prot · H40985 · 2017-03-23 00:00:00 — Vår fantastiska personal på biståndsmyndigheten har i över ett halvt sekel fört utvecklingen i världen framåt med nya, fräscha och innovativa idéer men också med beprövade och kvalitetssäkrade metoder. När det gäller allt detta har vi som ett av få länder i världen en bred och blocköverskridande samsyn om enprocentsmålet och kan därför skapa förutsättningar för ett stort mått av såväl långsiktighet som förutsägbarhet. Vi har alla här inne en anledning att känna stor stolthet över vårt svenska utvecklingssamarbete. om förutsäg-barhet och långsiktig-het inom biståndet om detta är därför viktig och välkommen, inte minst för att vi också fortsättningsvis ska kunna känna oss trygga och säkra med att kvaliteten och transparensen i det svenska utvecklingssamarbetet är hög. Ska kunna fortsätta att vara en ledande aktör inom utvecklingssamarbetet måste också skattebetalarna känna att pengarna gör nytta och skillnad. Och för att de ska kunna göra det krävs det framförhållning, tydlighet och transparens. pekar på ett antal åtgärder som regeringen har behövt vidta för att säkerställa detta. Exempelvis är det bra att regeringen nu ser över modellen för avräkningarna och redan har ökat transparensen när det gäller att redovisa hur avräkningarna görs. Här har det sedan den nuvarande modellen infördes under den förra regeringen varit svårt att se och förstå hur pengarna har använts och redovisats. Här har regeringen redan tagit flera steg mot en ökad transparens, och man kommer att ta ytterligare sådana. Det är också värt att notera att regeringens satsningar på informationsinsatser för biståndet också innebär att fler kan ta del av vad utvecklingssamarbetet faktiskt gör och bidrar till i världen. Jag tackar för regeringens svar och yrkar bifall till utskottets förslag. 132 (C): Det är en viktig granskning som har gjort, och från utrikesutskottets sida är vi tydliga med att vi tycker att det är viktigt att granskar hur biståndet används. Som har framgått tidigare är vi överens om en biståndsnivå på av bni. Men vi är också relativt brett överens om att avräkningar ska kunna göras från biståndet. Så har det inte alltid varit. Om vi hade haft denna debatt för, låt oss säga, , , hade vi kunnat höra hur representanter för inte bara utan också tydligt kritiserat detta och sagt att alla avräkningar skulle upphöra och att detta bör skötas på annat sätt. Men även här har man nu kunnat skönja en bredare samsyn i debatten. Detta inkluderar till och med , även om det kanske inte låter så när man lyssnar på i det här samtalet. Från sida konstaterar vi att både den nuvarande och den tidigare regeringen har ägnat sig åt avräkningar. Det har varit ett bekymmer. Jag har själv brottats med dessa frågor. Jag har till och med försökt att i , i samband med Dacmöten, ta diskussionerna om hur den här hanteringen egentligen ska gå till. Vi tycker att det är viktigt att nu har markerat att beredskap måste skapas för att hantera förändringar i UD:s anslagsdel och att Sida måste utveckla sin beredskap för förändringar. Vi har sett en mycket besvärande historia. fick vi se hur biståndsbudgeten blev ett dragspel som gick än hit, än dit i den diskussion som vi fick uppleva. Det summerades sedan ihop, inte till den enprocentsnivå som vi har varit överens om, utan till , vilket redovisades till Dac. Asylkostnaderna hade ökat, och därför blev det helt plötsligt av bni som redovisades som svenskt bistånd. Hur en sådan redovisning ska betraktas är naturligtvis en fråga man kan ställa sig. om förutsäg-barhet och långsiktig-het inom biståndet Budgeten har varit en skakig resa, eftersom vi sent omsider fick besked om hur man skulle räkna. Det har både ökat och minskat. Från sida tycker vi att det är viktigt att följa riktlinjer. Vi välkomnar en översyn av dessa riktlinjer och det arbete som pågår i Dac för att försöka att komma fram med ett tydligare regelverk. Vi hoppas att detta kan göras och att det kan göras på ett sätt som vi