prot · H50928 · 2017-11-09 00:00:00 — Problemet är inte att det har skett en utredning, vilket statsrådet fick det att låta som. Jag hade förväntat mig att regeringen skulle göra en utredning. Det hade nog många förväntat sig. Problemet är ju resultatet – att utredningen ser ut just som den gör och är utformad på just det sätt som den är. De mekanismerna skulle göra det mer eller mindre omöjligt för av de fristående skolorna i att finnas kvar. Detta är den springande punkten. Om vill träffa flera aktörer för att i detalj få reda på hur utredningen är ett problem för dem och hur de kommer att begränsas kan vi säkert ordna sådana möten. Det är nog många som är intresserade av att träffa även en ledamot som . Det är nog inga problem. Jag skulle vilja att statsrådet svarade på den fråga som jag ställde: När kommer regeringen att återkomma om vilka förslag den vill ha och vilka ändringar den vill göra i utredningen? 38 Statsrådet (S): Jag tackar och för de ytterligare frågorna. åberopar , ett mätverktyg från . Men i princip i första meningen i beskrivningen anges det att det ej ska användas för rankning. Jag tycker att man ska vara försiktig med att använda statistiska verktyg på ett annat sätt än de är avsedda för. återkommer till att det är boendesegregationen som är den stora boven i dramat när det gäller vår bristande likvärdighet, och det är sant. Boendesegregationen är ett jättestort problem. Men det sätt vi har arrangerat vårt skolval på gör faktiskt problemen ännu större. För mig är det en bjudande plikt att se till att vi kan använda våra skolpolitiska verktyg till att säkra inte bara högre kunskapsresultat utan också en starkare likvärdighet, så att barn och elever från olika bakgrunder får mötas i skolan. Jag vill också markera det som har sagt så klart och tydligt: Friskolorna är här för att stanna. Vi ska ha ett system där det finns en möjlighet för föräldrar och elever att uttrycka ett önskemål om ett val. Men dagens system är uppbyggt på det sättet att det med den kombination av åtgärder som vi har tyvärr leder till att vi inte får den skola som jag vill ha och som våra barn är förtjänta av. Precis som betonade är utbildning ett svårfångat begrepp. Det är jättesvårt att reglera precis hur utbildning ska gå till, och det är jättesvårt att fånga med byråkratiska regler hur kvalitet ser ut. Att ytterligare och ännu mer öka på de administrativa regelverk som mäter vår skola riskerar att ytterligare försämra mångfalden i den skola vi har. Frågor som handlar om hur utredningen kommer att tas vidare hänvisar jag till min kollega . Jag vill återigen betona att det förslag som kritiseras så häftigt är ett utredningsförslag som regeringen arbetar vidare med. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. 39 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Det är dags för veckans frågestund. En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor kommer att besvaras av utbildningsminister , statsrådet , statsrådet och statsrådet . Utbildningsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Straffen för handel med hyreskontrakt 40 (M): Min fråga går till utbildningsminister och är av allmänpolitisk karaktär. presenterade en statlig utredning nya förslag för att stävja brott på hyresmarknaden. Utöver att det redan är olagligt att sälja ett hyreskontrakt föreslår man att det också ska bli olagligt att köpa ett kontrakt. Maxstraffet man föreslår är . Det är dubbelt så långt som normalstraffet för en våldtäkt i . Min fråga till är: Tycker regeringen att det är rimligt att unga som drabbats av en icke-fungerande bostadspolitik ska fängslas? 