prot · H409126 · 2017-06-15 00:00:00 — initierade utskottet en offentlig hearing om immaterialrätten, och var utskottet inbjudet till diskussioner med regeringen om det strategiska arbetet för de immateriella tillgångarna. Därutöver har vi som utskott haft en hel del mer konkret lagstiftningsarbete på vårt bord kring upphovsrättstvister och förenkling av upphovsrättslagen. När det gäller de kulturella och kreativa näringarna är immateriella rättigheter särskilt viktiga. För att långsiktigt säkerställa den svenska it- och musikindustrins utveckling måste upphovsmännens rätt till ersättning värnas, oavsett hur deras verk distribueras. Teknikneutralitet ska i detta sammanhang vara en självklarhet. Utifrån lagens skrivelser anser vi inte att exempelvis smartphones eller surfplattor skulle vara ”särskilt ägnade” för privatkopiering. Dessa innebär tvärtom nya och bredare publiker samt utökade möjligheter för kulturskapare att tjäna pengar och ta betalt. För att upphovsrätten ska kunna upprätthållas måste den vara relevant och följa tidens utveckling. Därför yrkar jag bifall till vår reservation nr 2. 176 (KD): När vi hör ordet ”immaterialrätt” tänker vi oftast på kreativa näringar. Vi förstår förmodligen allihop vitsen av att man kan tjäna pengar på att vara författare, musiker, konstnär, illustratör och så vidare. Det här har väl egentligen alltid varit yrken som det varit svårt att tjäna pengar på. Till och med målarna kopierades och blev irriterade på varandra när de upptäckte att de hade knyckt varandras motiv eller någonting annat. Det är intressant att konstatera att denna problematik alltid har funnits – men bara har blivit värre, eftersom detta nu förekommer så ofta på nätet. hade näringsutskottet en öppen hearing om handelspolitiken. Vi kan konstatera att handeln över nätet har ökat dramatiskt. Vi skojade här om utdelningen av postpaket. Det går snabbare att beställa ett paket från eller och få det levererat hem än att skicka ett brev inom . Vi kanske ska lägga breven i paket framöver, så kommer de fram. Faktum är att e-handeln är fantastisk, om man bara får det man beställer. Vi kan dock konstatera att de här kopierade produkterna inte bara rör just de kreativa näringarna. Det handlar inte heller bara om märkesväskor. Om vi beställer en är den förmodligen inte äkta om den är alltför billig. Det kan vi nog förstå. Vi kanske vill ha den ändå, men då får vi också förstå att om någon tittar närmare på sömmarna och logotypen kommer det att synas att de inte är likadana som på en äkta väska, som kostar minst 5 000–. Det som är än värre, och som jag vill ta upp i debatten, är falsariet med läkemedel. Att läkemedel kan säljas olovligen är en sak. Det görs också när det stjäls i olika transporter. Men det gäller framför allt att man kan med att förfalska läkemedel som kan vara livsfarliga för människor och sälja dem inte minst via nätet. Piratkopiering av läkemedel är en jätteindustri. Man säger att mer eller mindre håller på att bli en stor marknad för piratkopiering över huvud taget för att vi har så låga straff här. Jag är inte för att höja straff i onödan. Det ska finnas goda skäl till det. I det här fallet tänker man inte bara på upphovsmännen eller företagen som äger rättigheterna till de olika produkterna. När det handlar om läkemedel är det också livsfarligt för människor att få fel dos eller äta fel saker. beslagtogs 27 miljoner förpackningar inom EU med förfalskade läkemedel. Det säger någonting om att det förmodligen är betydligt fler miljoner under det här året som förhoppningsvis kommer att beslagtas men som är ute och cirkulerar och ska skickas till olika personer som har beställt dem. När det gäller immaterialrätten är det viktigt att konstatera att många företagare inte har tänket med sig alla gånger om vad som gäller för att söka rättigheter och patent för sina tjänster eller produkter. Därför är det fantastiskt bra att vi i den här debatten tar upp att det är en prioriterad fråga för oss att