får möjlighet att följa upp. Från utrikesutskottets sida har vi , i den här behandlingen, försökt att få ett djupare seende. Vi har granskat olika uppgifter, både från medier och från organisationslivet. Jag kan instämma i det som har sagts av andra: När utskottet lämnade detta betänkande var vi många som kände att frågetecken kvarstod och att vi inte kunde se någon tydlighet i hur avräkningar beräknas. Detta är som sagt inte någon liten post , om man till exempel tittar på . Vi i har sagt ja till att göra avräkningar, men vi vill att de ska vara möjliga att följa upp, så att vi får tydlighet och transparens också i denna del. När avräkningarna var mindre sågs bilden kanske lite mer från sidan, men när avräkningarna är så stora som de är nu är det viktigt att vi skapar transparens. Till exempel skriver vi om transparensgaranti på . När man läser vad som står där – när man följer de olika områdena och ser tydligheten – märker man att det finns strategier för alla områden utom just detta, vilket man ju kan fundera på. Här finns ingen strategi. Här finns ingenting så tydligt att följa upp. Ändå står det tydligt att vi ska ha största möjliga insyn i biståndet, vilket jag tror att vi är överens om. Det är viktigt att våra skattebetalare vet hur biståndspengarna används, och det är även viktigt för våra partner att kunna följa hur vårt utvecklingsbistånd ser ut och hur det utvecklas. Jag hoppas därför att vi får en samlad redovisning från regeringen. Jag hoppas också att vi den här gången får en redovisning som är möjlig för att följa upp och granska, för det är vår roll. Vi tackar naturligtvis för biståndet i detta arbete, men vi hoppas också att regeringen är beredd att återkomma och att göra mer. 133 (L): ska vi diskutera om förutsägbarhet och långsiktighet inom biståndet. Jag tycker att man kan medge att det finns många svåra och snåriga avvägningar, men öppenhet och transparens måste ändå vara en ledstjärna här. Alliansens princip när vi byggde upp under våra i regeringsställning måste kunna tillämpas på alla politiska fält. Jag instämmer med er som tidigare i debatten har lyft fram att hanteringen av avräkningar för flyktingkostnader måste vara lika öppen. om förutsäg-barhet och långsiktig-het inom biståndet Jag vill inledningsvis säga att det i då land efter land drar ned på sitt bistånd är av yttersta vikt att värna solidariteten, vårda värderingarna och vakta enprocentsmålet i biståndet. En av världens största biståndsgivare, , väljer att radikalt dra ned på stödet till kvinnors hälsa. Regering efter regering i minskar sitt stöd till människor som lever i stängda diktaturer. FN fick under den värsta krisen för världens flyktingar av behoven täckta. I en sådan tid prövas solidariteten. Då visas att enprocentsmålet, som ger ett konkret uttryck för vår solidaritet, inte har tjänat ut utan behövs mer . Det här säger jag som liberal och därmed som företrädare för ett av de partier som var de första att förespråka detta mål för många decennier sedan. Men politik är inte bara att vilja – det är också att välja. Vi måste prioritera och ha ett generöst men värderingsstyrt bistånd. Under alliansåren antogs en biståndspolitisk plattform. Den ställde mycket större krav på resultat, transparens och utvärdering än vad vi sett tidigare inom biståndspolitiken. Det var i mångt och mycket nödvändigt. Särskilt i en kris för världens flyktingar och när demokratin går bakåt är det viktigt att vi inom biståndspolitiken prioriterar de projekt som ger människor mer frihet. Denna plattform vill regeringen nu riva upp och ersätta med ett slags policyramverk. Det här kommer vi att debattera i denna kammare längre fram . Men det har inte varit riktigt tydligt vad regeringen egentligen prioriterar. Vi liberaler tycker att skattebetalarna måste få veta vad pengarna går till och om de gör nytta. pekar i sin rapport på flera brister vad gäller möjligheten till uppföljning och förutsägbarhet. vill att regeringen förbättrar sin budgetering och