prot · H409121 · 2017-06-08 00:00:00 — Som uppdragen är riktade ska de stora delarna redovisas . Är det då korrekt uppfattat att vi inte kan förvänta oss någon förändring av lagstiftningen under detta år och sannolikt inte heller från och med ? 48 Statsrådet (S): Som , som faktiskt är lagstiftare, vet måste man lägga fram lagförslag av kvalitet och som håller för granskningar av till exempel Lagrådet. För att få ett sådant kvalitetsmässigt underlag har jag beställt olika underlag som ska komma . Dessa kommer vi att ta del av skyndsamt. Om vi ser att vi behöver förändra lagen kommer vi att vara beredda att göra det så fort det bara går. Det finns ingen anledning att dröja. 49 (S): Vid dagens sammanträde i försvarsutskottet fick utskottet en information om försvarsmaktsövningen 17, som kommer att gå av stapeln mellan veckorna 37 och 39. Övningen är den största i sitt slag och inkluderar samtliga stridskrafter och medverkan från en rad andra myndigheter. Man brukar ju säga att övning ger färdighet, och på det försvarspolitiska området har övning också en säkerhetspolitisk signalverkan. Min fråga är: Hur ser försvarsministern på värdet av denna övning, och vilka säkerhetspolitiska signaler skickar vi med 17? 50 Försvarsminister (S): Först och främst handlar övningen om att öka svensk försvarsförmåga, att öka förbandens kompetens och kapacitet. Med 19 000 soldater, flyg, armé och marin är det den största övningen . Det är en oerhört fin övning där 40 myndigheter är inkopplade också på den civila sidan. Den kommer att ge bra underlag för att utvärdera både styrkor och svagheter inom ramen för det svenska totalförsvaret. Detta är grunden för övningen. Det är också ett scenario som handlar om försvar av . Tillsammans med inbjudna gäster från nordiska länder, , , och kommer övningen att omfatta detta scenario. Ytterst handlar det om att signalera svensk suveränitet och svensk militär kapacitet och att vi bygger militär förmåga. 51 (S): Under kommer värdlandsstöd att övas, det vill säga möjligheten att ta emot militärt stöd från andra nationer och att stödja dessa förband med exempelvis skydd och logistik. Vad anser försvarsministern om dem som menar att detta med värdlandsstöd och övningar med bland annat Natoländer snarare riskerar att öka spänningarna i vårt närområde och exponera för ökad risk? 52 Försvarsminister (S): Det är riktigt att vi kommer att öva på att ge och ta emot hjälp och stöd enligt det beslut som har fattats med mycket bred majoritet i . Vilka scenarier och vilken övningsverksamhet vi väljer är helt vårt eget beslut. Vi har en offensiv agenda som ytterst handlar om respekt för svensk nationell suveränitet. Det är ingenting som andra länder kan göra anspråk på att vara med och besluta om. Det handlar om att skapa stabilitet och långsiktighet i vår del av . Vi bidrar inte till ökade spänningar. Mål för daglig rörelse i skolan 53 (MP): lades hälsa till i skolans idrottsämne. beslut följdes dock aldrig upp av åtgärder som talade om vad man skulle göra med detta extra. Skolinspektionen har visat att ämnet hälsa är styvmoderligt behandlat. i en unik studie med rörelsedetektorer att av flickorna och av pojkarna rör sig i tillräcklig utsträckning. Bland forskarna råder stor enighet om att det behövs minst pulshöjande aktivitet för att främja god hälsa, minska risken för kroniska sjukdomar och förebygga för tidig död. Regeringen har tagit initiativ till att utöka antalet timmar för idrott och hälsa, och därför är det angeläget att man har tydliga mål. Mot bakgrund av det undrar jag om utbildningsminister är beredd att ha ett uttalat mål om daglig mobilitet i läroplanen för idrott och hälsa. 