värna immateriella rättigheter om vi vill fortsätta att ha ett innovativt . Det är så lätt att tro att man talar om en produkt och att det inte gör någonting. Men hamnar informationen i felaktiga händer kan den spridas, och man får inte det sökta patentet som man hade tänkt sig. Då har man förmodligen också lagt ut kanske 40 000–i onödan för att anlita en jurist för att sköta det. Det är viktigt att vi kommer åt information och kunskap om immateriella rättigheter för både nya och gamla företagare. För personer som vill ha klart för sig vad som gäller tycker jag att alla företagsrådgivare som har offentliga stöd ska ha en egen kunskap på området. Jag yrkar bifall till reservation 2. Jag ser fram emot att vi ska fortsätta att jobba med immaterialrättsliga frågor. 177 (S): är och ska fortsatt vara i världstopp när det gäller innovation, uppfinningar och skaparkraft. Det har vi talat om här . Det är också en högt prioriterad fråga för den nuvarande regeringen att försvara och stärka denna position. Det handlar om jobb, utveckling, kunskap, människors hälsa och samhällets tillväxt. En rad åtgärder har vidtagits och är på gång inom området. Jag vill här yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. Det är ett obestridligt faktum att de immateriella värdena är av stor betydelse för världsekonomin. När vi diskuterar frågan kan vi relatera en del olika rapporter som vi hänvisar till. Det var ganska pricksäkert att innan den här debatten började presenterades i den tyska tidningen , som jag läste, för immateriella rättigheters, Wipos, lista. Den visar att behåller sin starka position i de här frågorna. Man ser då till innovationskraften, uppfinningsrikedomen, antalet patent och sådant. Men man ser också humankapital, koppling mellan kunskap och samhälle och samarbete mellan samverkande myndigheter som viktiga aspekter. är etta, som nämnde, men är stark tvåa. Med tanke på att nämndes här kan det vara intressant att veta att vi ligger före och har stärkt vår position ytterligare . Det är bra att en hel del av motionerna från den allmänna motionstiden uppmärksammar just dessa frågor. Av de inlägg som har varit kan jag konstatera att patent- och upphovsrätten ur många aspekter är avgörande verktyg för företagen och kreativa skapares möjligheter att utvecklas. Om detta finns det en samsyn, och det är mycket glädjande. Självklart är det viktigt att vi arbetar vidare på djupet med skärpning av lagar och påföljder men också när det gäller attityder, insikter och kunskapsspridning. Det har i en motion nämnts att vi behöver en immateriell strategi för att utveckla oss på detta område. Jag vill nog påstå att den nuvarande är mer aktiv på detta område än vad många andra tidigare regeringar har varit. Det finns säkert olika förklaringar till det. Vi lever uppenbarligen i en brytningstid med digitalisering, mobilitet och det oerhörda tempo som vi upplever i utvecklingen just . Regeringen har tagit en rad initiativ på dessa områden, och en hel del är på gång. Vi kan börja med det som vi talat om. Piratkopiering och förfalskning bör betraktas som en del av den organiserade brottsligheten. Det ska inte kunna avfärdas som något slags obetydliga pojkstreck. Det är ett faktum, och det göder den svarta marknaden. Det finns brottsoffer som blir drabbade dels i form av de företag och upphovsmakare som mister sin försörjning, dels de konsumenter som medvetet eller omedvetet blir förda bakom ljuset av förfalskningar. Här finns en klar inriktning att vi ska gå ytterligare in i de frågorna. Det har också tagits initiativ av justitieministern i samråd med och utskott att utreda möjligheterna att införa grovt upphovsrättsbrott. Utredningen ska redovisas . Det har också inrättats en specialdomstol som ska vara särskilt invigd i patent- och upphovsrättslagstiftning. Det har talats om detta i vad jag förstår kanske . Det är välkommet och hade inte åstadkommits utan regeringens initiativ och engagemang i dessa frågor. I EU och gentemot har