prot · H409101 · 2017-04-27 00:00:00 — Vi har, i statsrådets svar och i diverse uttalanden från regeringens sida, fått höra att regioner utser sina representanter, att de väljs enligt praxis med acklamation och att inga regeringar avslöjar hur man har röstat. Men även detta är en fråga om praxis och om att man ber regeringar runt om att respektera denna praxis. När det gäller hur omröstningar sker bröts ju praxis redan när man faktiskt begärde en omröstning om detta. Jag undrar hur detta är förenligt och hur man som feministisk regering sänder en tydlig signal om att man står upp för vissa värden, när man inte ens offentligt kan stå upp för det förkastliga i att ett land som väljs in i ett organ som ska arbeta för att stärka kvinnors rättigheter runt om i världen. 33 Statsrådet (MP): vet mycket väl att en stor andel av FN:s medlemsländer inte står upp för mänskliga rättigheter eller kvinnors rättigheter på det sätt som vi vill förvänta oss. Detta är det arbete som bedriver i FN, och då är det också viktigt att vi kan ha fungerande utskott och samarbetsformer. Inget land avslöjar hur man röstar, men utrikesministern har sagt att hon under sekretess kommer att både redogöra för hur röstade i detta fall och lämna en lång lista över hur tidigare regeringar har röstat i liknande ärenden. Som jag sa har också och andra länder röstats in i kvinnokommissionen under alliansregeringens år. Detta handlar om att vi faktiskt måste ha ett fungerande FN. Vi kan inte bestämma över FN:s medlemmar, utan regionerna måste också få göra sina val. 34 (SD): Det finns förvisso väldigt många länder i FN som har värderingar och står upp för saker som vi inte på något sätt kan tycka är rimliga, bra eller goda och som bryter mot diverse avtal och idéer om rättigheter. Men jag undrar fortfarande: Inser regeringen det problematiska i att slå sig för bröstet och stort proklamera att man för en feministisk utrikespolitik men inte ens aktivt, starkt och tydligt ta avstånd från att extrema länder väljs in i FN-organ? 35 Statsrådet (MP): står upp för feminism och kvinnors jämställdhet i alla samtal, diskussioner och debatter – inte minst i den långa rad av initiativ som tar för att kvinnor ska delta i fredsprocesser, sitta med vid bordet och avgöra sitt eget öde och ha rätt till en egen röst i politiska sammanhang. Här är vi glasklara, och det är ingen som tvivlar på det. Vi tar starkt avstånd från regimer som förtrycker kvinnor. Stöd till samlingslokaler på landsbygden 36 (C): Jag har en fråga till landsbygdsministern. Det finns stora förhoppningar på regeringen i anslutning till landsbygdsutredningen. Det övergripande målet är att medborgarna ska få likvärdiga förutsättningar för att arbeta, bo och leva i landsbygderna. För att förbättra tillgången till välfärd, kultur och service föreslås att likvärdiga förutsättningar ska ges för att utöva och uppleva kultur, oberoende av bostadsort. Ett allsidigt utbud av kultur och fritidsaktiviteter och, inte minst, möten mellan människor med olika bakgrund kräver ytor som är moderna, tillgängliga och öppna för alla. Mötesplatser i form av allmänna samlingslokaler drivs huvudsakligen ideellt, med stöd av kommuner, stat och de respektive intresseorganisationerna. Frågan till ministern är: Är han beredd att ge samlingslokalerna en roll i förverkligandet av förslag? 37 Statsrådet (S): Tack för en mycket viktig fråga! Som landsbygdsbo är jag medveten om vikten av att det finns samlingslokaler runt om på svensk landsbygd. De spelar en väldigt viktig roll för att man ska kunna utöva kultur men även bedriva fritidsintressen, mötesverksamhet med mera. Den parlamentariska landsbygdskommittén berör det här området i sitt betänkande om kulturaktiviteter. Detta har varit på remiss i hela landet. Vi bereder de här frågorna i . Jag kan inte ge några löften om ytterligare stöd. finns det ett grundstöd för föreningarna, och det finns också ett investeringsstöd när man vill göra förbättringar i samlingslokalerna. I vilket fall som helst är de mycket viktiga för landsbygdens utveckling. 