prot · H409109 · 2017-05-11 00:00:00 — Detta påverkar mycket , och jag hoppas att lyckas klara sig och stå pall, för det blåser rejält därute. Jag tänker titta på några punkter, fru talman. har nämnts som utanförstående nation. Här har vi fortfarande en stat med dödsstraff, aktuellt och verkställande. Det är en stat där vi väl får säga att man försöker tillämpa en illiberal eller antiliberal demokrati. Rättssystemet är beroende, medierna och civilsamhället likaså. Så kan det gå, och så har det sett ut i delar av förut. Det är också värt att minnas. Så länge den utvecklingen inte vänder kommer inte att komma med som medlem. Parlamentarikerna som i duman röstade emot den olagliga annekteringen av blivit av med sin rösträtt och valde då att lämna helt. har fortsatt annekteringen och lever inte upp till de åtaganden man har gjort. Det är ett fortsatt krigande i östra och, icke att förglömma, ett fortsatt ockuperande av georgiskt territorium. är också en av de nationer som är medlemmar som tydligt gjort sig till tolk för andra värden än de västliga värden som vi står för. Det må gälla hbtq-frågor, som redan har berörts, och det som händer i . Detta är bara ännu ett exempel på hur man tillåter att helt slå undan fötterna. Detta är ett område som är ett svart hål när det gäller mänskliga rättigheter i . Så kan det bli i fler stater om man inte ser upp, och därför är det viktigt att vi är tydliga när det gäller liksom när det gäller våra grundläggande värden. Vi har ju sett hur andra följer efter. Det har talats om och om president . Visst, han har valt att gå i samma riktning – otvetydigt. Men det finns också andra. Vi har sett det i , vi ser det i . Båda dessa alltmer auktoritära stater har varit aktuella för diskussioner under föregående år. Det finns en glidande skala kring hur man söker sig fram och testar systemen och talar för en antiliberal, antivästlig demokrati. Det pågår alltså en kamp, och där är det bra att och den svenska delegationen i allt väsentligt står upp för de värden vi har bildat för. Konventionen utmanas alltså. Den utmanas alldeles tydligt av , där vissa områden är helt utom räckhåll. Den utmanas också av . var en fråga i ministerrådet under föregående år. En av de politiska oppositionsledarna, , sitter fängslad, och trots att vi har ett domstolsbeslut som är unikt vägrar man att släppa honom. är viktigt i flera sammanhang, och det knyter an till den korruptionsdiskussion som just nu pågår i och som kommer att vara synlig i nästa års rapport. Det här är ett land som entydigt bryter mot konventionen, och vi får se om det kommer att leda till att generalsekreteraren kommer att gå hårdare fram. Det finns tydliga tecken om inte skärper sig. Tyvärr är det fler som utmanar konventionen. Vi hörde från våra brittiska kollegor att man säger att i nästa val – inte nu , men nästa gång, när man har klarat av brexit – så är konventionen en fråga som man kommer att vilja ha på agendan. Det är naturligtvis mycket allvarligt, för vi har sett hur andra gömmer sig bakom den typen av uttalanden. Där är det alltså också viktigt att vi ser och agerar. Detta hänger ihop med domstolen. Vi har inte berört detta i betänkandet, men det finns skäl att påtala att har valt att delvis frikoppla från domstolens utfall. Domstolen har enligt vår rättsordning det sista, avgörande ordet i domar om mänskliga rättigheter, men har valt att frikoppla. Genom ett eget beslut kan de ta det sista beslutet själva. Detta följer andra efter, och det är någonting som vi har all anledning att se upp med, inte minst ministerrådet som ska garantera funktionaliteten i den delen. Fru talman och kära kollegor! Det finns många utmaningar. Jag hoppas att vi ska kunna möta de aktuella utmaningarna vad gäller korruptionen och det faktum att vi har en talman i parlamentet som inte åtnjuter parlamentsmajoritetens förtroende men ändå sitter kvar. Det är ett institutionellt hot som vi har all anledning att arbeta med för att försöka möta. Jag hoppas att det ska vara möjligt, men jag känner viss oro för hur det ska lyckas. Jag tackar delegationen och tjänstemännen för arbetet . Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. 22 (S): När inrättades 1949 var det i ett sargat som genomgått två världskrig, där det andra fortfarande var färskt i minnet. uppgift blev att främja de värdegrunder som kontinenten var i desperat behov av, nämligen mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. har vi tyvärr fått bevittna en utveckling i flera av medlemsländer som visar på en stagnation. Från bland annat , , och hör vi rapporter om stora bakslag för demokratin och övergrepp på mänskliga rättigheter. Från hör vi hur man hotar att stänga ned universitet och hur man vill begränsa civilsamhället och ideella organisationer. , som har nämnts av flera av min kollegor, är det land som kanske går längst. Där ser vi hur den politiske ledaren president agerar för att koncentrera makten hos sig själv. Vi ser också hur kvinnors rättigheter begränsas och ifrågasätts när man går från en mer sekulär stat till en mer religiös stat. tar främlingsfientligheten och antisemitismen ett allt starkare grepp om hela . Kanske kan man påstå att de demokratiska framgångar som vi har kunnat se på vår kontinent är självklara. är en viktig aktör i att bemöta dessa utmaningar då denna organisation har särskild kunskap och kompetens, i jämförelse med andra organisationer, vad gäller att främja de tidigare nämnda värdegrunderna. Det är därför glädjande när församlingen visar på handlingskraft och markerar genom att bland annat återuppta övervakningen av och söka samarbeten i landet som kan innebära upphävandet av undantagstillståndet och ett frisläppande av parlamentsledamöter och journalister. Även utvecklingen i står högt på församlingens dagordning, och en resolution har antagits där uppmanas att inte anta den lag som riskerar att begränsa enskilda organisationers möjlighet att verka. Mycket görs, men mycket arbete kvarstår. legitimitet och funktion kan avgöras av hur organisationen klarar av alla utmaningar. Medlemsländerna måste känna skyldighet att även i praktiken efterfölja de principer som medlemskapet innebär. Det är därför betryggande att stora delar av den svenska delegationen är överens om hur vi behöver agera och verka för att stärka i det viktiga arbete som kvarstår. Vi har ett gott anseende och trovärdighet i dessa frågor, vilket vi har visat genom våra insatser som medlemsland. Detta måste vi bygga vidare på. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 13.) § 9 () Organisationen för säkerhet och samar-bete i () betänkande 2016/17:UU14 () (skr. 2016/17:11 och redog. 2016/17:OSSE1) 23 (M): Låt mig inledningsvis tacka tjänstemännen vid OSSE-delegationens sekretariat. Tack vare deras insatser har vi inom delegationen kunnat vara aktiva och delta på ett kvalificerat sätt i parlamentariska församling. Jag vill också tacka mina kollegor i delegationen för deras insatser. Vi har alla varit aktiva och deltagit i de verksamheter som OSSE-delegationen genomfört. , , är världens största säkerhetsorganisation med 57 medlemsländer. Geografiskt spänner den från i väst till i öst. Organisationen har ett långt förflutet. bildades det som var embryot till , Europeiska säkerhetskonferensen, för förhandlingar mellan öst och väst. parlamentariska församling tillkom 1992, och därefter har utvecklingen gått vidare. Det är viktigt att det finns en parlamentarisk församling inom . Vi som parlamentariker är valda av folket. Vi har en möjlighet att arbeta i ett brett perspektiv för säkerhetsfrågor, ett perspektiv som också är förankrat i våra respektive länder och går ända ned i våra valkretsar. I en orolig tid som denna är det viktigt med förankring i samhället. verksamhet utgår från Helsingforsöverenskommelsen. Alla medlemsländer har antagit och godkänt att de ska följa medlemskriterier. Det har dock visat sig att