransportbidrag och det starka engagemang som präglar våra utsända i insatsen. Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Jag vill också instämma i det varma tacket till alla berörda och engagerade som deltar och kommer att delta i denna viktiga insats. 26 (V): Propositionen handlar om , men jag ska börja med att tala om slutsatser. Säkerhetsläget i , konstaterar man, är nedslående. De afghanska säkerhetsstyrkorna uppvisar betydande brister. De svenska militära insatserna har inte lyckats bidra till hållbar säkerhet. Utredningens slutsats är att det övergripande sett föreligger en mycket bristfällig måluppfyllnad för det svenska engagemanget i –2014. Det mesta gick dåligt eller inte alls, med ett undantag. Utredningen bedömer nämligen att det föreligger en tillfredsställande måluppfyllnad när det gäller trovärdighet och förmåga som deltagare i internationella militära insatser. Samarbetet mellan och som partnerland utvecklades. Jag hoppas att det bärande motivet för insatsen inte var att vara duktiga inför Nato. Nåväl, det blev alltså ett sämre säkerhetsläge för den afghanska befolkningen efter insatsen – allt till priset av 18,2 eller möjligen ; spannet är ganska stort. Resultatet blev sex döda svenskar och fortfarande i den dag som är ett okänt antal döda afghaner. Det är en delmängd av de 25 000 som dött bara , varav 11 500 dog . Av dem var 3 500 barn. Varför pratar jag då om ? Jo, det är mot denna bakgrund som jag yrkat bifall till Alliansens reservation nr 1, som gäller mål och utvärdering. Jag ska dock erkänna att det också i propositionen finns skrivningar i rätt riktning, men de ansåg inte utskottet var till fyllest när de dök upp vid den förra propositionen. Vi borde väl vara överens om att det gäller även nu? En förutsättning för att kunna genomföra en utvärdering är att man först har uppställt relativt konkreta och för vår del nationella och uppföljbara mål. De får gärna vara tidssatta. Det bör formuleras för den svenska insatsen. Utvärderingen av visar också på vikten av att tidigt fastställa en övergripande strategi som gäller hela engagemanget. Där bör man gärna också ha en tanke om exit. Mot bakgrund av vad vi lärt oss bör regeringen formulera dessa mål för just Maliinsatsen och berätta hur man avser att utvärdera insatsen i förhållande till målen. Detta är ju viktigt för oss som fattar beslut. Det är också viktigt för de soldater som på vårt uppdrag riskerar sina liv under ganska tuffa förhållanden i . Ett stort tack till dem och till andra deltagande i olika missioner som vi debatterar! Detta säger jag då vi i grunden stöder den svenska insatsen i , som blivit nödvändig inte minst på grund av Natoinsatsen i som satte hela regionen i brand. 27 (L): Jag kunde på grund av tidsbrist inte i den tidigare debatten bemöta utfall mot olika internationella insatser de senaste 15–20 åren. Han hävdar att resultaten i fråga om och snarare blev försämringar än förbättringar. Det kan man naturligtvis diskutera. Det finns tecken som tyder på båda dessa utfall. Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Men det som är alternativet, som är det som tycks förespråka framför ett internationellt engagemang för freden, är att som land ska stå och titta på när låter sitt artilleri skjuta rakt in i civila sjukhus i . Det kan väl ändå aldrig vara ett alternativ? Det är väl vår plikt att försöka bidra och försöka göra situationen bättre och mer human? röstade inte heller på sin politik i det sammansatta utskottet. Det är precis som säger: Han var beredd att stödja Alliansens reservation i det här betänkandet, men eftersom Alliansen inte var beredd att stödja hans reservation när det gällde avstod han från detta. Han röstade alltså inte på sin politik. Frågan, fru talman, är: Vem är det som sitter i sandlådan med hink och spade? Det är viktigt med nationella, utvärderbara mål för insatser. Särskilt viktigt är det när dessa insatser är långsiktiga och dessutom i hög grad dödliga. Insatsen i är den dödligaste FN-insatsen . Vi har hört försvarsministern prata om sin kommunikation med både Ladsous och Lacroix beträffande helikoptrarnas vara och möjligheterna till Medevac. Och i skenet av vårens fyra granatattacker mot den så kallade supercampen i Timbuktu börjar jag nu ställa mig frågan: När är det