38 (C): Tack, ministern, för svaret! Tyvärr nämndes inte mötesplatser och samlingslokaler alls i betänkande. Det kan ju tänkas att remissinstanserna kommer att trycka på att de lyfts fram. Där talas det om civilsamhället, som har en roll att spela för det organiserade föreningslivet. Många av föreningarna har själva tillgång till sådana här lokaler. Om remissinstanserna kräver detta, tycker då landsbygdsministern att det vore befogat att öka stödet till samlingslokalsorganisationerna? 39 Statsrådet (S): Som jag sa inledningsvis känner jag till vikten av att den här typen av lokaler finns på svensk landsbygd. Men jag vill inte föregripa den beredning som sker i med anledning av de många remissvar som har kommit in. Detta har kanske inte direkt berörts av den parlamentariska landsbygdskommittén, men man berör vikten av det civila samhällets möjligheter att verka på svensk landsbygd. 40 (S): Min fråga går till statsrådet . Man kan lugnt säga att det går bra för ekonomi . Inte minst växer de nya jobben fram, och 150 000 fler går till jobbet än när regeringen tillträdde. kan vi konstatera att utvecklingen inte är jämnt fördelad över landet. Det finns ingen utjämningsfaktor när det gäller de nya jobben. Därför är regeringens arbete på detta område väldigt viktigt. Jag tycker att det är särskilt viktigt att regeringen nu inte tappar farten i arbetet med att omlokalisera myndigheter och arbetsplatser. Jag undrar därför om statsrådet kunde säga något om detta arbete, hur det fortskrider och vad vi kan vänta framöver. 41 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! När vi tillträdde kunde vi konstatera att vi har haft en lång trend av centralisering i den svenska staten, där jobben har koncentrerats till . Det är inte bra för staten och tilliten till staten. Därför satte vi igång ett arbete som började med Statskontorets kartläggning, som visade att det stämde att vi haft en centraliseringsvåg. Efter detta har vi börjat med omlokaliseringen av myndigheter. Tyvärr ser jag att delar av oppositionen motsätter sig detta. , under ledning av , kallar detta för ersättningsjobb. Men regeringens övertygelse är att vi måste få bättre spridning av de statliga jobben. Vi har redan fattat beslut om och Fastighetsmäklarinspektionen, och fattade vi beslut om omlokalisering av en tredje myndighet, , till . Detta kommer att fortsätta under hela mandatperioden. Det är en del i politiken för omlokalisering av statliga jobb. Vi jobbar också med styrning av myndigheterna i lokaliseringsbeslut. Detta är viktigt för sammanhållningen i . 42 (S): Tack, statsrådet, för svaret! Det är ju bra om vi kan lokalisera ut hela myndigheter, men i de glesare bebyggda delarna av landet kanske det inte handlar om hela myndigheter utan mer om att behålla den statliga närvaron på olika sätt. Här finns det tidigare utredningar och förslag, framför allt från tiden då vi satt vid regeringsmakten. Finns det något där som vi skulle kunna ta upp igen? 43 Statsrådet (S): Ja, vi har satt igång ett arbete som handlar om att få en ordning för styrning av myndigheterna i lokaliseringsfrågan, just i syfte att ta ett helhetsansvar och se till att myndigheterna beaktar den regionala närvaron när de fattar beslut om lokaliseringen. Vi har stoppat planer på att lägga ned kontor på nio orter, och jag har fått i uppdrag av statsministern att jobba för att öka servicenärvaron runt om i landet. Där jobbar vi med konceptet servicekontor. Detta är ett viktigt arbete som den förra regeringen har försummat, men ändringar måste göras för att upprätthålla tilliten till den svenska staten. 44 (MP): Jag har en fråga till statsrådet , som gäller . Klimat- och miljöministern besökte och skrev under ett avtal med dess guvernör. President har ju nu börjat avveckla stora delar av den klimatpolitik som president drev igenom, men i har de olika delstaterna goda möjligheter att gå före på det här området. ligger allra längst fram i det arbetet. Min fråga är: Vad ingår i avtalet med ? 