41 Utbildningsminister (MP): Tack, riksdagsledamot , för frågan! Det viktigaste vi kan göra för att komma åt bostadsbristen är såklart att bygga mer, och äntligen byggs det nu mer i . Vi bygger mer än vad vi gjort sedan miljonprogrammets dagar. Genom regeringens statliga investeringar byggs det också fler billiga hyresrätter som människor med vanliga inkomster har möjlighet att bo i. Det är helt avgörande för att studenter och unga ska kunna flytta hemifrån och få sin första bostad. Givetvis är det också viktigt att bekämpa svarthandel med hyreskontrakt och på olika sätt skapa rättvisa i systemet och att säkra att en bostadskö fungerar när den används. Därför har vi utrett frågorna. Den utredning som riksdagsledamoten ställer en fråga om är nu ute på remiss, och efter remissrundan kommer vi att bereda förslagen. 42 (M): Den svenska bostadsmarknaden är riggad för att unga inte ska kunna ta sig in. Jag förstår att man blir desperat när man har kommit in på drömutbildningen men inte kan hitta en bostad. Jag förstår däremot inte hur regeringen i ena andetaget kan tömma Akademiska Hus på pengar och i andra andetaget inte säga nej till ett förslag om att den som inte får bostad ska fängslas. Det går faktiskt inte ihop, . 43 Utbildningsminister (MP): Akademiska Hus har just fått en större uppgift än tidigare med att se efter till exempel studentbostäder. Det som inte går ihop är den moderata politiken. Den säger å ena sidan att man ska ha lägre löner, vilket kommer att slå mot unga, och å andra sidan att man ska kunna få högre hyror, vilket också slår mot unga. Då kommer det att bli svårt för unga att flytta hemifrån. Det viktiga här är att bygga fler bostäder, och det leder faktiskt regeringens politik till. Vetenskaplighet och Nationella sekretariatet för genusforskning 44 (SD): Min fråga går till statsrådet . har skrivit två artiklar i Svenskan där han har tagit upp Nationella sekretariatet för genusforsknings verksamhet i den akademiska världen och hur detta ämne har övertrumfat andra discipliner. Vi talar inte om jämställdhet , för det är vi alla för, utan om avancerad genusteori, intersektionalitet. slår fast att arbetet har ett intersektionellt perspektiv. Står regeringen bakom det här? Och anser statsrådet att det finns vetenskapliga belägg för den genusvetenskap som sekretariatet, enligt , bedriver? 45 Statsrådet (S): Tack så mycket, , för den här frågan! Jag vill börja med att konstatera att högskolelagen säger att alla universitet och högskolor i sin verksamhet alltid ska iaktta och främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Det är det högskolepolitiska målet som vi har. Strategin för att det här ska bli verklighet är det som kallas för jämställdhetsintegrering. Det är ett uppdrag som vi har lagt på alla våra myndigheter, inklusive universitet och högskolor. Till det finns Nationella sekretariatet för genusforskning, som är stödjande organ för det här. När det gäller de vetenskapliga frågorna står alla partier i den här , hoppas jag, bakom att akademisk frihet råder. Vetenskapliga metoder ska prövas fritt från politiskt inflytande utifrån de kriterier som vetenskapsmän och ‑kvinnor själva sätter upp. 46 (SD): Det var ju vetenskapligheten som var frågan här. Enligt statsvetenskapliga institutionen i ska alla litteraturlistor i en kurs innehålla kvinnliga författare. Det kan bli högst märkligt i till exempel en kurs om fascismen under . Det fanns helt enkelt inga kvinnliga fascistiska skribenter . Anser statsrådet att det här är en rimlig ordning? Och anser statsrådet att det här är i enlighet med den akademiska friheten? 47 Statsrådet (S): Det är oerhört viktigt att det inte är politiker som sätter samman litteraturlistor eller har synpunkter på utbildningens innehåll. Det vi fattar beslut om är examensmål för utbildningarna. Sedan är det universitet och högskolor som ansvarar för utbildningens innehåll och därmed också litteraturlistor. De här besluten fattas självständigt av våra universitet och högskolor, så också i det här fallet, vilket man har redogjort för väldigt tydligt från den statsvetenskapliga institutionen på . 