54 Utbildningsminister (MP): Jag tackar för frågan. I läroplanen står det att skolor ska sträva efter att elever ska röra sig . Det står där av en anledning. Vi vet att barn som rör sig inte bara grundlägger goda vanor och att det är bra för folkhälsan, utan de lär sig också bättre. Barn som rör sig har lättare att koncentrera sig också på dagens sista lektion. Det är såklart en stor vinst för skolan eftersom det underlättar möjligheten att vara en bra lärare när barnen kan koncentrera sig på lektionerna. När vi nu utökar antalet timmar i idrott och hälsa kommer vi också att försöka stärka läroplanens skrivningar om daglig rörelse så att det inte bara blir ord utan också verklighet och så att man har planer för hur man ska säkerställa att alla barn rör sig. Det kan till exempel handla om att man på vissa raster lägger ifrån sig mobiltelefonerna och leker lekar som alla är med i. 55 (MP): Jag tackar ministern för svaret och välkomnar att det blir ett tydligt mål om aktiv mobilitet. Trafikanalys visar att cyklandet till skolan har minskat . Utvecklingen här går alltså i motsatt riktning. Jag välkomnar därför att regeringen har tagit initiativ till en samling för daglig rörelse. Då krävs också att man cyklar till och från skolan. Det är mycket som ska hända under skoltid, men det viktigaste är att grundlägga en vana att man förflyttar sig genom aktiv mobilitet. Är ministern beredd att verka för det? 56 Utbildningsminister (MP): Det enklaste sättet att lösa detta skulle givetvis vara att alla barn som kan ta sig till skolan för egen maskin gör det. Många familjers förklaring till att de inte längre cyklar eller går till skolan är att de är oroliga för den dåliga trafiksituationen vid skolan. När man frågar varför trafiksituationen är så dålig blir svaret att alla kör bil till skolan. Detta skulle kunna lösas med något annat på en del ställen. Ja, detta skulle kunna bli bättre, men det är inte skolan som ska ansvara för hur det görs. 57 (M): För ungefär en månad sedan var vi moderater i försvarsutskottet i . Bland annat träffade vi företrädare för hamn. hamn är en av våra viktigaste hamnar för att få in förnödenheter av olika slag i . Företrädarna uttryckte en stor oro över att Försvarsmakten inte har något minröjningsfartyg på eftersom alla är placerade på östkusten. Skulle hamnen mineras innebär det stora bekymmer, och vi skulle bli ordentligt avskurna. Det handlar inte bara om hamnen utan om farvattnen utanför hamn och mellan och . Vad är försvarsministerns intresse i denna fråga? Hur ser han på skyddet av hamn? 58 Försvarsminister (S): Jag avser inte att gå in och diskutera detaljer i Försvarsmaktens operativa planering. Det skulle glädja en del personer i alltför stor utsträckning om jag skulle ge mig in i den typen av ministerstyre. Det skulle resultera i olika aktiviteter här i . Jag kan dock säga så mycket som att hamn har ett stort strategiskt värde för på olika sätt, i både fredstid och eventuella orostider. Jag är väl medveten om den roll som hamn har vad gäller förnödenheter till och även dess betydelse för . I samband med försvarsmaktsövningen kommer också att vara föremål för viktig övningsverksamhet eftersom det är ett strategiskt område. Men jag har som sagt inte möjlighet att gå in på just den operativa planeringen. 59 (M): Jag får ofta svaret av försvarsministern att han är rädd att jag eller någon annan ska KU-anmäla honom. Det är viktigt att vi ser till vår mest betydelsefulla hamn. lever vi i ett just in time-samhälle, och vi är beroende av att vissa förnödenheter kommer in. är bra, men vi kommer fortfarande inte att ha några minröjningsfartyg på , vilket jag beklagar. 60 Försvarsminister (S): Oavsett hur det var med svaret är det som det är. Jag kan inte utöva ministerstyre och uttala vilken typ av fartyg som jag anser att Försvarsmakten ska förlägga till . Jag kan dock säga så pass mycket att jag är väl medveten om situationen. Det som ledamoten presenterar om hamns betydelse är inte direkt någon nyhet. Jag tror dock att vi delar uppfattningen om hamnens strategiska betydelse. Förbud mot svenska flaggan på skolavslutning 61 (SD): Min fråga går till utbildningsminister . Statsrådet och jag brukar kunna hålla en trevlig ton när vi samtalar här, för vi är överens om att skolan behöver all hjälp den kan få. Men just nu är magister ganska