prot · H50945 · 2017-12-07 00:00:00 — Regeringens politik att satsa på landsbygden med ena handen och ta tillbaka desto mer med andra handen är varken rimlig eller ärlig. Man påstår att man lägger ut ca 1 miljard mer i sin budget än vi gör i vår. Men vad planerar man att ta med andra handen? Jo, det mångdubbla. Där pratar vi om nya bränsleskatter – för indexuppräkningen på bensin och diesel. Vi pratar om lastbilsskatter som kan kosta och landsbygd 4–. Vi pratar om flygskatter som kommer att äventyra våra regionala flygplatser och minska attraktionskraften i att utveckla hela . Det handlar om minst 1 miljard. Man planerar nya reservat. Man planerar politisk styrning av produktionen med nya regler som begränsar möjligheterna att producera mer svensk mat. Man ger mindre pengar till våra vägar, som är nödvändiga för att landsbygden ska fungera. Däremot planerar man nya höghastighetståg, som enligt alla uträkningar är olönsamma. Detta tänker man satsa på i stället för att underhålla och sköta om den befintliga järnvägen och bygga ut den – den som vi är beroende av och som måste fungera. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Att Socialdemokraterna tror att 175 miljoner till beredskapsjobb, att röja sly i igenväxta vandringsleder och i misskötta statliga reservat, skulle vara lösningen på landsbygdens problem är ju bara pinsamt. Med vår politik tänker vi moderater förbättra förutsättningarna att producera mer svensk mat på våra åkrar, vilket skapar jobb, medan Socialdemokraterna med sin politik planerar att röja sly på de igenlagda åkrarna. Valet är ert, lyssnare och väljare – vill ni ha en levande landsbygd med ökad matproduktion eller en landsbygd som växer igen och dör av nya skatter och regelverk i den socialdemokratiska politiken? Det finns fler problem på landsbygden som måste belysas. Vi har en vargpopulation som är betydligt större än en gång har fattat beslut om. Det hämmar de tankar vi har med livsmedelsstrategin för att öka matproduktionen i landet. Det hämmar folk som vill skaffa tamboskap, och det hämmar jakten på landsbygden. Självklart måste vi ha en vargstam, men den måste vara rimlig så att landsbygden klarar av den. En fråga till Socialdemokraterna: Hur många vargar anser ni att vi behöver för att få en levande landsbygd? Vi moderater vill flytta vargfrågan och viltvården till en ny viltmyndighet, men regeringen motarbetar detta. Vargen borde också flyttas från EU:s rödlista till listan på jaktbart vilt. Inte heller här har regeringen levererat någonting. Regeringen motarbetar den småskaliga vattenkraften på landsbygden. Trots att det strider mot energiöverenskommelsen har regeringen inte underlättat tillståndsgivningen för de små kraftverken. Detta hotar nu de gamla kvarnarna, elverken och sågverken på landsbygden. Vi moderater vill lätta på strandskyddet så att fler kan bygga och bo vid våra sjöar. Detta skulle skapa jobb och tillväxt i hela landet. Regeringen har inte gjort någonting för underlätta sådan byggnation. Att bönder ska behöva vänta på EU-utbetalningar är helt orimligt. En annan fråga är Lantmäteriet. Man får vänta för att få en förrättning på en byggnation, vilket är helt orimligt. Detta borde regeringen självklart ha gjort någonting åt. Vi moderater vill tillåta gårdsförsäljning, vilket Socialdemokraterna och säger nej till. Det skulle kunna ge många nya jobb ute på landsbygden. Vi har stor potential att öka vår matproduktion i och vår export av livsmedel. Med ökad svensk matproduktion blir vi också självförsörjande om vi skulle råka ut för en avspärrning eller krig. tror på och vill utveckla de gröna näringarna. Avslutningsvis vill jag upprepa att jag tycker att livsmedelsstrategin var bra. Den pekar på att vi ska öka matproduktionen i och stärka konkurrenskraften för de gröna näringarna. Men om det ska lyckas i , fru talman, krävs det en helt ny regering som verkligen vill detta. Areella näringar, landsbygd och livsmedel I detta anförande instämde (M). (forts. § 11) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 9 Beslut om ärenden som slutdebatterats NU3 Utgiftsområde 21 Energi 2. res. 