48 (C): Min fråga går till . I har vi satt upp mycket tuffa klimatmål. Det är bra. Vi ska inte ha några nettoutsläpp av klimatgaser 2045. En lång rad politiska åtgärder kommer att krävas om ska klara det här målet, och det kommer bara att gå om hela samhället är med. En lång rad företag har satt upp samma mål som , eller ibland ännu tuffare. Men vissa utsläpp tar tid att reducera, och andra kan inte undvikas helt. Därför accepterar också att utsläppsminskningar kan göras utanför den egna verksamheten – klimatkompensation, helt enkelt. Det uppmuntrar vi i helhjärtat. Att alla vill vara med och bidra är ju fantastiskt. Därför är det helt galet att vi i har en praxis som innebär att klimatkompensation betraktas som en gåva. Det betyder att företagens kostnader inte är skattemässigt avdragsgilla. Det här gör man inte av en slump. Man gör det för att man vill ta klimatansvar, bygga varumärke och vara konkurrenskraftig. Min fråga till statsrådet blir därför: När, , får vi se nya skatteregler som ger företagen en chans att faktiskt klimatkompensera på ett marknadsmässigt sätt? 49 Utbildningsminister (MP): Tack, , för en riktigt bra fråga! Ja, ska vi klara det här måste vi använda alla mekanismer som finns tillgängliga. Det är viktigt att konstatera att dagens regelverk inte omöjliggör klimatkompensation för företagen, men de är inte skattemässigt gynnsamma. Det är definitivt en fråga som man kan komma att titta vidare på när nu de olika utslagen ligger på bordet. Med det sagt vill jag nämna att det finns en parallell diskussion som handlar om hur staten ska nå sina klimatmål. Där vill jag nog ändå ställa en motfråga till och . Under tid i regering var praxis att de utsläppsrätter som våra utsläppsminskningar hade lett till – alltså den sammanlagda utsläppsminskning som klimatarbete hade lett till – såldes. Då kunde utsläppen göras någon annanstans. Den praxisen har vi ändrat. Vi annullerar nu utsläppsrätter. Vi säkrar att svenska utsläppsminskningar faktiskt leder till minskade utsläpp. Jag undrar: Kommer att bibehålla denna nya praxis om tar plats i en ny regering? 50 (C): Ja, , du får komma tillbaka efter valet till frågestund, när du sitter i och Alliansen sitter i regeringsställning. Min fråga till dig som minister var: När får vi se nya skatteregler som faktiskt gör att det går att klimatkompensera på ett marknadsmässigt sätt? Som det är nu betraktas detta som en gåva. Det är det inte. Det är fantastiskt att konsumentmakten har kommit så långt att man ställer krav på företagen att göra dessa överväganden, fatta kloka beslut och ta ansvar för sina klimatutsläpp. Då måste det självklart vara avdragsgillt. När får vi en ny skattelagstiftning på detta område, ? 51 Utbildningsminister (MP): Jag konstaterar att jag svarade på frågan. Detta är relativt nya utslag. De kan definitivt komma att ligga till grund för att göra den typ av översyn av svensk skattelagstiftning som kan vara nödvändig. Ja, det är bra när företag väljer att klimatkompensera, även om det bästa såklart är när man minskar sina faktiska utsläpp och själv gör hemläxan. Då det finns utsläpp ska man försöka kompensera för dem. Det är en av anledningarna till att som stat nu för en annan politik än den som fördes under alliansåren. Det var anledningen till min motfråga. 52 (V): Just nu befinner sig handelsminister statssekreterare i med en delegation svenska företagsledare. Enligt regeringen är resans syfte att främja svenska företags exportchanser i fråga om . Man ska träffa företrädare för olje‑, gas- och transportindustrin. Men läsningen av Amnestys, Human Rights Watchs och rapporter är mörk. Man kritiserar fängslandet av politiska aktivister, bristen på oberoende medier, användandet av tortyr och korruption. Det svenska företaget har skakats av en rättsprocess angående misstänkt korruption i . Det fallet är ännu inte avgjort. I har delegationen från anklagats för mutor och korruption. , som är med på resan, har haft samröre med ett bolag som används för penningtvätt. Trots detta väljer den att resa dit. Man fortsätter med precision att välja ut oljestinna diktaturer, som , och senast . Varför skickar iväg sina medarbetare till den oljestinna diktaturen ? 