45 Statsrådet (MP): Tack, , för frågan! är faktiskt världens sjätte största ekonomi, och man är den delstat i som har gått längst på klimatområdet, med eget utsläppshandelssystem och starkare och skarpare utsläppsregler. är man en ekonomi som går väldigt bra, precis som . har ju kommit etta när det gäller klimatpolitik i den utvärdering som har gjorts av EU:s alla 28 medlemsländer. Vår ekonomi går bra. Vår innovationstakt och förmåga är mycket hög, och guvernören välkomnade verkligen mitt besök och vår delegation. Vi har skrivit under ett samarbetsbrev som handlar om innovation, forskning och utbyte av näringsliv från både och . Vi hade faktiskt besök här från , som tittade på och mötte aktörer i för att utbyta erfarenheter på klimatområdet. 46 (MP): Jag tackar statsrådet för svaret. Vilka effekter, mer konkret, kan man tänka sig att vi och den här staten kan få nytta av när det gäller exempelvis politik, forskning och affärsmöjligheter? Vad kan vi i dra nytta av, och vad kan dra nytta av i ett sådant här samarbete? 47 Statsrådet (MP): Jag hade äran att få inviga en cleantech-hubb i , där svenska spjutspetsföretag, innovativa företag, får förutsättningar att presentera sig på den kaliforniska marknaden med klimatsmart teknik. Vi kommer naturligtvis också i klimatförhandlingarna att arbeta tillsammans med och andra ledare på klimatområdet i Under 2 Coalition, som består av länder, stater och städer som är ambitiösa. 48 (L): Jag har en fråga till landsbygdsminister . Den handlar om livsmedelsstrategin. Liberalerna och övriga allianspartier har ju tillsammans med regeringen förhandlat fram övergripande strategiska mål för en livsmedelsstrategi. Vi slog då gemensamt fast att livsmedelsproduktionen ska styras av konsumenternas efterfrågan. Så långt är det bra från vårt håll. Men med förvåning har jag sedan konstaterat att regeringen lämnat detta gemensamma mål när man i sin handlingsplan sätter upp siffersatta procentmål för ekologisk produktion och konsumtion. Min fråga till statsrådet är: Tycker statsrådet att det är rimligt att politiker sätter upp denna typ av mål, som närmast för tanken till planekonomi? 49 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Konsumenterna efterfrågar väldigt mycket ekologiska produkter. Vi hade i följd närapå 40 procents ökning, och hade vi 18 procents ökning. Vi är i långt ifrån självförsörjande på livsmedel totalt sett. Vi har knappt en 50-procentig försörjningsgrad, och inom ekologiskt saknar vi mycket produktion. Den här regeringen vill ju svara upp mot den efterfrågan som konsumenter har, inte minst när det gäller det ekologiska. Totalt sett handlar ju livsmedelsstrategin om att öka produktionen av livsmedel. Vår befolkning ökar, och efterfrågan ökar. Det behövs inte mindre livsmedel utan mer. Den här regeringen vill – och jag vet att oppositionen också vill det – att livsmedel produceras mer på svensk landsbygd, både konventionellt och ekologiskt. 50 (L): Tack för svaret! Men jag tycker att statsrådet lämnade den principiella frågan. Jag ska vara tydlig. Liberalerna har absolut inget emot ekologisk produktion, men det ska faktiskt styras av konsumenternas efterfrågan. Är efterfrågan på ekologiskt är det väl rimligt att marknaden anpassar sig och har en produktion på . Det är egentligen inte det frågan handlar om. Jag utgår från att statsrådet skulle se det som märkligt om man översatte den här typen av produktionsmål till andra områden, till exempel när det gäller antal lastbilar eller någonting annat. 51 Statsrådet (S): I det landsbygdsprogram som alliansregeringen hade förhandlat fram, som ännu inte var riktigt i mål, hade man avsatt ungefär 400 miljoner för att stimulera ekologisk produktion. Står inte bakom det som då överlämnades? Sedan har vi i denna regering sett att det inte räckte. Vi har fått utöka det för att det ska kunna motsvara konsumenternas efterfrågan. Jag är lite förvånad över att man nu har svängt i den frågan. 