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 22 MP, 18 V, 1 - : 39 SD, 1 - Avstod: 74 M, 19 C, 16 L, 14 KD Frånvarande: 13 S, 9 M, 7 SD, 2 MP, 3 C, 3 V, 3 L, 2 KD, 3 - KU6 En strategi för arbetet med mänskliga rättigheter i Punkt 4 (konvention nr 169 om ursprungsfolk och stamfolk) 2. res. 2 (V) 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 74 M, 39 SD, 21 MP, 19 C, 16 L, 13 KD, 2 - 2: 1 MP, 18 V Frånvarande: 13 S, 9 M, 7 SD, 2 MP, 3 C, 3 V, 3 L, 3 KD, 3 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 10 Beslut om ärende som slutdebatterats vid dagens sammanträde UU4 Kommissionens arbetsprogram 2018 Punkt 1 (Övergripande om arbetsprogrammet) Utskottets förslag till beslut med godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 1 (SD) 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag till beslut med godkännande av utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 74 M, 22 MP, 19 C, 18 V, 16 L, 13 KD, 1 - 1: 39 SD, 1 - Frånvarande: 13 S, 9 M, 7 SD, 2 MP, 3 C, 3 V, 3 L, 3 KD, 3 - Punkt 4 (En fördjupad och mer rättvis inre marknad med en stärkt industribas) Utskottets förslag till beslut med godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 4 (S, MP) 122 för res. Kammaren biföll utskottets förslag till beslut med godkännande av utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 74 M, 39 SD, 19 C, 16 L, 13 KD, 1 - 4: 99 S, 22 MP, 1 - Avstod: 18 V Frånvarande: 13 S, 9 M, 7 SD, 2 MP, 3 C, 3 V, 3 L, 3 KD, 3 - (S) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 6 (Ett område för rättvisa och grundläggande rättigheter som grundar sig på ömsesidigt förtroende) Utskottets förslag till beslut med godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 8 (L) 16 för res. Kammaren biföll utskottets förslag till beslut med godkännande av utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 74 M, 22 MP, 19 C, 13 KD, 1 - 8: 16 L Avstod: 39 SD, 18 V, 1 - Frånvarande: 13 S, 9 M, 7 SD, 2 MP, 3 C, 3 V, 3 L, 3 KD, 3 - Punkt 7 (En starkare global aktör) Utskottets förslag till beslut med godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 10 (V) 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag till beslut med godkännande av utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 74 M, 22 MP, 19 C, 16 L, 13 KD, 1 - 10: 18 V Avstod: 39 SD, 1 - Frånvarande: 13 S, 9 M, 7 SD, 2 MP, 3 C, 3 V, 3 L, 3 KD, 3 - § 11 (forts. från § 8) Areella näringar, landsbygd och livsmedel (forts. MJU2) 95 (SD): Areella näringar, landsbygd och livsmedel Eftersom budgetramen redan är beslutad av kommer vi i att avstå från att delta i beslutet om miljö- och jordbruksutskottets förslag till anslag under punkt 2 i betänkandet. Vi väljer i stället att lämna ett särskilt yttrande med våra budgetförslag. Vi har en rödgrön socialistisk regering som är inne på sitt fjärde år – det riksdagsår som föregår valet . Låt oss alla konstatera att en sådan budget i regel brukar kännetecknas av valfläsk och ouppfyllda löften, oavsett politisk färg på regeringen. Denna budget är knappast något undantag. Det kan konstateras att växtskyddsmedlet glyfosat i vårt nordiska klimat är en absolut nödvändighet för många konventionella jordbrukare. Ett förbud skulle innebära att den svenska produktionen av livsmedel fortsatt skulle sjunka som kostnaderna för spannmålsodlingen skulle bli högre än vad de är . Regeringens hanterande av frågan kring glyfosat men även GMO i visar tydligt att regeringens miljöpolitik och en positiv utveckling för jordbruket är direkt oförenliga. satsas det stora resurser i regeringens budget på att omvandla konventionellt jordbruk till ekologiskt, vilket är ännu ett bevis på en ogenomtänkt miljöpopulism med mindre miljönytta. Vi är av den åsikten att marknaden ska styra hur stor andel av jordbruket som ska vara ekologiskt, inte staten. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Vi anser att behöver öka sin livsmedelsproduktion. Det långsiktiga målet måste vara att de livsmedel som konsumeras i också produceras här i största möjliga utsträckning. tillför därför ytterligare medel i åtgärder för att förstärka en konkurrenskraftig svensk livsmedelssektor. Trots en rådande högkonjunktur har en förhållandevis hög arbetslöshet när det gäller invandrare med låg eller ingen utbildning. I den politiska debatten framförs främst två förslag för att få ordning på detta. Det ena förslaget går ut på att utbilda de nyanlända invandrarna. Det andra förslaget går ut på att på olika sätt sänka trösklarna in till svensk arbetsmarknad genom att sänka krav eller löner. I sin iver att skyffla över de stora problem som invandringen och den bristande integrationen utgör stoppar regeringen in budgetmedel i verkningslösa arbetsmarknadsprojekt och så kallade enkla jobb. Ett exempel är satsningen på gröna jobb som riktar sig till och . Regeringen har i sin iver att dölja arbetslösheten bland nyanlända gått så långt att man är villig att stå för hela lönekostnaden och ålägger myndigheter att samarbeta med Arbetsförmedlingen för att hitta på arbetsuppgifter. ingår även ett handledararvode för varje person. Trots alla dessa ekonomiska incitament kvarstår faktum att sysselsättningsgraden bland utrikes födda enligt SCB är . Sysselsatt innebär enligt SCB två timmars arbete eller motsvarande studier i sfi, svenska för invandrare. Det är tyvärr så att nyanlända som grupp inte har en relevant kunskap eller kompetens för att komma in på den svenska arbetsmarknaden. är en kunskapsnation och ska så förbli, tycker vi. Svenska företag, myndigheter och organisationer har ägnat sig åt att rationalisera bort enklare arbeten genom bland annat digitaliseringens möjligheter. Inom anslaget 1:1 och 1:2 Insatser för skogsbruket avvisar vi därför budgetmedel till regeringens gröna jobb. Tillkomsten av nyckelbiotopsbegreppet har blivit ett problem för många skogsägare. Det ursprungliga syftet med uppdrag att inventera nyckelbiotoper var att skaffa sig kunskap om hur skogsområden för officiellt skydd skulle kunna prioriteras. Men nuvarande situation påminner om en smygande variant av en socialistisk kollektivisering. Dessa skogar och tillhörande miljövärden har inte bara uppstått ur tomma intet. Generationers skogsskötsel, kunnande och brukande har lett till den fantastiska utveckling som den svenska skogen uppvisar. Nuvarande situation är följande: Industrin kan inte, utifrån certifieringsorganens krav, köpa in virke från skogar som klassas som möjliga nyckelbiotoper. finns det inget system eller ekonomisk kompensation, eftersom en ekonomisk uppgörelse med markägaren kräver att biotopen skyddas i ett formellt avtal. Även om beslutar att inte skapa ett formellt skydd för en möjlig nyckelbiotop kvarstår den likafullt i förteckningen över nyckelbiotoper, vilket i praktiken leder till ett avverkningsförbud. Här kan jag nämna den 60-årige skogsägaren från i , som dömdes till böter på efter att ha avverkat en nyckelbiotop i sin egen skog – en biotop som inte var formellt skyddad i något avtal. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Att, som regeringen nu vill, tillföra nya medel till biotopinventering är direkt provocerande gentemot svenska skogsägare så länge man inte har löst ersättningsfrågan eller hanteringen av icke längre skyddsvärda biotoper. säger därför nej till att tillföra ytterligare medel till biotopinventeringen. självförsörjningsgrad, alltså värdet på de livsmedel som vi producerar i relation till konsumtionen, har sjunkit dramatiskt sedan EU-inträdet och ligger på . Vissa undersökningar visar att det är ännu lägre. Det är en oacceptabelt låg nivå. budgeterar för en betesersättning för betande kor på per mjölkko och år. Detta är ett sätt att kompensera för den konkurrensnackdel