53 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Som ett led i tron på handelns fördelar för jobbskapande, tillväxt och hållbar utveckling har regeringen utarbetat en exportstrategi som bland annat syftar till att öka exporten till och handeln med de stora tillväxtmarknaderna i till exempel . Resan till kan ses som en del i denna strategi. Som vi ser det finns det intressanta affärsmöjligheter för svenska företag i landet. Det finns en bedömning som Business och de företag som följer med på resan har gjort. Vi har också inför denna resa – och detta ska vara regel i fortsättningen – krävt av svenska företag som följer med att de skriver under ett åtagande om att följa hållbarhetsregler och om att till exempel inte delta i någon form av korruption eller i olagligheter. Om man upptäcker det ska man anmäla det till Business . 54 (V): Det blir en aning komiskt när man först hör prata om utsläppen och sedan hör prata om var man ska föra handelspolitik. Enligt regeringens underlag minskade sin bnp . Det är också en ekonomi som till tre fjärdedelar består av intäkter från olje- och gasindustrin. Regeringen tänker: Där finns framtiden. Där finns de framtida möjligheterna till bra ekonomiska handelsavtal. Frågan blir då: Varför är inga organisationer från civilsamhället med på denna resa? 55 Statsrådet (S): Från regeringens sida ingår det i exportpolitiken och i exportstrategin att vi vill främja och stödja företag i affärsverksamheten utomlands. Det gäller framför allt på komplexa och svåra marknader. Det är anledningen till att vi nu gör en resa till . Regeringens representant, i form av min statssekreterare, följer med. Det är också på det sättet att många oljeländer nu har sett nödvändigheten av att göra om till förnybar energi. Där ligger svenska företag i framkant. Vi tror att vi har något att bidra med. Plan för att minska sexuella trakasserier i skolan 56 (L): anmäls ungefär 100 fall av sexuella trakasserier i svensk skola. Det är en förskräcklig siffra. Men med all sannolikhet är det mycket vanligare än så. En stor del av mörkertalet handlar om att människor tar för givet att det ska vara så här och att vardagen ser ut så. Man vänjer sig vid att det är så här. Det är verkligen förskräckligt. Det är sannolikt en kombination av bristande jämställdhet – grabbar tycker att de ska ta för sig – och dålig ordning i skolan. Kombinationen av bristande jämställdhet och dålig arbetsro innebär att många tjejer får stå ut med att killar tar för sig och tafsar. Den bristande studieron får också andra konsekvenser. Resultaten sänks, framför allt för dem som behöver skolan allra mest. Men detta innebär också sexuella trakasserier. Min fråga till utbildningsminister är: Vilken är planen för att minska buset i svensk skola, för att minska trakasserierna i svensk skola och för att öka arbetsron i svensk skola? 57 Utbildningsminister (MP): Om detta, , är vi helt överens. De modiga vittnesmål som många har delat med sig av visar hur oerhört viktig politiken är för skolan. Det är i skolan som grunden för normer och beteenden sätts. Skolan får aldrig vara en plats där man kränks eller utsätts för sexuella trakasserier. Trygghetsarbetet startar med att det finns tillräckligt med vuxna. Det är därför vi anställer fler i skolan, så att vuxna kan finnas i de miljöer där unga finns. Det handlar om att bygga relationer så att unga berättar om sådant de är med om eller ser och om att man har rätt verktyg för att kunna agera. Det är därför vi bygger upp ett stort fortbildningsprogram, så att man till exempel vet vad man ska göra för att ändra kulturer och miljöer på ett sådant sätt att sexuella trakasserier aldrig underförstått är accepterat. Vi måste också kunna gripa in när något väl sker. Det är en av anledningarna till att vi vill stärka barn- och elevombudets möjlighet att agera mot sexuella trakasserier. 