varit och är pådrivande för att åstadkomma ett starkt efterfrågat och gemensamt patentsystem. Vi ser nu att det är ytterst nära ett slutgiltigt antagande. samlades tre ministrar – justitie‑, närings- och kulturministern – för ett gemensamt event i för att lyfta fram det fortsatta arbetet just om den nationella immateriella strategin. Det är precis det som motionen efterlyser. Vi kan också konstatera att beslutade regeringen att ge och i uppdrag att göra insatser för att utveckla kunskapen om och förståelsen för immateriella tillgångar hos offentliga aktörer, näringsliv och allmänhet. Det jobbet har PRV med generaldirektören i spetsen tagit på största allvar och är i full färd med att på olika sätt genomföra. ska stärka utvecklingen av kunskap om sambandet mellan immateriella tillgångar, innovation och tillväxt. och är involverade för att kunskap ska finnas och utbildning ske på alla plan . Vi har tidigare i beslutat om den kollektiva förvaltningen av upphovsrätt, som tagits fram genom ett pådrivande arbete från svensk sida. Vi har också den nya varumärkesförordningen, som ska ge tullen möjlighet att ingripa mot misstänkta varumärkesförfalskningar, i fokus. Fortsatt framgångsrikt arbete på området behöver vi ha, och det innebär fortsatt samarbete mellan samhällets olika aktörer på det sätt som har skett och som vi är på gång med att genomföra. I detta anförande instämde (S). 178 (SD) replik: Det är glädjande att höra att Socialdemokraterna tar frågan om immaterialrätt på allvar, för det är något vi behöver här i . Som jag förstod ditt anförande, , och förstår det har sagt vill ni ta rejäla och hårdare tag mot fildelare. Men det låter snarare som om ni vill ta lite för hårda tag och satsa stora resurser på att jaga ungdomar i stället för att lösa det stora problemet, som är nedladdningssidorna och streamningstjänsterna. Stänger man ned dem genom globala avtal finns det inget att ladda ned eller streama, och det tror vi är mer effektivt än att börja jaga dessa hundratusentals ungdomar. Har jag förstått Socialdemokraterna rätt? 179 (S) replik: Nissinen har uppenbarligen inte riktigt förstått andemeningen. Tanken är att vi ska ta ett helhetsgrepp om detta. Då kan vi inte släppa några områden och säga att det inte är så viktigt eller farligt. Vi kan inte bagatellisera den typen av frågor. Det handlar om att ta ett helhetsgrepp och se till att den här organiserade brottsligheten, som det handlar om, bekämpas och att vi då använder bra metoder för att kunna göra det. Det har genomförts en del försök med blockering och sådant i grannländer, och vi har följt utvecklingen där. Det kan vara en lösning, men gemensamma överenskommelser som det handlar om här tar tid att genomföra. Det vi kan göra själva inrikes, nationellt, ska vi självklart inte undvika att göra under den tiden. Därför är det viktigt att vi tydligt markerar att det här inte är en verksamhet som vi tillåter. 180 (SD) replik: Det jag är lite rädd för är att man, som det låter på , kommer att vara så hård att straffen inte kommer att stå i proportion till vad man har gjort. Det är klart att man ska skydda upphovsrätten. Stöld är stöld. Men det ska vara proportionerligt. Det får inte bli så oproportionerliga straff att det blir värre om du snor något än om du mördar någon. Det måste vara proportionerligt. Jag är rädd att Socialdemokraterna går för hårt fram och straffar en hel generation för att den inte har lärt sig rätt och fel. 181 (S) replik: pågår ju en utredning för att vi ska kunna bedöma och fatta beslut om vad som är grovt upphovsrättsbrott. Det är klart att straff och påföljder ska stå i proportion till brottets art, men det är av stor vikt att vi bekämpar brottslighet på detta område. Vi kan på detta vis komma åt en stor del av den organiserade brottsligheten. Det trodde jag inte att ville stå vid sidan om och inte göra någonting åt, för det är ju ett stort samhällsproblem. 