irriterad. I går läste jag i att förbjuder sina elever att fira skolavslutningen med svenska flaggan när de springer ut. Vilken lag använder sig skolan av? Är det skollagen, kommunallagen eller rikes lag? Troligtvis ingen, utan det är bara en åsikt. Sist jag tittade bodde vi i , och vi är stolta över vår flagga. Vi ska spela en fotbollsmatch som jag hoppas att vi vinner. Jag tycker att ledningen ska ta en allvarlig funderare på om man verkligen ska driva en skola. Vi har ju möjlighet att dra in tillståndet. Tycker vår svenska utbildningsminister att det är okej att tvinga elever att avstå från att fira sin skolavslutning med svenska flaggan? 62 Utbildningsminister (MP): Jag känner inte till bakgrunden till detta beslut, men jag tror inte att svensk skola blir bättre för att vi i snabbt som attan efter att ha blivit irriterade när vi läst lokaltidningen bestämmer hur rektorer ska fatta beslut på sin skola. Jag avböjer därför att svara på frågan. 63 (SD): Jag hade en förhoppning om att vi skulle skicka en tydlig signal till om vad tycker, men frågan kvarstår. Jag ville i alla fall få uttrycka min åsikt om vad jag tycker om möjligheten att få fira med svenska flaggan. Låt mig gå över till den rapport om lärarnas sjukskrivningstal som släpptes . Här har vi extremt många lärare. Jag har själv jobbat i verksamheten och vet hur det går till. Man går till skolan även om man är sjuk, smittar och borde vara hemma. har föreslagit att karensdagen ska slopas för skolpersonal. Vad tycker utbildningsministern? 64 Utbildningsminister (MP): Vi jobbar hårt för att minska stressen i läraryrket. Det är en ganska stor del av det jobb regeringen gör för friskare arbetsplatser. Det finns också en ramöverenskommelse mellan lärarnas arbetsgivare och lärarnas man ska driva detta arbete vidare. Jag har inte gått in i diskussioner om karensdagen, och jag inser till fullo vilken problematik det är att bryta ut en arbetskategori från de regler som finns. Det är dock oerhört viktigt att vi kommer åt det som är roten till de flesta sjukskrivningar, nämligen stressen. Fortbildning för lärare som arbetar med nyanlända 65 (M): Jag har också en fråga till statsrådet . I går levererade utredaren en av de kanske viktigaste utredningar som denna regering har tillsatt, nämligen den om stärkt stöd till nyanländas skolgång. Att fler nyanlända får en bättre skolgång och snabbare kan komma in i svenska samhället och på arbetsmarknaden är avgörande för att ska klara integrationen . Att brygga över den klyfta vi har på arbetsmarknaden mellan utrikes födda och svenskfödda borde vara den mest prioriterade frågan för vilken regering som helst just . För att skolan ska klara av att sköta sin del av det uppdraget är språket A och O, vilket också utredaren konstaterar. Det innebär i sin tur att det krävs att lärarna får rätt kompetens för att se till att eleverna kan tillgodogöra sig en språkutbildning. Är regeringen redo att göra ändringar i lärarutbildningen för att säkra att alla lärare får den kompetens som behövs? 66 Utbildningsminister (MP): Språkkompetens är någonting som förstärks i lärarutbildningarna runt om i . Vi har också gjort en stor insats för att förbättra villkoren för lärare när det gäller att läsa in specifikt behörigheten i svenska som andraspråk. Skolorna får större ersättning för att ge sina lärare den kompetensen. Därutöver har vi, genom försorg, byggt ett stort fortbildningsprogram där man har möjlighet att till exempel få kompetens som är nyttig att använda i flerspråkig verksamhet. En del som pekar på och som är särskilt viktig att lyfta fram är behovet av studiehandledning. Vi vet hur viktigt det är för elever att kunna fortsätta få sin undervisning på det skolspråk som man kommer från och hur mycket det enklare det då blir att lära sig svenskan. Därför lägger utredaren fram ett förslag om att stärka studiehandledningen. Det är ett förslag som vi kommer att titta särskilt på när det skickats ut på remiss. 