58 (L): Utbildningsministern och jag är väldigt upprörda över detta. Vi är sannolikt lika upprörda. Det handlar även om att se att det inte bara sker trakasserier i skolan utan också utanför, att det är systematik i det hela och att det ibland går riktigt, riktigt illa. har vi fall i svensk skola som är förskräckliga. Vi har bara fått se att våldtäkter har skett på svensk skola och att aktiviteten efter dem inte har stämt överens med det grova brott som det faktiskt är. Det finns en otydlighet i skollagen om rätten att flytta en elev i akuta fall. Anser utbildningsministern att detta bör förtydligas? 59 Utbildningsminister (MP): Jag är alltid beredd att skärpa lagar, men det är också viktigt för mig att vara tydlig gentemot alla landets rektorer, kommuner och andra huvudmän som har ansvar för att skapa trygghet på sina skolor. Lagen ger möjlighet att både stänga av och flytta en elev om det krävs för att garantera andra elevers trygghet. Om detta ska varken vi eller något annat parti sprida oklarheter. Den möjligheten finns, och den ska användas när det är det som krävs för att skapa trygghet. Branschskolor som en del av vuxenutbildningen 60 (S): Min fråga går till statsrådet . Gymnasieskolans kommande försöksverksamhet med branschskolor, som håller i yrkesutbildningsdelar, är en väldigt god idé. Eleverna på yrkesprogrammen kommer då att få en djupare kunskap i just branschernas specialområden. Men vuxna som avslutat ett teoretiskt program på gymnasiet och som inte har en yrkesutbildning skulle också behöva något liknande. Finns det tankar på att utveckla vuxenutbildningen med någon form av branschskoleblock eller -paket eller liknande? 61 Statsrådet (S): Tack, , för denna väldigt viktiga fråga! Vi har en gymnasieskola där ungefär en tredjedel av eleverna går ut utan en fullständig gymnasieexamen. Det är ett stort bekymmer för de eleverna. Det är också ett väldigt stort bekymmer för arbetsgivarna och det svenska arbetslivet. Kompetensförsörjningen blir lidande. I synnerhet gäller detta resultaten från gymnasiets yrkesprogram. Alltför få har sökt de viktiga utbildningarna – utbildningar som leder till jobb som är väldigt eftertraktade på arbetsmarknaden. När vi ser ett sådant sjunkande söktryck – faktum är att det bara är hälften så många som går på yrkesprogrammen jämfört – måste vi agera och göra yrkesprogrammen mer attraktiva. För de unga elever som har gått ut gymnasiet utan en utbildning som ger dem den ställning som de behöver på arbetsmarknaden ska vuxenutbildningen finnas, och där kommer vi att arbeta hårt med att se till att det finns precis just den typen av paketlösningar som efterfrågar. 62 (S): Vuxenutbildningen är ju väldigt bra. Den har dock en nackdel, en svaghet, och det är att de som redan har en avslutad teoretisk utbildning har väldigt svårt att få tillgång till yrkesdelar i vuxenutbildningen. Kan man tänka sig att utveckla någon form av yrkesblock som man paketerar? De har ju redan all teoretisk utbildning, så det de behöver är bara själva yrkesämnena. 63 Statsrådet (S): Just nu arbetar alla kommuner med något som kallas för regionalt yrkesvux, en satsning som är avsedd att se till att vi via vuxenutbildningen kan säkerställa att fler får yrkesutbildning och att arbetslivet får denna eftertraktade kompetens. Det kommer att finnas goda möjligheter. I och med att vi skapar så många fler platser kommer chanserna att öka att få dem också för de ungdomar som har gått på teoretiska program. Dessutom har vi en utredning som just nu ser över hur köreglerna ser ut. Friskolor och följderna av vinstbegränsning 64 (KD): Jag vill ställa min fråga till utbildningsministern. Salsa är ju en modell som använder för att jämföra skolors betygsresultat utifrån den specifika skolans elevunderlag, bland annat med avseende på föräldrarnas utbildningsnivå och andelen nyinvandrade elever. av landets alla grundskolor är friskolor. Men om man går igenom Salsavärdena för alla skolor visar det sig att bland dem som har de högsta Salsavärdena, alltså de bästa betygsresultaten med hänsyn taget till elevunderlaget, är friskolor. Många av de här skolorna är vinstdrivna skolor och kommer att ha stora problem att få ihop sin fortsatta verksamhet om det förslag om vinstbegränsning som regeringen förbereder införs. Min fråga till är därför: Hur blir svensk skola bättre av att regeringen gör det svårare för dessa högpresterande skolor att fortsätta sin verksamhet? 