182 (MP): Skyddet av patent, varumärken, mönster, upphovsrätten till litterära och konstnärliga verk med mera, alltså immaterialrätten som vi har talat om i den här debatten, är en viktig förutsättning för svenskt näringsliv, forskning och innovation och kulturskapande. Det har betonats i flera av de inlägg i debatten som vi redan har hört. Det verkar vara en uppfattning som inte skiljer oss debattörer åt, och det är en uppfattning som delas av regeringen och regeringspartierna. Det här är något som syns inte bara i den här debatten utan också i verkligheten, vilket man ser om man går igenom de initiativ som regeringen har tagit sedan den kom till makten. Det har den föregående talaren redogjort för. Det finns inga skäl för mig att upprepa de exempel som han nämnde. Utifrån att regeringens insatser väl möter motionärernas problembeskrivningar och mer därtill ser jag inga skäl till att tillstyrka några reservationer. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 18 Statligt ägda bolag i omvandling Statligt ägda bolag i omvandling betänkande 2016/17:NU24 Statligt ägda bolag i omvandling (prop. 2016/17:181) 183 (M): Detta betänkande är ett svar på en begäran som kommit från regeringen om bemyndigande att avyttra bolag som finns i statens ägo. Regeringen ska begära tillåtelse av för att detta ska vara möjligt och kan alltså inte agera på egen hand. Därför ska vi debattera denna begäran om att avyttra hela eller delar av bolag. Grundprincipen för statligt ägande av bolag anser och även , och ska vara att staten inte ska bedriva verksamhet på områden där det finns en marknad och därmed konkurrera med företag i olika branscher som arbetar med att leverera tjänster och produkter, förse människor med jobb och generera tillväxt för landet. Därför ställer vi oss bakom begäran att helt eller delvis avyttra följande bolag från statens ägo. Det handlar om Apoteksgruppen i , som var en del i övergången efter att apoteken lämnade det statliga bolaget. har det spelat ut sin roll, och därför ska det avyttras. Det handlar om , ett helägt bolag som tillhandahåller tjänster och produkter inom områdena geografisk information, fastighetsinformation, geografisk informationsteknik, plan‑ och mättjänster och konsult‑ och produktverksamhet. Bolaget har inget samhällsuppdrag och inga av de delar som gör det önskvärt att ha det kvar i statlig regi. Därför yrkar vi bifall till avyttring. Det handlar om Roads, ett helägt bolag som sorterat under , nu . Bolaget bedöms få bättre förutsättningar med en annan ägare, och då är det givet att också det ska lämna statens ägo. AB kanalbolag vill regeringen få mandat att avstycka helt eller delvis för att avyttra de delar som inte behöver ägas av bolaget. Detta för att bevara värde som kulturhistoriskt byggnadsverk och turistattraktion. Det handlar om till exempel mark och byggnader som kan kosta pengar för bolaget. Det blir en sidoverksamhet som tar resurser från huvuduppdraget. Därför yrkar vi bifall till detta. sorterar under Lantmäteriet men har internationell verksamhet. Företaget beskrivs ha minskat sitt område och verka på ett nytt sätt. Det innebär att det inte behöver vara i statens ägo. Det är en grundläggande del av att vara bolagsägare att staten är aktiv och professionell i sitt ägarskap genom att fundera på vad som sker i omvärlden och ständigt pröva skälen för fortsatt statligt ägande. I det ingår att se om nya överväganden gör att inriktningen av bolagen bör ändras. Detta är en ståndpunkt som vi tydligt vill understryka, då statens bolagsägande i många fall har sin grund i affärsdrivande verk. Mycket vatten har runnit under broarna och fortsätter göra så. Statligt ägda bolag i omvandling Som exempel kan nämnas och den tid då det var , då vi alla bara fick ha en sorts telefoner: svarta. Den tiden är svår att tänka sig med vår tidsanda och vårt stora utbud av telefoner, som dessutom långt ifrån nödvändigtvis är för fast telefoni. Det finns tre skäl till att äga bolag – även om jag i grunden tycker att ägande och drivande av bolag ligger på en annan