detta kan tolkas på många olika sätt, för långtifrån alla följer den ordning för demokrati och mänskliga rättigheter som vi känner. Inom parlamentariska församling arbetar vi enligt de tre pelare som finns och som också är synonyma med de tre kommittéerna. Det är kommittén för säkerhetspolitik, kommittén för ekonomi och miljö och kommittén för mänskliga rättigheter. Den svenska delegationen är aktiv i samtliga tre kommittéer. Vi tar del i debatten och driver frågor. Låt mig nämna några frågor där har varit aktivt och kommer att fortsätta att vara aktiva. I den säkerhetspolitiska kommittén handlar det om de utdragna konflikterna inom OSSE-området. Här försöker vi på olika sätt bidra till att bryta dessa konflikter. Det gäller och Transnistrien, och , samt även där och är involverade. Jag vill särskilt nämna den ryska aggressionen mot . Det gäller den illegala annekteringen av men också vad som pågår i de sydöstra delarna. Organisationen för säkerhet och samar-bete i () Den svenska OSSE-delegationen följer upp hur utvecklingen går. Vi talar om vad vi tycker är fel, och vi driver på genom att använda de instrument som finns inom . Vad vi också har lyft upp i den första kommittén är kvinnors medverkan i fredsbyggande arbete. Ska vi ha långvariga reella fredsprojekt måste också kvinnor delta. Låt mig ge en liten bild av hur det ser ut i med dess 57 medlemsländer. I de nationella OSSE-delegationerna är av delegationsmedlemmarna kvinnor. I ett flertal delegationer, varav ett stort antal är europeiska, finns inte en enda kvinna. Det är givetvis inte bra. I den svenska delegationen är såväl kvinnor som män representerade. I den andra kommittén handlar arbetet framför allt om miljö, ekonomisk tillväxt och korruption. Jag vill nämna några ord om korruption. I de valobservationer där medverkar finns en fråga som alltid återkommer när det är ett val som inte fungerar, och det handlar om korruption som genomsyrar samhället från dess minsta detalj upp till högsta nivå. Det är en fråga som jag anser att borde lägga ned mycket större arbete på att bekämpa, för korruption är ett gissel. Den tredje kommittén handlar om mänskliga rättigheter. Där finns några stora frågor som genomsyrar debatten. Det handlar om demokrati, som jag nämnde tidigare, men det handlar också om utvecklingen i , där allt fler kränkningar av mänskliga rättigheter sker, och om respekten för det tryckta och fria ordet. Låt mig nämna att i är fler än 100 000 hemsidor på internet blockerade och inte tillgängliga, och där finns fängslade journalister och oliktänkande. Detta är inte acceptabelt. Något som vi också har lyft upp i den tredje kommittén är hur det ser ut när det gäller politiska fångar i . Ett tag såg det ut som att president släppte politiska fångar, vilket man brukar göra inför varje val, men återkommer rapporter om nya fängslanden. har det redan skett avrättningar – dödsstraff förekommer i . Detta är inte förenligt med kriterier för medlemskap. I detta sammanhang vill jag också nämna flyktingfrågan. Den är oerhört viktig. Som vi ser det inom handlar det dels om perspektivet med mänskliga rättigheter, dels om att bevaka att också flyktingar kan leva ett säkert liv och får sina rättigheter bevakade. Det handlar även om att de grundläggande orsakerna till att människor väljer att fly ska motarbetas. Det handlar om krig och om att det ska bli mer fred. Det handlar om att det ska finnas möjlighet till ekonomisk tillförsikt och tro och hopp . Detta är något som vi inom arbetar för. Vad gör vi då? Jag nämnde valobservationer, som nog är det som parlamentariska församling är mest känd för. , 2016, var valåret i kvadrat. Vi genomförde åtta nationella valobservationer. Därtill kom ytterligare några valobservationer som handlade om ett andra val. Vi har varit i , , , , , , och . kändes det som att vi var ett resande cirkussällskap, men detta är viktigt, fru talman. Valobservationerna är oerhört viktiga, för de bidrar