65 Utbildningsminister (MP): Tack, , för frågan! Det är viktigt att det finns olika skolor med olika profiler så att jag har möjlighet att gå på en skola som just ger mig de bästa möjligheterna ut i livet. Det är också viktigt att vi är trygga med dem som får vårt absolut viktigaste välfärdsuppdrag: att ge våra barn en bra skola. Därför behövs det tydliga och klara regler för dem som får ansvaret att driva en friskola. Om detta är vi nog i grunden överens. Då behöver man en diskussion om vilka de reglerna ska vara. Vad jag tycker, efter att vi till exempel har sett skolor som i princip tömts på pengar och lämnat eleverna utanför med en lapp på dörren som säger ”ledsen, jag konkade skolan, hoppas du hittar en annan plats”, är att en av de reglerna bör vara att man har ordning och reda på de skattepengar som går in i verksamheten. Det som du och jag lägger in i verksamheten ska också komma fram till eleverna och skapa kvalitet. Det är det som är tanken med de regler som regeringen just nu förbereder och som sedan kommer att läggas på bord för beslut. 66 (KD): Det första som utbildningsministern säger tycker jag är lovande, det vill säga att det behövs olika typer av skolor för att eleverna är olika och har olika behov och så vidare. Frågan är bara hur detta går ihop med det förslag om vinstbegränsning som regeringen förbereder. Vi vet ju att en konsekvens av detta kommer att vara att en väldigt stor andel av de friskolor som verkar i landet inte kommer att kunna fortsätta göra det om en sådan här bestämmelse införs. 67 Utbildningsminister (MP): , jag vet att väldigt många av dem som driver friskolor i gör det av helt andra skäl än att man vill tjäna grova pengar på det. Man vill inte skicka pengar till skatteparadis, utan man vill skicka kunskap in i eleverna. Jag är därför övertygad om att dessa aktörer är beredda att ställa upp på ett regelverk som garanterar att skattepengar som går in i verksamheten, dina och mina pengar, faktiskt ska användas till att ge eleverna den allra bästa utbildningen. Hanteringen av sexuella trakasserier på universitet och högskolor 68 (M): Jag har en fråga till forskningsminister . Den rör det som har hänt där vi alla har uppmärksammats på metookampanjen. Vi har kunnat ta del av fruktansvärda, upprörande berättelser om personer som upplever sig ha blivit sexuellt trakasserade eller till och med utsatta för rena övergrepp. I samråd med min praoelev tyckte vi att det här var en viktig fråga att ställa. I dagens finns det nämligen en artikel som visar på att universitet och högskolor inte tar sitt ansvar. Det här är en verksamhet där det finns 400 000 studenter och 75 000 anställda, men bara tio elever har blivit avstängda . Det är förvånande siffror. Jag vill därför fråga ministern vad hon avser att göra för att universitet och högskolor också ska ta sitt ansvar när det kommer till dessa frågor. 69 Statsrådet (S): Tack, , för en väldigt, väldigt angelägen fråga! Jag blev, precis som du, oerhört upprörd över detta. Jag vill ändå säga att detta är någonting som vi började jobba med redan under att metookampanjen startade just för att ta reda på hur det faktiskt ser ut inom universitets- och högskolevärlden, för det är precis som säger: Det här är statens största verksamhet. Det är många anställda och ännu fler studenter, och alla har rätt att kunna både fullfölja sitt arbete och också fullfölja sina studier utan rädsla för trakasserier eller sexuellt ofredande. Så är nog inte fallet, vilket de här berättelserna och även många andra vittnat om.