marknad, som är privat. Som vi ser det är skälen att det föreligger samhällsuppdrag som är svåra att klara på annat sätt, att det är strategiskt befogat eller att det är säkerhetspolitiskt befogat. Inget av dessa skäl föreligger för dessa bolag. Det som står i den följdmotion vi skrivit i detta ärende är att vi ser att det är angeläget med en process som gör att de 180 småföretag som äger och driver apotek runt om i landet bereds goda möjligheter till medinflytande och att processen blir så transparent som möjligt när det gäller avvecklingen av Apoteksgruppen i . Detta är också ett av våra yrkanden. Dessutom har vi ett yrkande om att regeringen ska agera för att sälja de statliga bolag som inte har just ett samhällsuppdrag eller ett strategiskt eller säkerhetspolitiskt uppdrag, förutom dem som vi tar beslut om. Från , har vi också sagt att intäkter från försäljning av statliga bolag ska användas för att amortera av på statsskulden. Detta står i vår gemensamma kommittémotion 3739, och jag vill därför yrka bifall till reservationerna 2 och 3. I detta anförande instämde (M). 184 (C): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 3, så har jag det gjort. Vi har ju diskuterat detta med statliga företag ganska tidigare, men för dem som eventuellt läser protokollet eller lyssnar på detta och inte ingår i näringsutskottet kan det vara bra att upprepa denna information. Det är nämligen en ganska imponerande samling bolag som staten äger, delvis eller helt: 49 stycken, varav 2 är börsnoterade. De representerar tillsammans stora värden: . Det är enormt mycket pengar. De har 163 000 anställda, läste jag senast på regeringens hemsida. Det är fantastiskt! Men jag vill också säga att vi i och övriga Alliansen är lite otåliga; vi har inte riktigt samma åsikt om statliga bolag. Vi tycker inte att det är statens uppgift att äga och driva bolag – det är inte det vi huvudsakligen ska ägna oss åt. Det finns nämligen en inbyggd problematik i att vi å ena sidan stiftar lagar på en marknad där vi sedan å andra sidan driver bolag. Det är lite problemartat, skulle jag vilja säga. Men eftersom vi är en stor bolagsägare och kommer att vara det är det ändå viktigt att vi driver bolagen på ett långsiktigt, professionellt och värdeskapande sätt. Statligt ägda bolag i omvandling gick ju igenom dessa bolag, och jag kanske inte behöver göra det en gång till eftersom det finns en del som behöver snabba sig till sina tåg eller resa hem på andra sätt. Den proposition som läggs fram är oppositionspartierna och regeringspartierna överens om i stort. Det handlar egentligen om avyttring av bolag som på ett eller annat sätt funkar bättre om de ägs av någon annan. Det kan också vara så att det redan finns många bolag på marknaden i fråga och det därför inte är nödvändigt att staten verkar där. Jag vill dock lägga till en sak; det handlar om Apoteksgruppen i . Detta bolag grundades när staten sålde 150 bolag till mindre företagare. Det tycker jag var väldigt bra, för annars blir det lätt stora apotekskedjor som tar över verksamheten. Man bildade sedan ett paraply för att hjälpa till med service till bolagen och med it samt med att samordna större inköp för att få ned priserna. fungerar det bolaget som ett serviceorgan, och har företagen dessa bolag i sin hand. Därför är statens uppdrag färdigt, och man kommer att avyttra paraplyorganet. Det tycker jag är bra, men jag tycker att staten i denna särskilda situation borde låta dessa företagare få lite större insyn och visa lite mer transparens i försäljningsprocessen. Det är väl egentligen där vi skiljer oss åt. Jag tror att jag stannar där, för enkelhetens skull. Jag ser att det är många som är glada i regeringspartierna, och det är ju inte dåligt det! Jag vill nu när jag ändå är här passa på – även om vi kanske träffas en gång till – att önska er en supertrevlig sommar! Den är faktiskt på ingående, govänner, även i norra . 