52 (M): Min fråga går till statsrådet . Regeringen har gjort till det land i världen där det lönar sig allra minst att jobba extra. Men man är ändå inte nöjd. Det ska löna sig ännu sämre. Trots vallöften från regeringen om att inte höja skatten för vanligt folk gör man helt vanligt folk till höginkomsttagare, och man beskattar dem därefter. Det gäller tre av tio sjuksköterskor, fyra av tio barnmorskor, fyra av tio poliser och fem av tio lokförare. Det är människor som verkligen behövs för att ska fungera. Varför vill regeringen göra det mindre lönsamt för dem att gå till jobbet? Och hur tror ministern att vi ska locka fler till de här yrkena när det lönar sig mindre att utbilda sig? 53 Statsrådet (MP): Den här regeringen har tagit ett stort ansvar för att se till att de offentliga finanserna kommer i ordning. Vi ärvde en situation av den förra regeringen där det var mycket stora underskott – rekordstora underskott. Det gjorde att vi var tvungna att reformera den ekonomiska politik som fördes i , det vill säga vi var tvungna att finansiera våra reformer fullt ut. Vi har också lyckats. Vi har vänt underskott till överskott. som denna regering levererade budgetresultat, och även 2016, har vi kraftiga överskott i statens finanser. Men detta gör också att vi är tvungna att se till att vi får in skatteintäkter. Det som är viktigt att nämna i detta sammanhang är att det för grupper som ligger vid skiktgränsen möjligtvis handlar om ett par kronor , det vill säga det är mycket små och marginella förändringar. Att, som oppositionen försöker göra, utmåla det som att det skulle avgöra om man väljer att utbilda sig eller inte måste jag säga är direkt oseriöst. Försök inte att skrämma upp en opinion i denna fråga! Det handlar faktiskt om väldigt marginella skatteförändringar. Där bör oppositionen vara ärlig. 54 (M): Tänk om det var så enkelt att höjda skatter alltid gav mer pengar! Då skulle vi kunna ha i skatt. Men det funkar inte så, utan skattesatsen spelar roll för människors vilja att arbeta mer. Vi sänkte skatterna. Ändå ökade intäkterna till välfärden i kommuner och landsting. Det var för att det lönade sig bättre att arbeta. Den drivkraften får man inte glömma bort. Det är väldigt oroväckande om regeringen gör det. 55 Statsrådet (MP): Även när det gäller historieskrivningen tror jag att man ska försöka förhålla sig ärlig till hur det har sett ut. Anledningen till att intäkterna till välfärden ökade även under den förra regeringens tid var att kommunerna i väldigt hög grad ökade kommunalbeskattningen. Den förra regeringen gjorde i praktiken egentligen en skatteväxling från statliga skatter, som också är progressiva, till ökade kommunalskatter. Det gjorde att många fler fick betala mer, särskilt de med låga inkomster. Det gjorde också att de ekonomiska klyftorna i ökade vid makten, till skillnad från nu när vi i stället kan se fram emot minskade ekonomiska klyftor. 56 (KD): Min fråga är till landsbygdsministern. Den växande vildsvinsstammen i orsakar enorma skador , vilket är förödande för jordbrukarna och andra näringsidkare på landsbygden. Bönderna får betala det högsta priset, med uppbökade åkrar och vallodlingar och stora skador som blir följden av det. Kostnaderna överskrider 660 miljoner . Vildsvinen står också för ett stort antal viltolyckor i trafiken. Det är ungefär 3 000 . Därutöver har många villaägare väldiga bekymmer med uppbökade gräsmattor. lämnade regeringen ett förslag om reglering av viltutfodring. Förslaget hade en hel del brister och avvisades av . Min fråga är om landsbygdsministern kommer att arbeta fram en ny proposition . 