till att utveckla demokratin. Organisationen för säkerhet och samar-bete i () Vi har inom en speciell metodologi som vi följer och som bygger på observationer. Vi samarbetar med Odihr, , Natos parlamentariska församling och , för det är flera parametrar ska falla på plats. Vi säger inte: Det här var fel. Vi säger: Det här kan ni göra bättre, detta är viktiga frågor som inte har fungerat och vi hjälper gärna till. Inom parlamentariska församling finns ett informellt samarbete med våra nordisk-baltiska grannar. Där lyfter vi upp de frågor som är viktiga ur ett nordiskt och baltiskt perspektiv. Jag har anmält , fru talman. Jag vill avsluta med att yrka bifall till vår moderata reservation. Jag vill säga ett par ord om varför vi har skrivit den. Det handlar om att det i oroliga tider, när många insatser behövs, är väldigt lätt att den verksamhet vi bedriver inom expanderar. Därför tycker vi att det är viktigt att se till vilka uppgifter som parlamentariska församling ska prioritera. Detta måste granskas, för det är bättre att göra det vi ska göra bra än att expandera verksamheten och göra mycket men inte göra detta lika bra. (forts. § 11) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. Välkomna till dagens frågestund! En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Jag vill även hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av arbetsmarknads- och etableringsminister , justitie- och migrationsminister , statsrådet och kultur- och demokratiminister . Arbetsmarknads- och etableringsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Reformer mot stigande arbetslöshet 25 (M): Det är mycket som går bra i just . Vi har högkonjunktur. Men mitt i denna högkonjunktur och när ekonomin går på högvarv har vi fått illavarslande uppgifter från Arbetsförmedlingen. har arbetslösheten börjat stiga. rapporterar DN om att fler och fler kommuner har alarmerande hög arbetslöshet. Och vi vet tillbaka att långtidsarbetslösheten är ett stort problem. Allt detta sker alltså mitt i en brinnande högkonjunktur. För att vända utvecklingen krävs reformer. Lyckas man inte vända detta i en högkonjunktur kan vi bara ana hur det blir. Vi vet och förstår vad som händer i en lågkonjunktur. Problemen kommer att bli mycket stora. Den som inte kommer in nu kommer att ha mycket svårt sedan. Min fråga till arbetsmarknadsminister är: Vilka politiska reformer kan förvänta sig under detta år för att trenden ska brytas? 26 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Det är riktigt att det går bra för , men det är också så att vi står mitt uppe i en av de största utmaningar som vi någonsin har stått inför. Det handlar om att ta emot nya människor och etablera och integrera dem på svensk arbetsmarknad. har så många människor stått inför att ta steget in på svensk arbetsmarknad som just . Låt oss titta på statistiken med saklighet. När människor får uppehållstillstånd skrivs de in på Arbetsförmedlingen dag ett, och detta är väntat. Det här är alldeles utmärkt. Men det betyder också att det stora tillskottet handlar om personer som börjar sin tid i i arbetslöshet. Det är inte särskilt allvarligt att man börjar i arbetslöshet, utan det allvarliga blir om man stannar i arbetslöshet. Regeringens och mitt fokus är därför att människor inom två års tid ska få arbete eller utbildning. Vi har lagt fram förslag, och vi kommer att lägga fram fler förslag. Om jag får en följdfråga kan jag berätta mer om dessa. 27 (M): Om detta var väntat för ministern undrar jag varför vi inte har fått fler reformer på bord att behandla. Vi vet ju att det är väldigt svårt och tar för invandrare att ta sig in på svensk arbetsmarknad. Det tar nu än . Därför vill vi se reformer för enkla jobb. Vi vill ha en utbildningsplikt så att man snabbare lär sig svenska, och vi vill att det blir lättare för företag att anställa människor som har invandrat till . Min fråga kvarstår: Vilka politiska reformer ska lösa den mycket stora utmaning som står inför och som riskerar att bli värre om det inte kommer några politiska reformer? 