som svenska mjölkbönder har gentemot andra länder på den inre marknaden till följd av bättre djurskydd och beteskravet. Dessutom vill vi stärka finansieringen för och avsätta ytterligare budgetmedel för regeringens satsning på en konkurrenskraftig livsmedelssektor. vill även höja återbetalningen av drivmedelsskatt för jordbruk, så att svenska bönder når samma skattenivå som danska bönder. I gäller att energi som används i jordbruksföretag får en skattereduktion av skatterna på olja, kol och gas. Skatten på diesel för danska bönder efter skattereduktion uppgår till ca per liter. Vi i väljer därför att höja återbetalningen av drivmedelsskatt för jord- och skogsbruk till en nivå som motsvarar dansk nivå. Skatt på bränsle är en viktig inkomstkälla för staten. Men bortfallet av inkomst är hanterbart, medan det är nödvändigt att lantbrukets konkurrenskraft stärks. är det val i . Den reella politiska utvecklingen har försatt blockpolitiken i gungning och därmed hela det politiska landskapet. I ett sådant läge, med frågetecken kring framtida regeringar och den politiska osäkerhet som följer, står svensk livsmedelsproduktion inför stora utmaningar. Det är utmaningar som måste mötas genom bättre villkor och förbättrad konkurrenskraft för de landsbygdsnära näringarna. Det är en politik som vi i driver. I detta anförande instämde (SD). 96 (C): Vi ser i en allt tydligare regional klyvning. Det handlar om en tudelning mellan såväl människor som orter, mellan dem som känner framtidstro och känner sig delaktiga i vårt samhälle och dem som känner sig bortglömda och bortprioriterade. som vissa orter växer och utvecklas har många mindre orter drabbats av neddragningar i globaliseringens, finanskrisens och lågkonjunkturens spår. En stor utmaning för och en viktig uppgift för är därför att bryta denna regionala klyvning. För att ge hela landet möjlighet att växa krävs en kraftfull jobb- och företagarpolitik. För landsbygden är inte minst förutsättningarna för de gröna näringarna mycket viktiga. De skapar jobb i såväl den egna som i kringliggande branscher, som de utgör basen för en klimatsmart omställning av det svenska samhället. Därför är det viktigt att värna om de gröna näringarnas konkurrenskraft och förutsättningar. Areella näringar, landsbygd och livsmedel har tre viktiga processer som påverkar landsbygderna och deras företag pågått och i vissa fall också nått viktiga delmål. Det rör sig om livsmedelsstrategin, och det nationella skogsprogrammet. har förflutit sedan riksdag behandlade regeringens livsmedelsstrategi och beslutade att svensk livsmedelsproduktion ska öka. Den budget som regeringen presenterat är alltså en viktig indikator på hur regeringen tänker sig att de livsmedelspolitiska målen ska uppnås rent konkret. Det finns vissa bra delar i regeringens budget, till exempel satsningar på växtförädling och export, men tyvärr saknas det även åtgärder som stärker lönsamheten på gårdsnivå och på kort sikt. Dieselåterbetalningen äts upp av en indexering av dieselskatten och urholkar konkurrenskraften steg för steg. För att stärka lönsamheten på gårdsnivå vill öka återbetalningen och indexera den. Vi i ser att det är viktigt att arbeta för visionen om ett fossilfritt lantbruk. Vi vill därför införa en biodrivmedelsbonus för att göra det mer attraktivt med förnybart i traktortanken. Vi vill också slopa arbetsgivaravgiften för mjölkbönder , för att ge en för viktig bransch möjlighet att återhämta sig och bygga sig starkare. För att de svenska mjölkbönderna ska kunna konkurrera med andra europeiska bönder långsiktigt behöver dock produktionsvillkoren ses över, och det blir också viktigt att i de kommande förhandlingarna om jordbrukspolitiken i EU driva möjligheten att ersätta utöver praxis så att kan införa till exempel en betesersättning. Regeringen tar i sin budgetproposition återigen upp formuleringar om att införa en kilometerskatt, och utreds kadmiumskatt och ökad