57 Statsrådet (S): Tack för frågeställningen! Det är en mycket viktig fråga som tar upp. Svenskt lantbruk drabbas väldigt hårt av inte minst vildsvinsskador på grund av bland annat utfodring . Regeringen lade fram ett heltäckande – observera att det var heltäckande – lagförslag om att begränsa utfodring . Tyvärr avslog Alliansen tillsammans med det förslaget, som hade kunnat göra att vi hade kunnat komma till rätta med de enorma skador som svenskt lantbruk drabbas av. 58 (KD): Tack, ministern, för ditt svar! har flera förslag till åtgärder som regeringen borde beakta. Det handlar exempelvis om reglering av klövviltsutfodring i enlighet med ett LRF-förslag. Andra förslag gäller möjligheten för jägare att sälja vildsvinskött samt regelförenklingar för att man ska kunna jaga mer. Vart jag än åker i hör jag samma sak: Kom igen nu! Kom fram med ett förslag! Det viktiga är faktiskt att vi politiskt tar de nödvändiga besluten för att minska vildsvinsstammen. 59 Statsrådet (S): Jag nämnde just det lagförslag som regeringen tog fram. Det var för att skapa ordning och reda i detta. Jag är väldigt glad för att nu engagerar sig i frågan – bättre sent än aldrig. Jag hoppas att det som nu tar upp också gäller andra borgerliga politiker som stoppade det lagförslag som regeringen lade fram, vilket gör att jordbrukare drabbas väldigt hårt. och EU:s fiskeavtal med fattiga länder 60 (V): Jag har en fråga till klimatminister . inleds konferensen om hav i . Det är en konferens som har varit med om att ta initiativ till. Ett huvudtema för den konferensen är hållbar förvaltning av resurser. Det är jätteviktigt. Men har EU ett fjortontal fiskeavtal med fattiga länder, främst i . Även om en del ändringar av dessa avtal har gjorts skulle jag säga att grundproblematiken består, nämligen att stora summor av våra skattepengar går till att europeiska flottor ska kunna tömma de afrikanska haven på fisk. Det är så långt ifrån ett hållbart fiske man kan komma. Jag vill fråga ministern om ministern är beredd att väcka den frågan på konferensen och verka för att alla dessa pengar i stället ska gå till att utveckla lokalt hållbart fiske i de här fattiga länderna, som så väl behöver det. 61 Statsrådet (MP): Tack, , för denna viktiga fråga! Det är verkligen en komplicerad fråga, som jag har varit mycket involverad i i när jag också översåg reformeringen av just det som handlar om de europeiska fartyg som fiskar i utvecklingsländernas vatten. Man skulle kunna tycka att det enklaste vore att bara ta bort detta. Problemet är att alla de här fartygen inte skulle försvinna. De skulle fortfarande vara ute och fiska, under privat flagg och under privata avtal. Då har inte EU eller någon annan insyn i hur mycket som fiskas. Därför lade jag all min kraft på att dessa avtal skulle vara så offentliga som möjligt och också under så mycket kontroll som möjligt, så att vi vet att den fisk man fiskar bara är ett överskott av fisk, som lokalbefolkningen inte behöver. Det handlar också om att vi ger stöd till lokal fiskeförvaltning. Detta tycker jag är en modell som andra länder ska ta efter. 62 (V): Inom ramen för de här fiskeavtalen ser man att det är ungefär sju gånger så mycket pengar som betalas till europeiska fiskeflottor för att de ska kunna tömma länder på fisk som man betalar till att utveckla lokalt hållbart fiske. Det handlar om som betalas ut . Vore det inte bättre att verka för att alla de pengarna går till att utveckla lokalt hållbart fiske? Det här skulle ministern kunna lyfta fram på havskonferensen i . Tänker ministern göra det – ja eller nej? 63 Statsrådet (MP): Som biståndsminister har jag gett i uppdrag till Sida att titta ytterligare på hur vi kan stärka fiskeförvaltningen och ett hållbart fiske genom vårt bistånd. Det är också väldigt viktigt att vi har öppna och transparenta regler för fiskefartyg och hur mycket de måste redovisa till myndigheter och även att utvecklingsländerna har den kapaciteten. Detta kommer att stå i fokus på den här konferensen. EU:s fiskeripolitik är någonting som vi måste driva inom EU, men här har vi också aktiva ledamöter som arbetar för det. 64 (S): är ett land som glider isär mellan stad och landsbygd. Landsbygdsfrågan har varit något som flera regeringar inte har tagit på allvar. har vi en regering som har satt som mål att ändra på detta. En bred parlamentarisk kommitté har lagt fram ett brett åtgärdsprogram för att hitta vägar att hålla ihop . Min fråga går till landsbygdsminister , som har rest runt i landet på en Sverigeresa. Vilka idéer och reflektioner för det fortsatta arbetet för att hålla ihop har statsrådet? 