prot · H50942 · 2017-12-04 00:00:00 — § 1 Meddelande om statsministerns frågestund vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle frågor besvaras av statsminister (S). § 2 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2017/18:116 Interpellation 2017/18:116 En tioårig grundskola av (M) Interpellationen kommer att besvaras i kammaren . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade möten och resor. Interpellation 2017/18:117 Interpellation 2017/18:117 En ökning av elevernas undervisningstid av (M) Interpellationen kommer att besvaras i kammaren . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade möten och resor. Interpellation 2017/18:118 Interpellation 2017/18:118 Lärarnas administrativa arbete av (M) Interpellationen kommer att besvaras i kammaren . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade möten och resor. Interpellation 2017/18:165 Interpellation 2017/18:165 Bemanning i polisens lokalområde av (M) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . Interpellation 2017/18:185 Interpellation 2017/18:185 Undervisningsgapet av (M) Interpellationen kommer att besvaras i kammaren . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade möten och resor. Interpellation 2017/18:194 Interpellation 2017/18:194 Översyn av artskyddsförordningen av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Statsrådet har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. Interpellation 2017/18:205 Interpellation 2017/18:205 Kvinnor i försvarsmakten av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade arrangemang samt att önskat datum var kammaren fullbokad. § 3 Kultur, medier, trossamfund och fritid Kultur, medier, trossamfund och fritid betänkande 2017/18:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid (prop. 2017/18:1 delvis) 1 (M): Så står vi här igen. För fjärde och sista gången den här mandatperioden har vi att debattera kulturutskottets budgetbetänkande. får man i debatten intrycket att detta bara rör kulturpolitik, men så är det ju inte. Utskottets utgiftsområde innefattar även idrott, civilsamhälle, public service, folkbildning, trossamfund och mycket mer. Min partikollega kommer att lyfta fram bland annat idrottens betydelse, och själv kommer jag huvudsakligen att uppehålla mig vid kulturpolitiken. deltog jag tillsammans med kultur- och demokratiministern i ett samtal på , arrangerat av . Ämnet för dagen var hur kulturpolitiken kan få inflytande även på andra politikområden. Är man kulturpolitiker, som jag har varit , har man mer eller mindre vant sig vid att kulturen blir det där som kommer lite därutöver. Först ska vi ha skola, utbildning, infrastruktur, arbetsmarknad, sjukvård och allt annat på plats. Sedan kan vi kanske börja tala om kulturen. Men så är det inte längre. Vi lever i en annan värld och en annan tid – en orolig och sökande tid, där vi faktiskt inte vet riktigt hur morgondagen kommer att se ut. Bakom oss har vi där vi upplevt såväl globala som nationella kriser. Människor är på flykt över land och hav. Vi har upplevt terrordåd, såväl långt borta som i vårt eget land. är på väg ut ur EU, är ledare för den fria världen, och i en liten, sluten kommunistdiktatur långt borta sitter en man och skjuter raketer mot resten av världen. En nationell migrationskris har vänts till en nationell integrationskris. Främlingsfientligheten växer, och nazister demonstrerar på våra gator och i . har vi dessutom översköljts av berättelser och vittnesmål om hur vi uppenbarligen inte kan uppföra oss mot varandra som vuxna människor. Allt från olämpligt beteende till rena, grova övergrepp och lagbrott sker på våra arbetsplatser, bakom våra scener, i klassrummen och i de politiska korridorerna. Det är vittnesmål som chockerar och förfärar och som kräver politisk handlingskraft. Det är valår, och alla mäter nu vilken eller vilka sakfrågor som står högst på människors agenda. Jag är inte så övertygad om att det faktiskt är en enskild sakfråga som människor grubblar mest över: om skatten ska höjas eller sänkas med någon hundring, om man ska ha betyg i fyran eller sexan eller vilket traineejobb som gått åt skogen. Jag tror det de flesta undrar över är vart i helskotta världen är på väg. Kultur, medier, trossamfund och fritid Det är här konsten och kulturen kommer in. Den ger oss berättelserna och verktygen att förstå och relatera till det som sker. Det är den som ifrågasätter, skildrar och utforskar vilka vi är som människor. Den testar gränser, spräcker tabun och garanterar våra grundläggande friheter. Genom att den vänder blicken mot oss själva tvingar den oss också att fundera över vilka vi är och vad som format oss – var vi kommer från och vart vi är på väg och hur vi möter varandra som människor. Därmed