67 (M): Tack för det, statsrådet! Det är väl att regeringen har gjort insatser för att göra det ekonomiskt möjligt för skolor att släppa ifrån sig lärare så att de ska kunna språkkompetensutveckla. Problemet är bara att ingen rektor är villig att släppa ifrån sig den personal som man väl behöver och använder om man inte kan få tag i några vikarier. har föreslagit att svenska som andraspråk ska bli en ordinarie del av lärarutbildningen. Vi har också föreslagit att man borde se till att utbildningen ska finnas både som distanskurs och som sommarkurs, för att det ska finnas en praktisk möjlighet för lärarna att ta del av detta. Är det något som regeringen här och kan vara villig att se över? 68 Utbildningsminister (MP): Vi gör det som är möjligt för att stärka möjligheten att få flerspråkig kompetens. Det är något som man har stor nytta av. Jag tror att alla lärare kommer att behöva det, i varierande utsträckning, . Flerspråkighet och den kompetensen handlar om att man möter elever som talar olika språk hemma men också om att man där kan hitta verktyg för att nå en del av de elever som vi har haft svårt att nå och hjälpa i svensk skola, trots att de talar svenska hemma. Man kan hitta verktyg som gör att de knäcker språkkoderna och därmed får lättare att lära sig. Bedömningsstödet i årskurs 1 69 (M): Utbildningsministern gör rätt i att stå kvar. Min fråga är nämligen till honom. Frågan kommer egentligen inte från mig utan från en lärare som har skickat den till statsrådet och men inte fått något svar. Det gäller bedömningsstöd i årskurs 1. Det var vi överens om att införa. Det här gäller mer hur det har införts. Det går nämligen inte att göra digitalt, vilket har lett till mycket kopiering och massor med extra administration för lärare. Det tar tid, som egentligen skulle behöva läggas på att utveckla undervisningen och på att stötta eleverna. Det innebär också att lärarna inte kan analysera elevernas resultat aggregerat, på ett enkelt sätt, och huvudmännen kan inte heller ta del av resultatet för att använda det i det systematiska kvalitetsarbetet. Hur kunde något som skulle underlätta och hjälpa bli så fel? Hur ska det här gynna eleverna? Och inte minst, hur rimmar det här med utbildningsministerns ambitioner när det gäller att minska lärarnas administration? 70 Utbildningsminister (MP): Låt mig först säga att det inte går att beskriva insatsen som att den har blivit ”så fel”. Den ger ett stöd. Genom att göra en bra kartläggning av barnen tidigt kan man se vilka insatser de unga eleverna behöver för att kunna lämna lågstadiet med de kunskaper de sedan behöver för att klara andra ämnen. Det är helt rätt sätt att jobba. Och vi kommer att gå vidare med en läsa-skriva-räkna-garanti, vilket vet. När det gäller digitalisering vore det såklart mycket bättre om det fanns möjlighet att göra bedömningsstödet digitalt. Det enkla svaret på varför det inte har fungerat från början är att det handlar om hur man har styrt myndigheten . Den myndigheten har varit styrd genom många snabba och olika uppdrag. Och det har lett till att man inte har den typ av digitala miljöer som skulle underlätta för att göra bedömningsstöden digitala. Vi hoppas att det kommer att bli enklare i och med digitaliseringen av nationella prov. 71 (M): Digitaliseringen av nationella prov ligger tyvärr väldigt långt fram i tiden, så som har planerat. Det hade underlättat för de lärare som har möjlighet att använda digitala verktyg om det hade funnits möjlighet att använda sådana när det gäller bedömningsstöd. Tycker utbildningsministern att det är rimligt att lägga på lärarna mer administration i stället för att avvakta och se om man kan få ordning på en digital miljö? Om det skulle kunna genomföras skulle man kunna använda det i det systematiska kvalitetsarbetet, även på huvudmannanivå. 