28 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Låt mig ta ett viktigt exempel. Regeringen har lagt fram en proposition om förändringar i etableringsuppdraget. Enligt min uppfattning handlar det om nödvändiga förändringar. förväntas fatta beslut om detta . Eftersom det finns, tror jag, en majoritet för detta i kommer förslaget att verkställas. Det blir därmed möjligt att ställa krav på individen på ett sätt som vi inte har kunnat göra tidigare. Det handlar exempelvis om att införa en utbildningsplikt, vilket nämner. Det handlar också om att kunna ställa krav på att man precis som alla andra arbetslösa måste delta i verksamheter. Man måste ta anvisat arbete, annars kan man ytterst bli av med sin ersättning. Effekter av slopade id-kontroller 29 (SD): Min fråga riktar sig till justitie- och migrationsminister . Det har gått sedan id-kontrollerna till vårt land togs bort. Redan dagen innan, , debatterade vi frågan här i kammaren i samband med ett betänkande. Då anförde migrationsministern bland annat att det nu är möjligt att ta bort kontrollerna då läget har normaliserats. De personer som oregistrerade har befunnit sig inom EU och framför allt i har troligen registrerats vid det här laget. I ligger vi numera på en miniminivå för asylregler. Min fråga är: Anser ministern att vi fortfarande ska vara på en sådan nivå? Jag ställer frågan med tanke inte minst på att det visade sig bli en mycket stor ökning av antalet personer som sökte asyl vid våra gränser till följd av att id-kontrollerna togs bort. 30 Justitie- och migrationsminister (S): ska man vänta med att uttala sig tills man har sett hur utvecklingen ser ut. Jag har med mig siffrorna för den aktuella veckan. fram till och med i går, onsdag, sökte 434 personer asyl i . Det är varken mer eller mindre än vad det har varit . Tvärtom ligger det ungefär på samma siffror som vi har sett tidigare, med mellan 400 och 500 . Det finns alltså ingen anledning alls till alarmism mot bakgrund av . , vilket jag har sagt tidigare, följer vi nu utvecklingen dag för dag. Skulle vi se en kraftig ökning då detta börjar löpa iväg är vi självklart beredda att återinföra id-kontrollerna. Men där är vi inte . Det befarade har ännu inte slagit in. 31 (SD): Tack för svaret! Ja, det har gått väldigt . Men anledningen till att jag lyfte fram detta och att jag anser att det ändå finns skäl till oro är inte minst det som skriver i sin senaste rapport. Där påpekas det att strömmarna till har ökat igen. Det gäller både den centrala Medelhavsrutten och övriga vägar runt. Man skriver också att det finns en betydande risk för att de kontroller som har införts runt om i kommer att falla i takt med ökad tillströmning. Hur ofta ska vi behöva få en växling mellan id-kontrollernas vara eller icke-vara? 32 Justitie- och migrationsminister (S): Vad gäller ökningen vid den centrala Medelhavsrutten har de allra flesta som kommer den vägen inte som destinationsland utan andra länder. Och som vi alla vet är det svårare att ta sig igenom än vad det var tidigare. har det kommit 434 asylsökande. Det är varken mer eller mindre än genomsnittet . Men vi har naturligtvis frågan under ständig bevakning. Regeringens skattepolitik och arbetslösheten 33 (C): Jag har en fråga till statsrådet . De rödgröna har upprepade gånger utlovat lägsta arbetslöshet. I stället får vi högre arbetslöshetstal under brinnande högkonjunktur. Detta är kanske inte så konstigt. Länge doldes regeringens passivitet av allmänt goda tider och bra tryck i såväl den svenska som den internationella ekonomin. Men ser vi facit. Våra arbetslöshetstal ökar på toppen av en historiskt stark högkonjunktur. Detta duger inte, men det är tyvärr inte särskilt förvånande. Har man en agenda som bygger på att steg för steg göra det dyrare att anställa, höja skatten på jobb och för företag och inte ta regleringsarbetet på allvar så att det blir enklare och billigare för företagen att anställa blir det som det blir. När ska regeringen medge att skattehöjningar på jobb och företagande inte leder till lägre arbetslöshet? 