planering, så att våra ambitioner om en långsiktigt förutsägbar svensk biståndsverksamhet kan nås. Från Liberalernas sida vill vi understryka vikten av att den här kritiken tas på största allvar. Författarinnan skrev en gång: Om du inte förväntar dig någonting från någon kan du heller aldrig bli besviken. Så ju lägre förväntningar vi har på god utveckling i en del länder som vi samarbetar med, desto mindre besvikelse. Men lägger vi som demokrater den demokratiska ribban för lågt för länder som saknar exempelvis fri- och rättigheter kommer vi också att svika deras befolkningar. Därför är det självklart när vi diskuterar öppenhet, transparens och effektivitet att vi givarländer inte ska skriva mottagarna på näsan. Varje människa ska själv kunna besluta om sin framtid. Men varje demokratiskt land måste då också fatta beslut om hur man vill leda ett land. Vi måste då kunna hålla två tankar i huvudet . I många av de länder som vi ger bistånd till saknas ett fullgott demokratiskt styrelseskick. I många fall är inte regimen i sådana länder ute efter folkets bästa utan sitt eget bästa. Då är det rimligt att vi ställer skarpare krav än de som riktas . Vi har ett ansvar för att de svenska skattepengar vi skickar gör verklig nytta för folk som lever i länder med diktatur. Därför är det otroligt självklart för oss liberaler att fortsätta ställa hårda krav på mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i biståndet. om förutsäg-barhet och långsiktig-het inom biståndet De länder vi ger till kan inte kränka sina medborgare utan att vi reagerar skarpt. Ska de ha ett svenskt bistånd ska de också respektera demokratiska principer och tillåta sin befolkning att blomstra. I den fattigare delen av världen är bristen på reformer oftare ett större problem än bristen på resurser. Detta är ett problem som inte går att betala bort. Det är de lagstiftande församlingarna i dessa länder som själva måste agera för att städa bort korruption och liberalisera ekonomier. För att styra länder som går åt rätt håll måste stater som genomför demokratiska reformer, främjar mänskliga rättigheter, jämställdhet och öppenhet och minskar korruption kunna belönas för detta. Biståndet måste också förnyas. En sak som kommer upp i , och som vi har debatterat mycket i utrikesutskott, är de reformer som har skett av Dac-kriterierna. Där vill jag som liberal säga att vi fortsatt måste vara mycket tydligare med att man inte ska kunna använda biståndspengar till olika militära aktiviteter. Det är en väldigt tydlig och viktig gräns som vi ska hålla fast vid. Men det är positivt att det nu enligt Dac-kriterierna är möjligt att använda biståndsmedel för exempelvis förebyggande arbete mot våldsbejakande extremism. Här tror jag att skulle kunna använda ett land som – det enda goda exempel som vi har från den arabiska våren – och se till att det blir ett pilotprojekt som kan appliceras på andra länder. Det är en demokrati som är ung och ny men som också kämpar otroligt mycket mot våldsbejakande islamistiska extremister. Det är det land som faktiskt har flest spioner som har anslutit sig till Daish. Den kopplingen är det också väldigt viktigt att vi tar upp. Det har vi i vår budgetmotion budgeterat för i biståndet. är ett medelstort land i EU och ett litet land i FN, men vi kan och måste göra skillnad. Då måste vi också driva frågor som är politiskt känsliga. I dagens läge, när demokratin backar , handlar det om en ren överlevnadsstrategi att transparent och öppet stödja de goda krafter som går i rätt riktning. I detta anförande instämde (L). 134 Statsrådet (MP): Fru ålderspresident, ärade ledamöter! Vi lever i av stora globala utmaningar. Kriget i är nu inne på sitt sjunde år. Det har orsakat ett ohyggligt lidande och utbredd hopplöshet för miljoner människor. Men krig och konflikter pågår på en rad andra håll i världen, mindre i mediestrålkastarljuset men likväl en katastrof för miljoner människor. Det finns ingenting som förstör möjligheterna för utveckling så mycket som krig och konflikter. Krig slår sönder stater, samhällen, skolor, sjukhus, vägar och broar. Men de slår också mot det mest grundläggande vi har, och det är tilliten till varandra, tilliten till de mänskliga relationerna. Totalt befinner sig nu över 65 miljoner människor på flykt, varav hälften är barn. De humanitära behoven i världen har vuxit explosionsartat . 