bekämpningsmedelsskatt. har krävt ett stopp för ökade punktskatter för lantbruket , och vi menar att regeringen om den menar allvar med att öka livsmedelsproduktionen och stärka konkurrenskraften bör göra detsamma i stället för att flagga för ytterligare kostnadsökningar. I samband med behandling av livsmedelsstrategin gjorde även ett tillkännagivande om främjandeuppdrag för myndigheter. Många företagare inom livsmedelskedjan upplever tyvärr att myndighetskontakter ofta snarare hämmar än bidrar till företagens utveckling. skrinlagda planer på ett slakteri i är ett exempel på utebliven investering till följd av att handläggningen av tillståndet drog ut alltför mycket . När regeringen nu skriver fram sina regleringsbrev är det alltså av största vikt att regeringen verkligen följer tillkännagivandet och ger ett tydligt uppdrag till relevanta myndigheter att bidra till att uppnå livsmedelsstrategins målsättningar. Ska svensk livsmedelsproduktion verkligen öka krävs nämligen ett tydligt politiskt ledarskap. Det behövs långsiktigt sänkta kostnader för att anställa i stället för kortsiktiga ”satsningar” på gröna jobb. Det behövs riktade miljöstöd för den konkreta miljönytta varje gård gör snarare än generella produktionsstöd till specifikt ekologisk produktion. Det behövs kostnadssänkningar och regelförenklingar som märks på gårdsplanen snarare än utökade myndighetsbudgetar på företagens bekostnad. Målen finns, men gäller det för politiken att agera. Areella näringar, landsbygd och livsmedel har gått sedan den parlamentariska landsbygdskommittén presenterade sitt slutbetänkande. Det handlar om 75 förslag som lades fram av en enig kommitté och rörde allt från infrastruktur och myndighetsorganisation till kompetensförsörjning. Det finns nu höga förväntningar runt omkring i landet på att den landsbygdsproposition som regeringen pratat om verkligen levereras , som man har utlovat. Ett av de viktigaste sätten att skapa förutsättningar för jobb, tillväxt och tillgång till välfärdstjänster på landsbygden är att bättre ta vara på den digitala utvecklingen. För att digitaliseringen av hela ska ta ytterligare fart krävs utbyggnad av fiber och annan modern kommunikationsteknik i hela landet. Inom landsbygdsprogrammet avsatte Alliansregeringen rekordmycket pengar för en ökad utbyggnad av bredband på landsbygden. För att den pågående digitaliseringen av hela ska kunna fortsätta har vid varje budgettillfälle avsatt ytterligare medel för en förbättrad bredbandsinfrastruktur i hela landet, och vi har gjort så även . Tyvärr ser vi hur långa handläggningstider stoppar fiberutbyggnaden, och det är av största vikt att regeringen agerar så att de avsatta medlen verkligen får effekt. Den tredje processen som pågått är arbetet med det nationella skogsprogrammet. Landsbygdsministern och regeringen har vid ett flertal tillfällen sagt att det arbete som pågår ska utmynna i en proposition. Först var planen att den skulle presenteras , och hoppas vi att den ska kunna komma . Skogen är nämligen oerhört viktig för svensk ekonomi. Den skapar jobb på landsbygden och har stor betydelse för vår omställning till en hållbar och långsiktig bioekonomi. är det viktigt att skydda värdefull natur och hotade arter så att vi stärker den biologiska mångfalden i skog och mark. För att naturvården ska vara långsiktigt hållbar behöver den dock bygga på legitimitet och delaktighet från dem som berörs. Med äganderätten kommer ett ansvar och ett intresse av att långsiktigt förvalta den resurs man äger. Engagerade markägare och brukare är det långsiktigt mest hållbara sättet att vårda vår natur. Värdefull natur kan behöva utökat skydd, men det måste vara självklart att ägare eller brukare faktiskt ersätts för de inskränkningar som görs. Kostnaden för åtgärden måste också stå i proportion till den miljönytta som de naturvårdande åtgärderna leder till, och det är viktigt att markägare och brukare faktiskt involveras i hela processen. har lyft