34 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): har sedan vi tillträdde haft en stadigt sjunkande arbetslöshet. visade i går är att antalet inskrivna på Arbetsförmedlingen har ökat. Detta är en mycket väntad utveckling. Allt annat hade faktiskt varit allvarligt. För när många nyanlända nu får sitt uppehållstillstånd kräver vi att de ska skriva in sig på Arbetsförmedlingen . Då blir det fler inskrivna. Och de är naturligtvis arbetslösa då de skriver in sig. Det handlar om utrikesfödda, och de allra flesta av dem är födda utanför . Detta är alltså vad som pågår, och utvecklingen är väntad. Men målar upp det som om det vore svårt för företag att anställa . Det är inte den bild vi ser. Tvärtom har vi över 100 000 lediga jobb. Den vanligaste frågan där jag möter oro från arbetsgivare handlar om att man inte får tag i personer med rätt kompetens. Man skriker efter arbetskraft inom väldigt många sektorer. 35 (C): Det där var många ord men få svar. Låt mig koka ned detta till kärnan! Faktum är att antalet arbetslösa i ökar på toppen av en brinnande högkonjunktur. Det är 4 000 fler arbetslösa i än , trots goda tider. Det här går att koka ned till en mycket enkel fråga, : Är du nöjd med arbetslöshetsstatistiken? 36 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Det är 4 000 fler inskrivna på Arbetsförmedlingen än . Med tanke på att det är 16 000 fler inskrivna i etableringsuppdraget än är det en mycket väntad utveckling. Det betyder att arbetsmarknaden ska kunna svälja många arbetslösa som har fått sitt jobb. Den största utmaningen på arbetsmarknaden handlar dels om att de nyanlända ska rustas för att komma in på svensk arbetsmarknad, dels om att vi ska säkerställa – och här behöver mer göras – att arbetsgivare får tag i personer med rätt kompetens. Då måste vi satsa på utbildning och kompetensutveckling. Åtgärder för en tryggare arbetsmarknad 37 (S): Jag har också en fråga till arbetsmarknadsminister . En bärande del av den svenska modellen är ordning och reda på arbetsmarknaden och att fack och arbetsgivare tillsammans kommer överens om villkoren. Det går som sagt allt bättre för svensk ekonomi, och arbetsmarknaden är på sina håll glödhet. Sysselsättningsgraden är dessutom rekordhög, och hjulen snurrar allt fortare. Men det finns också bekymmer med missbruk som måste stävjas och strukturer som behöver förändras på arbetsmarknaden. En oroande utveckling är otrygga anställningsformer. Risken för att utsatta personer utnyttjas av oseriösa arbetsgivare är stor. Det finns exempel på oseriösa aktörer som kringgår lagar och regler, så att löntagare hamnar i kläm. Allmän visstid, korta anställningsformer, hyvling av arbetstiden och timvikarier som blir inringda med nästan inget varsel alls är exempel på otrygghet på svensk arbetsmarknad . Jag vill fråga statsrådet hur hon vill komma till rätta med de här sakerna och utveckla den svenska modellen. 38 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Det är korrekt. I har vi inga arbetsinspektörer som i många andra länder. Det är fackens uppgift att säkerställa villkoren. Det betyder att vi behöver starka fackföreningar. Annars får människor inte det skydd som behövs. Vi behöver kollektivavtal på arbetsmarknaden. Annars är man inte garanterad någon lön över huvud taget. Det är viktigt. Det är naturligtvis en modell som har sina brister. Men det är en modell som har visat sig oerhört mycket bättre än de jämförbara modellerna. Därför ska vi försvara och utveckla den, inte avveckla den. Jag delar uppfattningen att det finns ett stort problem med otrygghet och utnyttjande av människor på svensk arbetsmarknad. Det här ska vi komma till rätta med bit för bit. Det är därför regeringen har infört personalliggare i byggbranschen.