65 Statsrådet (S): Tack för frågan! Jag gör just nu min Sverigeresa , och har jag besökt 44 landsbygdskommuner. Sådant som ofta kommer upp är givetvis jobbfrågor, inte minst inom de gröna näringarna. Det ser lite olika ut beroende på vilken typ av kommun jag besöker. kan det handla om jordbruk, ibland om skogsbruk och så vidare. En fråga som alltid kommer upp är bredband, det vill säga att vi får bredband ut till svensk landsbygd. Här har regeringen satsat 5,5 miljarder under den här programperioden. Jag tror att de kanske inte kommer att räcka, utan efter den programperioden måste man anslå mer. Den här regeringen har ju antagit en strategi som innebär betydligt mer . Vi har sagt att på kort sikt ska av befolkningen ha , och på lång sikt – 2025 – ska alla ha höghastighetsuppkoppling. 66 (S): Tack, statsrådet, för svaret! Min nästa fråga är: Vad händer med arbete, och hur kommer regeringen att föra detta arbete vidare? 67 Statsrådet (S): Vi har drygt 400 remissvar, och arbetet behandlas nu i . Regeringen avser att lägga fram en proposition till 2018, men vi hanterar också en del av de förslag som finns omgående. Det handlar bland annat om bostadslån på landsbygden, som vi redan veckan efter att kommittén presenterade sitt betänkande lade ut på en utredning som jobbar med kreditgarantier för bostadsbyggande. Vi har också jobbat konkret med statliga jobb, vilket civilministern redovisade. Idéburna aktörer i välfärden 68 (MP): Jag har en fråga till statsrådet . I valrörelsen var liksom Socialdemokraterna och väldigt tydliga med att vi ville stoppa vinstjakten i den svenska välfärden. Allt överskott som gjordes skulle i huvudsak återinvesteras i verksamheterna. Vi konstaterade väldigt tydligt att man ju inte är kund i förhållande till välfärden utan att man är medborgare. Därför var det väldigt bra att regeringen tillsatte en utredning om just de här frågorna, och den har kommit med sitt delbetänkande. Detta har varit ute på remiss, och efter remissrundan står det klart att de idéburna verksamheterna, som alltså inte drivs med vinst, har problem. Jag skulle vilja fråga statsrådet hur regeringen ämnar gå vidare för att negativa effekter av utredningens förslag för de ideella aktörerna ska kunna undvikas. 69 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Hela utgångspunkten för regeringens arbete är att säkerställa att vi har en god mångfald i svensk välfärd och skolverksamhet. Den trend som vi ser är att de idéburna aktörerna missgynnas av de marknadsorienterade modeller som råder i svensk välfärd. Vi har väldigt mycket fokus på de kommersiella aktörernas behov. Vi bygger ut resursfördelningssystemet utifrån den kommersiella logiken, men faktum är att de idéburna aktörerna står för mångfalden, för speciella inriktningar, och är viktiga för att vi ska kunna ha en riktig valfrihet. Då krävs det att vi utformar system som också anpassas till den ideella sektorns behov. Därför studerar vi nu noga de remissvar som kommit in inte minst från de organisationer som företräder idéburna företag. För oss är det viktigt att öka mångfalden i svensk välfärd. Vi ser en fara när det gäller likformigheten. Det är koncerner som tar över verksamheter, och det blir en likformighet i välfärden som inte gynnar brukarnas valfrihet. 70 (MP): Jag tackar statsrådet för det väldigt tydliga svaret! Det är tydligt att vi har samma ambitioner när det gäller de idéburna verksamheternas möjlighet att finnas kvar inom välfärdsområdet. Ska jag tolka ministerns svar som att man fortsätter arbetet med att hitta vägar för att de idéburna verksamheterna ska ha goda förutsättningar att fortsätta med sina verksamheter? 71 Statsrådet (S): Det räcker inte med dagens system. Vi måste förbättra regelverket för den idéburna sektorn. De ideella aktörerna möter många problem, både när det gäller finansiering och möjligheter till kontinuitet.