fram behovet av en översyn av artskyddsförordningen för att stärka bland annat rättssäkerheten. Att ansvariga myndigheter och även domstolsbeslut konstaterat att det finns behov av en förutsebar, rättssäker och effektiv process pekar på brister i dagens utövning. Vi ser också exempel på reservatsbildningar där markägarna inte alls blivit involverade i processen utan helt enkelt körts över. har det gått så långt att landshövdingen har fått gå in och stoppa reservatsbildningen därför att markägarna varit helt maktlösa i processen. Areella näringar, landsbygd och livsmedel anser därför att det behövs ett omtag kring naturskyddet för att vi ska få ett bättre fungerande naturskydd. Vi behöver ett naturskydd som är dynamiskt, inte statiskt, och som tar höjd för att naturen – och därmed även hoten och det skydd som behövs – utvecklas och förändras. Det är också viktigt att tidigare beslut utvärderas och vid behov omprövas eller förändras för att de även fortsatt på ett effektivt sätt ska bidra till att skydda värdefulla miljöer och ekosystem. Att regeringen fortsätter att låtsas som ingenting och till och med växlar upp inventeringen av nyckelbiotoper trots brister i processen anser vi i är mycket beklagligt. Eftersom har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den önskar kommer vi att avstå från att delta i beslutet om anslagens fördelning. 97 (L): Jag kan väl också börja med att konstatera att det redan har fattats beslut i när det gäller ramar och inriktning på politiken. Dessvärre föll Liberalernas förslag, och därför redovisar vi vårt ställningstagande när det gäller budgetförslaget i ett särskilt yttrande. Vi avser inte heller att delta i budgetbeslutet, vilket lär äga rum . När vi diskuterar budget är det viktigt att ha med sig att Liberalernas totala utgiftsram innehåller drygt 26 miljarder mindre än regeringens. Det betyder naturligtvis att vi måste göra prioriteringar på ett annat sätt. Just när det gäller utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, som vi nu diskuterar, ligger vi nog ca 1 miljard lägre än vad regeringen gör. Om man ändå tittar på Liberalernas totala budgetförslag ser man att vi gör ett antal övergripande prioriteringar. Det är viktigt att ta upp dem för att kunna sätta in det aktuella utgiftsområdet i sitt sammanhang och i ett helhetstänk. Det handlar om att det ska löna sig att arbeta och om åtgärder för att stärka skolan. Det handlar om att göra det enklare att anställa och om inträdesjobb för nyanlända och unga. Det handlar om stärkt självbestämmande för äldre och om förstärkning av den personliga assistansen, med mera. Detta är några viktiga exempel. Liberalernas budgetförslag karakteriseras också av en tydlig grön skatteväxling, det vill säga höjda miljöskatter enligt principen att förorenaren betalar och sänkt skatt på arbete. I Liberalernas totala budgetförslag är miljöskatterna ca 5 miljarder högre än regeringens, och beskattning av arbete är 19 miljarder lägre. När det gäller miljöskatterna kommer de mestadels att lyftas fram under debatten om utgiftsområde 20, Allmän miljö- och naturvård, , men jag vill ändå lyfta fram de liberala förslag som har mer eller mindre direkt koppling till dagens utgiftsområde. Det handlar om att vi föreslår en ny läckageskatt riktad mot övergödning och kadmiuminnehållet i handelsgödsel och att vi vill ta upp diskussionen kring dieselsubventionerna. Vi har tidigare hört att det är en fråga som har med konkurrenskraft att göra, men på något sätt måste vi kunna föra en diskussion om att subventioner av fossil diesel inom jordbruket successivt måste avskaffas. Det ligger helt i linje med den diskussion som finns i , och jag tror nog att man skulle kunna föra samtal med branschen om den typen av växling. Areella näringar, landsbygd och livsmedel När det gäller landsbygden i stort bejakar naturligtvis Liberalerna devisen att hela ska leva och att man ska kunna driva verksamhet i hela landet.