tid för att, i likhet med i , tillföra denna viktiga resurs självt? Det brukade heta i att är svensk och att svenskarna har en enorm tur i alla sammanhang. Men tyvärr kan olyckan vara framme. Om det landar en 12 centimeters granat i ett svenskt förläggningsområde kan utgången bli synnerligen allvarlig och kritiken mot insatsen fruktansvärd. Min fråga till försvarsministern är därför: är regeringen beredd att överväga att vi tillför egna , precis som i ? Flera har tackat de män och kvinnor som gör insatser internationellt. Även jag vill göra detta. Dessvärre har jag inte möjlighet att delta vid medaljeringsceremonin i , eftersom jag har en interpellationsdebatt med försvarsministern. Med det, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 1. (forts. § 9) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. 28 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av utbildningsminister , försvarsminister , statsrådet och statsrådet . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Utbildningsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 29 (M): Vi behöver göra mycket för att stärka svensk skola, och startade vi moderater , som har bestått av forskare, företagare, innovatörer och skolledare. Alla har med sin expertis bidragit med värdefulla kunskaper om hur fler kan lära sig mer i skolan. På föreslår vi också mer undervisningstid, en nolltolerans mot dåliga skolor och framför allt en förlängd skolplikt för våra nyanlända elever. Den förra alliansregeringens fokus på kunskap med nationella prov, en tydligare skollag och betyg från årskurs 6 har varit avgörande för att stärka elevernas kunskaper. Det har bekräftats i , Timss och också i utvärdering av betyg i årskurs 6. Utvärderingen slår fast att tidigare betyg har lett till mycket positiva saker, och därför är vi väldigt bekymrade över regeringens sätt att hantera betygsöverenskommelsen. Min fråga till statsrådet är därför: Vad avser statsrådet att göra för att rädda betygsförsöket så att det går att dra bättre och mer underbyggda slutsatser av försöket? 30 Utbildningsminister (MP): Tack, , för frågan! Ja, vi måste se till att alla elever får den tid de behöver med lärare och att lärare har tid för sitt uppdrag. Det är därför vi fokuserar på att investera i skolan. Under de borgerliga åren skars nästan 10 000 medarbetare bort från svensk skola. Det är såklart tuffast för de elever som behöver skolan och tid med lärarna allra mest. har 20 000 nya medarbetare anställts i svensk skola, och det är bra. Det är sant att vi och de borgerliga partierna gjort en uppgörelse om betyg. Uppgörelsen innebär att man på skolor där det finns intresse från lärarkåren och rektor skulle ha möjlighet att prova att ha betyg och inte individuella utvecklingsplaner i årskurs 4 och 5. Det var tydligt i överenskommelsen att detta måste bygga på frivillighet, att inga lärare som inte tror på att prova tidigare betyg, betyg på tioåringar, skulle ha möjlighet att göra det. Vi satte också en gräns vid högst 100 skolor. När ansökningstiden gick ut hade tolv skolor ansökt om att delta. 31 (M): För oss moderater är ingångna överenskommelser väldigt viktiga. Redan från allra första början fattades det beslut i S- och MP-styrda kommuner om att tydligt signalera att man inte skulle delta i detta. Man har också lagt till ytterligare jämförelser med estetiska lärprocesser, något som inte alls ingick i överenskommelsen. Man har även gjort ansökningstiden absolut kortast möjlig då vi vet att skolan har det tufft. Finns det något intresse från statsrådet att rädda det här, och vad avser statsrådet att göra? 32 Utbildningsminister (MP): Jag möter gärna utbildningsutskottet för att diskutera vidare hur försöket ska utvecklas och utvärderas. Det säger stämmer dock inte. Det är tolv skolor som har ansökt. Två av dem är kommunala – en skola i en kommun som är rödgrönt styrd och en skola i en kommun som är styrd av allianspartierna. Det har byggt på att det finns intresse på de skolorna. För oss har det varit avgörande. Ska man prova att använda tidigare betyg ska det finnas intresse bland lärare och också gärna föräldrar och elever för att prova detta. Det ska inte vara någonting man påtvingas. Ett svenskt undantag från anslutning till EMU 33 (SD): klargjorde genom ekonomikommissionären