130 miljoner människor är i behov av humanitär hjälp för att klara sig. Det är bakgrunden till att tog emot över 160 000 människor som sökte sin tillflykt till vårt land. Jag är oerhört stolt över den humanitära insats som har genomfört, och fortfarande genomför, i denna globalt mycket svåra situation. om förutsäg-barhet och långsiktig-het inom biståndet Jag är stolt över att är världens sjunde största humanitära givare i absoluta tal, och vi är den allra största kärnstödsgivaren till UNHCR. Vi har tagit ett enormt ansvar för att ta emot människor på flykt undan krig när stora delar av svek. Det är en bakgrund som jag tror är viktig att ha med sig i dagens viktiga debatt. Vi lever i en exceptionell tid då har tagit ett exceptionellt stort ansvar. Det finns ett starkt stöd för biståndet från svenska skattebetalare. Det är oerhört positivt. Men skattebetalarna förväntar sig också transparens, förutsägbarhet och långsiktighet i planeringen och kvalitet i biståndet. Det är självklart. Det är ju en av grundförutsättningarna för att biståndet ska fungera på ett effektivt sätt. Därför välkomnar jag granskning av biståndsverksamheten och om biståndet planeras på ett långsiktigt och förutsägbart sätt. Den utgör ett viktigt underlag för regeringens arbete med att fortsätta att effektivisera biståndet. föreslår att hela modellen för att räkna ut avräkningarna ses över, och regeringen instämmer i detta behov. Vi har därför inlett just en sådan översyn. Det pågår nu ett arbete i med att se över modellen i förhållande till de biståndspolitiska målen och det finanspolitiska ramverket. Arbetet kommer att avslutas och redovisas i en kommande budgetproposition. I enlighet med utrikesutskottets betänkande kommer regeringen att överväga olika alternativa modeller. kommer vi att förhålla oss till OECD-Dacs pågående arbete med att förtydliga riktlinjerna för rapportering av asylkostnader i givarlandet. En grundläggande utmaning i detta arbete är att asylkostnaderna ska rapporteras in till OECD-Dac, som de faktiska kostnaderna för asylmottagandet blir kända först , ibland . Det gör att vi, liksom andra länder, måste använda någon form av modell för att göra beräkningen. Därför är det viktigt att ha realistiska förväntningar på hur mycket en modell kan motsvara de exakta kostnaderna enskilda år. En annan central fråga i sammanhanget är transparens. Regeringen har förbättrat transparensen i redovisningen av asylkostnader. I höständringsbudgeten angav vi tydligt hur medel som återfördes till biståndet skulle användas inom Sidas och UD:s verksamheter. I budgetpropositionen utökades redovisningen av asylkostnaderna. Bland annat förklaras varför avräknade kostnader i budgetpropositionen 2015 skilde sig från det faktiska utfallet som rapporterades in till OECD-Dac. Regeringen ser nu också över på vilket sätt redovisningen kan förbättras i årsredovisningen för staten. Regeringen kommer att överväga ytterligare åtgärder för att öka transparensen och därmed också förståelsen för avräkningsmodellen. Exempelvis kan övervägas hur biståndsplattformen skulle kunna användas för att fortsätta öka insynen i det svenska biståndet. konstaterar att UD och Sida har inlett ett arbete, främst , som har goda förutsättningar att öka långsiktigheten och förutsägbarheten. Det är positivt att detta uppmärksammas av . Jag vill passa på att nämna att detta förbättringsarbete kommer att fortsätta . om förutsäg-barhet och långsiktig-het inom biståndet Biståndet behövs mer . Därför presenterade regeringen ett nytt policyramverk för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd som utgår från de stora förändringar