72 Utbildningsminister (MP): Ja, det är rimligt att vi gör uppföljningar av eleverna tidigt, så att vi kan använda resultatet för att se till att eleverna får rätt stöd . Jag är beredd att göra mycket för att minska den administrativa arbetsbördan i skolan. Vi har kommit överens om att göra två av de nationella proven frivilliga och att förbättra reglerna för särskilt stöd. Vi kan gå vidare med fler insatser för att minska den administrativa arbetsbördan. Digitalisering är en viktig del av det. Men vi får inte använda det som argument för att inte ge eleverna stöd tidigt, för det behövs. 73 (S): Min fråga går till statsrådet . De sociala trygghetssystem som vi har i vårt samhälle och som garanterar att det finns ett skyddsnät vid olika svårigheter är betydelsefulla för människors trygghet. En viktig del är ekonomiskt bistånd, där försörjningsstöd utgör en del. Det har skett förtydliganden och förändringar för dem som, av olika skäl, behöver ansöka om försörjningsstöd . En sådan förändring är att det ställs samma krav på den person som söker försörjningsstöd när det gäller att kunna stå till arbetsmarknadens förfogande som det gör på den person som söker a-kassa. Med anledning av det vill jag fråga statsrådet: andra krav anser statsrådet att det är rimligt att ställa på en person som söker försörjningsstöd? 74 Statsrådet (S): Jag vill tacka ledamoten. Jag tycker förstås att det är rimligt att de som kan arbeta ska stå till arbetsmarknadens förfogande. Jag vet också att kommunerna, enligt socialtjänstlagen, kan erbjuda möjligheter till olika former av praktik och den sortens sysselsättning. Det gör också majoriteten av kommunerna. Det är också viktigt att det ställs samma krav på eller förväntas samma sak från kvinnor som från män. Om man är en del av ett par, är gift och har barn, ska det inte vara på det sättet, vilket det ibland har rapporterats om, att frågan om att stå till arbetsmarknadens förfogande bara ställs till en part, det vill säga till mannen och inte till kvinnan. Jag kommer att ta reda på ännu mer om det. Jag vill verkligen säkerställa att det inte sker. 75 (S): Jag vill tacka för svaret. Jag är glad att ministern väljer att lyfta fram jämställdhetsperspektivet. Jag har en annan, liten, fråga. sägs det att lönerna drar iväg väldigt i samhället, men den som har försörjningsstöd halkar efter och får allt mindre i relation till den som arbetar. Det är man naturligtvis inte särskilt glad över. Kan ministern säga något om tankarna kring hur beräkning av detta stöd sker? 76 Statsrådet (S): Försörjningsstöd ska vara ett tillfälligt stöd i livet. Man ska få insatser från samhället för att , och helst snart, kunna försörja sig själv. Under den tiden ska man kunna leva på en skälig levnadsnivå. Det är inte minst viktigt att de barn som finns i de här familjerna ska kunna leva ett rimligt liv. Vi tittar på frågan och följer försörjningsstödet. Jag är också glad att arbetsmarknaden går bra just nu och kan inkludera allt fler. 77 (M): Den här regeringen har redan höjt skatterna med 40 miljarder. Och går man vidare med förslag om fler skadliga skatter. Trots att riksdag har sagt nej till en flygskatt går regeringen vidare med ett förslag som dömts ut av de flesta remissinstanser och som slår hårt mot jobb och tillväxt. Regeringens flygskatt har en marginell klimateffekt, som till och med har dömt ut. Men flygskatten skadar konkurrenskraft, tillgänglighet och jobb i stora delar av . Svenskt flyg ska tydligen straffbeskattas – kosta vad det kosta vill. Jag vill fråga statsrådet : Hur är förslaget om flygskatt förenligt med regeringens mål om EU:s lägsta arbetslöshet ? Och är det rimligt att regeringen medvetet går emot vad en majoritet i den här kammaren har uttryckt? 