att vill att alla medlemsländerna ansluter sig till EMU och euron, vilket inte bara leder till en förlorad nationell penningpolitik utan även kommer att betyda en gemensam statlig skuldsättning och en gemensam a-kassefond med andra EU-länder. Till detta sa även Moscovici att det finns en skyldighet för alla medlemsländer utom att ansluta sig till EMU och euron, även om det inte finns en bortre tidsgräns. Jag vill därför fråga lämpligt statsråd när regeringen tänker göra som och kräva ett svenskt permanent undantag från att ansluta oss till EMU. Jag vill också fråga om regeringen, om man mot förmodan blir återvald, vill avge ett vallöfte om att fullt ut försvara utslaget i den svenska folkomröstningen om EMU. 34 Utbildningsminister (MP): Tack, , för frågan! Regeringen är mycket tydlig: Det är svenska folket som avgör om vi vill ingå i tredje steget i EMU. Svenska folket har röstat nej till att ingå i tredje steget i EMU, och detta finns det också respekt för bland övriga EU-länder och EU:s institutioner. Vad gäller frågan om ett formellt undantag i fördragen är en fördragsförhandling inte på bordet . Det ska ju bygga på att man förhandlar fördraget om något sådant skulle kunna vara aktuellt, och någon sådan förhandling pågår inte. Det finns som sagt en respekt för den svenska hållningen bland övriga EU-länder. Alla känner till att vi har haft en folkomröstning och att den slutade i att inte skulle införa euron. 35 (SD): Om det finns en respekt för de svenska väljarna, varför har man då inte likt krävt ett svenskt undantag när det gäller att införa EMU och euron som valuta i ? Det är den första frågan. Den andra frågan är: Är regeringen beredd att avge ett vallöfte om att ett sådant undantag ska införas vid kommande fördragsändringar, som vi kan anta kommer att ske eller i alla fall ? 36 Utbildningsminister (MP): Anledningen till att det inte har förts in några undantag i fördragen under vår regeringsperiod är att det inte har förhandlats några nya fördrag för EU under den tiden. Sedan ska man också säga att i en sådan förhandling är det klart att man bör prioritera, och just i det här fallet är det viktigt att vi är tydliga. EU respekterar att har sagt nej till EMU, ett beslut som jag för övrigt tycker var ett bra beslut av . Vad gäller vallöften får ställa de frågorna till de enskilda partierna. Vad mitt parti tycker tror jag att vet. 37 (C): Jag tror att både statsrådet och jag som centerpartist brinner väldigt mycket för klimatet. har regeringen aviserat att man kommer att lägga fram ett förslag om flygskatt. Det har funnits många och kritiska synpunkter på detta förslag. Kritiken har främst inriktat sig på att skatten eventuellt saknar klimateffekt, att den enbart skulle vara fiskal och minska människors rörlighet. Av 197 inkomna remissyttranden är 126 direkt avstyrkande och mycket negativa. Bland dem som yttrar sig finns , , , med flera. Min fråga till statsrådet blir därför: Av vilken orsak framhärdar regeringen i ett förslag till klimatåtgärder för flyget, en flygskatt som så uppenbart missar sitt klimatmål och som är skadligt för människors mobilitet i hela landet? 38 Utbildningsminister (MP): Det finns en sak som är viktig att inse här: Klimatförändringarna är på riktigt. var det varmaste uppmätta året . var det 2015, och var det 2014. var det nära nollgradigt i . Forskarna börjar nu prata om att vi ska förbereda oss på riskerna med ett isfritt om bara . Vår möjlighet att möta detta handlar om att vi begränsar utsläppen i alla länder och i alla sektorer. Det fungerar inte med frälsen! Därför förstår jag inte varför ska betala skatt för bränslet han tankar bilen med och betala för den el eller det bränsle som tågen går på när han tar tåget, men om han tar flyget så är det skattebefriat. Var är logiken i det, ? 39 (C): Tack så mycket, statsrådet! Klimatförändringarna är på riktigt både i och i vattenbristens , . Jag är väl medveten om det och brinner av samma ambition att göra någonting åt det. När jag tankar min bil får jag betala en lägre skatt, därför att jag väljer ett bränsle som kompenserar för miljön. Flygskatten saknar, enligt den utredning som ni har presenterat och byggt en proposition på, i värsta fall helt klimateffekter. Av vilken orsak framhärdar regeringen med en närmast skatt? 