185 (V): Statligt ägda bolag i omvandling är rubriken för betänkande NU24. Det är många som vet vad det handlar om: avyttring av några bolag som staten vill göra sig av med. Men när det gäller de statliga företagen vill jag inledningsvis understryka att ägarna av dessa bolag är alla svenska medborgare, inte regeringen. Staten bör därför, enligt min mening, använda sitt ägande för att tillgodose samhällsnyttiga ändamål. Ägandet ska användas aktivt för att bygga tryggare, mer jämlikt och ekologiskt hållbart, öka konkurrenskraften samt jämna ut orättvisa skillnader mellan stad och landsbygd. Det statliga ägandet bör följaktligen utvecklas, inte avvecklas. Ägardirektiven till flera av de statliga bolagen behöver skrivas om. Samhällsnyttan ska alltid stå i fokus för ägarstrategin, som företagen bedrivs ekonomiskt effektivt. I de fall viktiga samhällsintressen står i konflikt med de statliga bolagens vinstkrav ska målsättningen i ägarstrategin ses över. Jag och motsätter oss generellt utförsäljningar av statliga företag. Vi vill i stället bygga en framtida innovationsstruktur som behåller tillverkning, forskning och utveckling och huvudkontor i . Staten behöver därför vara en stark och aktiv ägare och genom ägardirektiv säkerställa att bolagen används för att stödja teknikutveckling, driva på miljö- och klimatarbete och skapa sysselsättning. Detta är avgörande inte minst inom vissa samhällsviktiga områden där statligt företagsägande är nödvändigt som en motvikt till spekulation, kapitalism och kortsiktig vinstjakt. Statligt ägda bolag i omvandling senast är det statliga som stått för rubrikerna i mitt hemlän, i . Det gäller arbetstillfällen som går förlorade i små inlandskommuner, till förmån för multinationella företag som ska sköta till exempel fakturering. Här talar man om teknikgrenar där vi brukar stå högt i kunskap och teknikutveckling. Detta får i alla fall mig att undra och reagera. Är det nödvändigt för ett miljardföretag som har sitt säte här i och ägs av oss medborgare att göra denna omflyttning av arbetsuppgifter? Jag är tvungen att nämna detta när ni vill veta hur jag ser på statliga bolag, även om det inte handlar om en omvandling. Om skulle göra detta av teknik- eller säkerhetsskäl skulle jag ha lättare att smälta det, men som jag ser det är det endast lönekostnaden som är orsaken. Då blir frågan om vi som ett statligt bolag ska vara pådrivande i utvecklingen att verksamheter och arbetsuppgifter flyttas utomlands, bort från , för att tjäna lite mer. Det jag försöker säga är att det blir fel att efter det som statliga bolag håller på med kritisera multiföretag som flyttar sin verksamhet bort från oss. Vi är ju med och visar vägen för dem. Utarmning och kontroll- och utvecklingsdränering är vad denna styrning leder till. Nej, jag vill med bestämdhet hävda att vi ska se till samhällsnyttan när det gäller att se om vårt eget hus. Med detta sagt anser jag att regeringen kan börja med att inte avyttra det statliga ägandet i Metria på det sätt som föreslås i den aktuella propositionen. är ett statligt helägt bolag som tillhandahåller tjänster och produkter inom områdena geografisk information, fastighetsinformation och geografisk informationsteknik. Jag menar att bolaget fyller en viktig funktion i utvecklingen av det moderna . Infrastruktur, bostadsbyggande och energi är viktiga områden där staten via sitt bolagsägande kan och bör driva samhällsutvecklingen framåt. Metria bedriver en väl fungerande verksamhet och tillåts genom det statliga ägandet att ha en syn på hållbarhetsfrågor som är viktig för att ska kunna bygga hållbara samhällen för framtiden. Mot denna bakgrund anser jag att bolaget inte bör säljas. Därmed, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 1. 186 (L): Liberalerna är liberala parti. Vårt partis inställning till företagsamhet är tydlig. Vi tror på människans inneboende potential, och vi tror att företagandet är en av de främsta formerna för individens självförverkligande. Företag ska kunna drivas av starka individer och verka på en tydlig marknad.