78 Utbildningsminister (MP): Den politiska debatten i världen håller just nu på att delas. Den delas mellan dem som tror att ekonomisk framtid och nya jobb handlar om att slippa göra någonting för klimatet, om att rädda jobben inom kolkraften och om att rädda jobben inom gamla sektorer och dem som säger att det finns ett nytt samhälle om hörnet, att det kan växa fram nya jobb om vi satsar på klimatet och att det kan växa fram nya jobb när vi investerar i mer hållbara lösningar och bättre transporter och när vi ser till att vi kan mötas mer digitalt när vi ser till att vi får snabba tåg i länder som . Det blir tydligt vilken av dessa sidor som finns på. Det är riktigt att vi behöver flyg i . Vi behöver också snabba tåg, vilket är emot. Jag tycker att en grundläggande princip när vi inför nya skatter ska vara att de ska leda till att vi får en bra klimateffekt. Flygskatten har det. Det är märkligt att flyget är skattebefriat jämfört med tåget och bilen. 79 (M): Jag respekterar många argument i denna debatt. Men vi måste sluta sprida myten om klimateffekten i fråga om denna nationella flygskatt. Nationella flygskatter gör att flyglinjer flyttar utomlands. ökar sin trafik, och minskar sin trafik. Och plötsligt har vi exporterat koldioxidutsläpp, medan vi tappar i konkurrenskraft och tillgänglighet. Varför talar regeringen inte om sanningen bakom denna politik, alltså att klämma människor på pengar och minska folks resande? 80 Utbildningsminister (MP): Jag tycker att det vore bra om tåget var billigare än flyget. Jag tycker att det vore bra om tåget kunde gå snabbare än bilen. Och jag tycker att det vore bra om satsade på höghastighetståg. Det är någonting som vår regering kommer att göra. vill i stället se till att belägga nya tåglinjer med något slags framtidsförbud. Tågen ska inte få köra för snabbt. Jag tycker också att det vore bra om det flyg som vi behöver – vi kommer att behöva flyg också – betalar sina miljökostnader. är det ett skattefrälse. Flygskatten skulle innebära att vi minskade klimatutsläppen med . 81 (S): Min fråga riktar sig till statsrådet . Regeringen vill att hela landet ska leva – i detta arbete är förstås jobbpolitiken mycket viktig – och att bland annat statliga jobb ska återutlokaliseras i landet. läste jag tidningen hemma i . Där stod det att statsrådet hade sagt att har påverkat svensk politik. Det var munter läsning, och det hör samman med att Arbetsförmedlingen har beslutat att öppna ny verksamhet som innebär 100 nya statliga jobb i . Det är förstås mycket glädjande. Min fråga handlar just om vad statsrådet menar med att har påverkat svensk politik. Statsrådet får gärna utveckla detta resonemang. 82 Statsrådet (S): Det största ögonblick som jag har varit med om under mina år som statsråd var när jag besökte i samband med att planerade att lägga ned kontoret där och på åtta andra orter. I mötte jag människor som kände engagemang, som gjorde ett fantastiskt jobb i och som opponerade mot den centraliseringslogik som gällt i och som handlade om att de statliga jobben ska koncentreras till . Jag och den övriga regeringen satte igång ett arbete efter den diskussion i som handlar om att omlokalisera statliga jobb från till andra delar av landet, att förstärka den statliga servicenärvaron runt om i landet och att bryta den trend som var den dominerande trenden i förvaltningspolitiken under regeringsår, nämligen centralisering till . Staten måste ta ansvar för att hålla ihop . 83 (S): Jag tackar statsrådet för svaret. Detta är ett mycket viktigt arbete, det måste jag verkligen understryka, inte minst när det gäller debatten om stad och land men också rent konkret när det gäller arbetstillfällena och framtidstron i hela regionen. Det är ett mycket bra exempel. Regeringen har också sagt att man ska flytta fler myndigheter ut till fler delar av landet. Jag undrar hur det går med detta och när det blir verklighet. 84 Statsrådet (S): Utöver förstärkningar av närvaron inom myndigheter som redan är närvarande i de delar av landet som har fått en försämrad statlig närvaro jobbar vi nu med att omlokalisera hela myndigheter eller myndighetssäten från till andra delar av landet. Vi har redan fattat beslut om tre statliga myndigheter som omlokaliseras från eller som har fått beslut om omlokalisering från till andra delar av landet. Men vi kommer att fatta beslut om fler myndigheter . Detta är viktigt för sammanhållningen. Åtgärder mot barnäktenskap och hedersrelaterat våld 85 BORIANA (M):