40 Utbildningsminister (MP): Nej, den utredning som ligger på bordet konstaterar att med en flygskatt skulle vi kunna minska utsläppen med koldioxidekvivalenter. Det är inte en obetydlig minskning. kan säga att han har samma intresse för miljöfrågorna. Men när vi pratade om att vi behövde höja koldioxidskatten var emot det, och att införa skatt på tunga lastbilstransporter för att föra över dem till tåg är också emot. När det kommer till kritan är dessvärre emot. och särskild kompetens vid förhör av barn 41 (L): Min fråga går till statsrådet . Det är många av oss som har sett och hört och inte minst förfärats av fallet och den otroligt tydliga och skrämmande bristen på barnkompetens hos dem som skulle höra och förhöra de två små barn som var misstänkta för mordet. Mycket har blivit bättre , men det är långt ifrån bra. Liberalerna har tidigare lagt fram ett förslag om att de som hör barn ska ha särskild kompetens för det. Utskottets svar var att det hanteras i beredningen av som lag. Jag undrar om kan bekräfta att så är fallet. 42 Statsrådet (S): För oss i regeringen är det viktigt att barns rättigheter står i första rummet. Därför har vi aviserat och kommer att lägga fram ett förslag om hur kan bli svensk lag. Vi bereder det . Det är ett komplicerat lagstiftningsarbete, men det kommer vi att komma fram med. Detta är inte det enda som vi har gjort i regeringsställning. Vi har förberett ett förslag om som svensk lag och gett uppdrag till exempelvis polisen att prioritera frågor om barns säkerhet, om övergrepp mot barn och så vidare. Det betyder att myndigheter kommer att behöva göra betydande utbildningsinsatser, även polisen. 43 (L): Jag undrar naturligtvis när vi kan se förslaget på bord. talades det om att det skulle komma , och börjar juni trots allt rinna ut. Det vore bra om det kom , så att vi hinner diskutera och fundera kring det hela. Sedan undrar jag fortfarande om det verkligen är säkerställt att den specifika frågan om barnkompetens bland dem som hör och förhör barn finns med i beredningen. 44 Statsrådet (S): Tack, ledamoten! Det här är en väldigt viktig fråga. Jag delar ambitionen. Vi ska lägga fram ett lagförslag. Jag hoppas verkligen att det blir i närtid. Som jag sa har den här sortens lagstiftningsarbete aldrig gjorts tidigare. Därför stöter det på problem som man inte kunde förutse. Men vi ska göra det. I förslaget ingår ett absolut uppdrag till berörda myndigheter att utbilda sig i vad betyder och att finna bra metoder för att möta barn i förhörssituationer. Översyn av lagstiftningen om personlig assistans 45 (KD): har personer i vårt samhälle som är i absolut störst behov av samhällets stöd känt en stark och ökande oro över om de ska få detta stöd på grund av att ett antal människor har fått sitt stöd indraget. Det handlar om flera olika LSS-insatser, men inte minst handlar det om assistans och assistansersättning. Vi har också kunnat se att beslut innebär att det nu bara är en tredjedel så många som som får ett jakande beslut när man söker , det vill säga nedemot för januari . Jag har förstått att statsrådet är beredd att ändra lagen om regeringen gör bedömningen att det behövs. Min fråga är: Om regeringen landar i en sådan bedömning, när kan vi förvänta oss att den korrigerade lagstiftningen senast finns på plats? 46 Statsrådet (S): Tack för frågan! Jag och regeringen har engagerat oss mycket i att personlig assistans ska gå till de personer som behöver personlig assistans, att medlen används för det. Men domarna ska nu följas upp för att vi ska kunna säkerställa att effekterna av dem inte flyttar verkligheten från lagens intentioner. Jag har satt igång ett antal uppdrag och utredningsarbeten som jag kommer att ta emot för att se hur domarna påverkar människor, vad som händer med de personer som inte omfattas av personlig assistans enligt domarna. Och jag är beredd att ta konsekvenserna av en analys om den säger att domarna verkligen har förflyttat verkligheten och praxis i förhållande till lagens intentioner. Självklart vill jag göra något åt detta, och då är det lagstiftning som vi har som verktyg. 47 (KD): Det är bra att regeringen nu har kommit till en punkt där man kan säga att man är beredd att titta på en lagstiftningsförändring. Men min fråga gällde själva tidsplanen.