vi ser i vår omvärld och som är anpassat till den nya globala utvecklingsagendan. ska ligga i framkant och driva på i det internationella arbetet för ett effektivt och hållbart bistånd som skapar förutsättningar för människor att resa sig ur fattigdom och förtryck. Jag är stolt över att står upp för biståndets effektivitet och integritet i då många givarländer driver på för att bredda definitionen av bistånd så att resurserna kan användas mer i givarländernas egenintresse än för att hjälpa människor att resa sig ur fattigdom. Jag är också glad för det breda engagemang som finns i kammaren för utvecklingssamarbete. Jag konstaterar att alla partier utom två står bakom att vi ska ha av bni i bistånd. Vi har också en bred samsyn i grundläggande frågor om biståndets effektivitet. Det är tyvärr inte fallet i många av de andra europeiska länderna. 135 HANS (V) replik: Jag tackar statsrådet för att hon är här och deltar i diskussionen. Jag är lite förvånad över att det bara var jag som tog replik. För utskottet borde detta vara en av de viktigaste debatterna vi har, den om hur vi skapar ett förutsägbart och därigenom också ett effektivt bistånd. Jag är förvånad över hur lojt det är från delar av utskottet och över att vissa av de partier som brukar beskriva sig som biståndsvänliga inte ens har bemödat sig att skriva en motion och än mindre en reservation eller ett särskilt yttrande. Det betyder dock inte att saknar frågeställningar som vi vill lyfta upp i denna diskussion. Jag välkomnar beskedet från om att regeringen ska göra en översyn. fick vi ett lite annat besked än vad vi fick i utskottet tidigare. Då beskrev det som en tjänstemannaprocess där man bara skulle titta på planeringsförutsättningarna för biståndet. Jag tolkar dagens besked som att regeringen verkligen har lyssnat på utskottet, och det välkomnar jag. Jag ser fram emot att regeringen kommer att presentera en heltäckande översyn av den svenska avräkningsmodellen. Jag och har haft många diskussioner om den svenska avräkningen . har gång på gång upprepat att de svenska avräkningarna är förenliga med Dacs internationella regelverk – precis som hennes föregångare också har sagt. Jag har inte haft någon anledning att ifrågasätta detta, men har det kommit flera rapporter som ifrågasätter om de svenska avräkningarna verkligen är förenliga med Dacs regelverk. Concord säger att av biståndsavräkningarna går till administrativa kostnader och ifrågasätter om det är förenligt med Dacs regelverk. om förutsäg-barhet och långsiktig-het inom biståndet Det ifrågasätts om regeringen verkligen lever upp till det regelverk som säger att man bara får avräkna kostnader för en asylsökande första året, eftersom vi ser att man avräknar kostnader för flyktingbarn som kom 2015 i både 2016 och budget. Kan i denna kammare garantera oss i utskottet att de svenska avräkningarna till sista kronan är förenliga med Dacs regelverk? 136 Statsrådet (MP) replik: Jag tackar för engagemanget och frågan. Det här är mycket viktiga frågor. Vi har redovisat till Dac hur vi beräknar avräkningarna, och Dac har inte haft några synpunkter på det. Många medlemsländer har väldigt olika modeller för hur man beräknar flyktingkostnader. är inte, som sa tidigare, det land som tar ut de största schablonkostnaderna för flyktingar. Nio länder har en högre kostnad, bland andra , och . Det är viktigt att det som ska räknas av är Dacfähigt, och de uppgifter och reaktioner som vi har fått från Dac ger ingen annan indikation. Dac arbetar nu för en större harmonisering i hur länderna rapporterar, så att det ska bli en ökad transparens. Detta arbete, som är delaktigt i, kommer att vara värdefullt och nyttigt för att komma vidare i diskussionen. Arbetet handlar inte om att vi ska ha likadana modeller i alla länder utan om att vi ska redovisa på ett öppet och transparent sätt så att det går att noggrant uttyda hur olika länder agerar. Det är viktigt. Apropå ryckigheten i biståndet vill jag säga att det inte bara var biståndet som påverkades när 163 000 människor kom till , utan det var en stor påverkan på hela vårt samhälle och på många utgiftsområden. Vi har ändå hanterat detta väl med vårt påbörjade arbete, tycker . 137 HANS (V) replik: När jag sa i mitt anförande att tyvärr ligger i topp i världen när det gäller avräkningar syftade jag på hur stor andel av biståndsbudgeten som går till avräkning för flyktingkostnader, och här är tyvärr världsledande . Det förekommer olika uppgifter om vad Dac egentligen säger om de svenska avräkningarna. Precis som säger har Dac inte haft några synpunkter på vad har rapporterat in, vilket har tolkats som ett godkännande. valde att mejla till Dacs sekretariat och fråga hur man ser på de svenska avräkningarna. Svaret vi fick var, fritt översatt av mig från engelska: På basis av de existerande regelverken har Dacs sekretariat inga starka argument för att vare sig godkänna eller inte godkänna de modeller som medlemsstaterna använder sig av. Med andra ord: Dac har inte tagit ställning till den svenska modellen för avräkningar. Det går inte att luta sig mot detta. Vi behöver ha en tydlig genomlysning. Det är synd att både utskottet och regeringen har avvisat tanken på att göra en oberoende översyn av de svenska avräkningarna för att garantera att de är förenliga med Dacs regelverk. Bedömer man att alla avräkningar är förenliga med regelverken skulle man inte ha något att dölja eller oroa sig över i en oberoende översyn. om förutsäg-barhet och långsiktig-het inom biståndet När det gäller vill utskottet se en tydligare redovisning där av avräkningarna för flyktingmottagandet. redovisas det i en klumpsumma utan någon som helst information om vad som avräknas och hur det har beräknats. Vad tänker regeringen göra utifrån utrikesutskottets tydliga medskick? På vilket sätt kommer man att ta tag i för att tydligare och mer transparent redovisa flyktingavräkningarna där? 138 Statsrådet (MP) replik: Att är världsledande när det gäller ett effektivt och kvalitativt bistånd gav OECD-Dac oss ett kvitto på i sin senaste utvärdering. Här har vi stigit i alla de parametrar där man tidigare gav kritik. Vi är också ett av få länder i världen som har ett bistånd som överstiger av vår bni. Jag har mottagit mycket respekt under mina korta tid som biståndsminister för det högkvalitativa arbete vi gör. Trots att vi gjorde stora avräkningar drabbade det inte pågående verksamhet under den exceptionella situationen 2015. Vi lyckades undvika att bryta ingångna avtal eller pågående verksamhet tack vare att vi kunde planera med hjälp av bland andra Sida. Vad gäller dygnskostnader för flyktingar finns det beskrivet i budgetpropositionen hur det är beräknat. Under utgiftsområde 8 finns en noggrann redogörelse för vilken andel som går till olika delar av utgifterna, såsom dagersättning, skola, sjukvård och boende för ensamkommande. Här finns en tydlig redovisning av hur dessa kostnader fördelar sig inom utgiftsområde 8. Exakt hur detta kommer att kunna bli tydligare också på är det för tidigt att gå in på. ser vi över planeringsförutsättningarna och modellen, och vi diskuterar givetvis hur detta ska bli så bra som möjligt så att vi får ett långsiktigt och effektivt bistånd och bra planeringsförutsättningar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Följande dokument anmäldes och bordlades: 2016/17:156 En skyldighet att erbjuda lovskola 2016/17:161 En försöksverksamhet med branschskolor med anledning av prop. 2016/17:116 Kulturarvspolitik 2016/17:3642 av m.fl. (V) 2016/17:3643 av m.fl. (M, C, L, KD) 2016/17:3644 av m.fl. (L) 2016/17:3645 av m.fl. (SD) § 16 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2016/17:384 Sjukfrånvaron i offentlig respektive privat välfärdsverksamhet av (M) till statsrådet (S) 2016/17:385 Multikriminella ligor i västra av (M) till statsrådet (S) 2016/17:386 Bristande koordinering mellan svenska och norska trafikmyndigheter av (M) till statsrådet (S) 2016/17:387 Den småskaliga vattenkraften av (M)