har kulturen aldrig varit så viktig som . Att det är valår märks också på regeringens budget. Det är en expansiv budget utan dess like. Vem minns inte finansministerns ord från mandatperiodens början, då hon mot all expertis hävdade att ladorna var tomma. ”Det är inget dukat bord vi kommer till – det är helt avskrapat”, sa finansministern till . Att det är under högkonjunktur man fyller ladorna verkar man nu helt bortse från. Allt ska ut, spenderas och göras av med, så fort som möjligt innan valdagen är här. Borden ska rensas och ladorna ska tömmas; visthusboden ska länsas. Detta gäller även på kulturområdet. Trots att det inte har gått så bra med tidigare satsningar fortsätter kultur- och demokratiministern glatt miljonrullningarna. Vart det ska leda och hur resultaten ska mätas är lika oklart som . Kulturministern verkar mest fixerad vid budgetens storlek och mindre vid dess innehåll. Det är beklagligt. Återigen skapar regeringen förväntningar men riskerar att leverera besvikelser. har en betydligt stramare budget än regeringen. Vi lovar inte allt åt alla. Sådan politik drabbar förr eller senare dem som är sämst rustade. Problem som kan döljas i högkonjunktur försvinner inte utan blir tvärtom smärtsamt uppenbara i nästa lågkonjunktur. Vi tror inte på stora underskott i högkonjunktur; det är nu vi kan samla i ladorna. Trots att vi har en mer restriktiv budget än regeringen gör vi omfattande investeringar i kulturen. Vi väljer att rikta resurser särskilt mot barn och unga från miljöer där idrotts- och kulturaktiviteter inte är ett självklart val. Vidare vill vi underlätta för professionella kulturskapare, stötta den nyskapande kulturen, ge fler konstnärer en i en svensk kommun samt öka säkerheten för våra trossamfund. Just detta med barn och unga är en central del av kulturbudget. Skapande skola infördes av alliansregeringen och har tack och lov fått vara kvar även under denna regering. Det handlar om att sätta alla elevers rätt till kultur och egen kreativ utveckling i centrum. I mötet mellan elever, professionella kulturarbetare och pedagoger sker en värdefull utveckling. Vi vill stärka och bygga ut Skapande skola till att även omfatta gymnasieskolan. har varit ett återkommande ämne för debatt här i kammaren . Det är en viktig verksamhet för tusentals barn och unga, som ska präglas av bredd, tillgänglighet och hög kvalitet. En omfattande utredning har presenterats om framtid, men inte mycket har kommit ur den politiskt. Men är också en verksamhet, som sker på frivillig grund på barnens fria tid, och frågan om rollfördelning är viktig. Kultur, medier, trossamfund och fritid presenterade kultur- och demokratiministern stolt en satsning på för att sänka avgifterna i . När vi och omvärlden frågade hur hon hade tänkt sig att detta skulle gå till blev hon svaret skyldig. Det visste man inte riktigt. Sedan kickade verkligheten in. Sänkta avgifter blev det inte. Plötsligt hade det nog egentligen inte varit tanken från början heller – det fanns ju så mycket annat man kunde göra för att öka tillgängligheten, sa man. Återigen var pengapåsen viktigare än resultatet. Vi tror som sagt på ett tydligt ansvar. Vi tror på kommunernas ansvar och styrka att planera utifrån sina egna förutsättningar, men vi tror också att staten kan stödja med samordning, kunskapsutbyte och forskning. För detta avsätter vi resurser under . På samma sätt vill vi rikta ett särskilt stöd till folkbiblioteken i deras viktiga arbete för att underlätta barns och ungas läsning. En god läsförmåga är nyckeln till en framgångsrik skolgång och skapar möjligheter för resten av livet. Det handlar om barns och ungas rätt till kunskap. Som jag nämnde i min inledning måste kulturen också ses i en helhet med andra politikområden. Det gäller framför allt förutsättningarna att verka som konstnär och kulturskapare i . Gör man det tuffare att anställa, svårare och dyrare att driva småföretag eller minskar hushållens konsumtionsutrymme, ja, då är det konsten och kulturen som drabbas. Det är konstnärer som sitter med byråkrati, administration, skatter, momssatser, avgifter och bidragsansökningar där man ska uppnå än det ena, än det andra. Och det är familjer som får välja bort olika former av upplevelser när ekonomin inte räcker till. Men det behövs även fria resurser inom kulturpolitiken. kunde vi se hur stiftelsen framgångsrikt kunde satsa på och möjliggöra spännande konstprojekt och samarbeten och skapa utrymme för det som inte alltid fick plats annars. har denna verksamhet övergått i Kulturbryggan. Vi vill vidareutveckla Kulturbryggans verksamhet och vill därför fördubbla deras budget. Vi kan konstatera att varje krona som satsats på Kulturbryggan genom olika samarbeten med andra parter har genererat 1 ½ krona tillbaka till kulturlivet. Detta hoppas vi ska fortsätta. Därutöver vill vi utveckla verksamheten vid när det gäller stipendieverksamheten. Detta ger fler konstutövare möjlighet att utveckla sin konstart och större möjligheter för den prövande konsten att nå en bredare publik. Avslutningsvis vill jag nämna några ord om folkbildningen och de utmaningar står inför. Den moderna arbetsmarknaden är dynamisk och full av möjligheter, men den ställer också krav på utveckling och livslångt lärande. Här fyller studieförbund och folkhögskolor en oerhört viktig uppgift. Erfarenheter visar att folkbildningens olika aktörer har varit framgångsrika i arbetet med att hjälpa människor som inte kommit till sin rätt inom det formella utbildningssystemet att etablera sig på arbetsmarknaden. Detta gäller även nyanlända. Kultur, medier, trossamfund och fritid Att samhället också avsätter rejäla resurser till folkbildningen är därför både rätt och rimligt. Däremot får folkbildningens uppgift aldrig vara att gömma undan människor från arbetslöshetsstatistiken. Den kraftiga utbyggnad av antalet platser som regeringen nu gör, större än vad man själv önskat från folkbildningssidan, gör att man befarar att just så är fallet, här liksom på andra områden. Det är arbetsmarknadsprogram och utbildning som människor ska gömmas undan i. Utbildning är essentiell, men den måste kopplas till ett riktigt jobb och kan aldrig vara verksam om man inte stärker drivkraften att arbeta. Om det inte lönar sig för stora grupper utan till och med leder till ekonomisk förlust att ta ett arbete, då hjälper inga utbildningsplatser i världen. Detta är regeringens blinda fläck. Vi tror på folkbildningen, men vi tror inte på folkbildningens roll som städgumma åt en misslyckad arbetsmarknadspolitik. Därmed avvisar vi regeringens explosiva utbyggnadssatsning. En budget handlar alltid ytterst om kronor och ören. Jag vet att kultur- och demokratiministern om kommer att stå här och tala om den största kulturbudgeten i modern tid. Det har hon kunnat göra . Och på samma sätt har kulturministrar kunnat göra före henne, för i ser vi konstens och kulturens värde. När man runt om i har skurit ned kraftigt i kulturbudgetarna har man i i stället satsat. Det har man gjort under alliansregeringar och under rödgröna regeringar. Även detta år är det åtta partier som på olika sätt har visat hur man vill stärka resurserna till kulturen. Detta är viktigt att komma ihåg. Men kulturpolitiken får inte reduceras till att bli en tävling bara om vem som ger mest i bidrag. Det måste till syvende och sist handla om vad man faktiskt vill göra med resurserna och vilken effekt de faktiskt får, och här är kulturministern fortfarande svaret skyldig. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag med undantag för punkt 1, där inte har för avsikt att delta i beslutet. 2 (S): Det är svårt eller nästan omöjligt att starta en kulturpolitisk debatt utan att reflektera över de senaste månadernas diskussion om metoo. Till de kvinnor från scenkonstbranschen som satte denna boll i rullning vill jag rikta ett stort tack. Det var starkt och modigt, och deras agerande tror jag kommer att gå till historien som ett viktigt steg mot ett mer jämlikt och jämställt samhälle. De gick ut och sa att nu är det nog, och de fick kvinnor från bransch efter bransch att sluta upp och tydligt visa på agerande och strukturer i samhället som vi aldrig kan acceptera. Jag är också stolt över att vår regering reagerade kraftfullt och att ett enigt kulturutskott sa att detta inte är acceptabelt. Vi har hört från arbetsmarknadens parter och ledningarna på de stora scenkonstinstitutionerna att de har agerat och fortsättningsvis kommer att agera för att få ett slut på detta, och det är bra. Arbetet har bara börjat. Det kommer att krävas en stark och tydlig politik men också att vi alla tar ett personligt ansvar. har den socialdemokratiskt ledda regeringen amorterat på statsskulden och satt ansvarsfulla investeringar i samhällsbygget framför orättvisa skattesänkningar och nedskärningar. Underskott har vänts till överskott. Kultur, medier, trossamfund och fritid Därför har regeringen med stöd av presenterat en budget med historiskt stora satsningar på bland annat trygghet, välfärd och jobb. Budgeten innehåller reformer för – som ska komma alla till del. debatterar vi en del, nämligen utgiftsområde 17, Kultur, medier, trossamfund och fritid. Jag kommer i mitt anförande att fokusera på konsten och kulturen, och mina partikollegor kommer att lyfta fram idrotten och folkbildningen med mera. Tillsammans med satsningar på trygghet och utbildning är kulturen det som skapar ett samhälle där människor tillåts göra klassresor, drömma om en större framtid och känna att de har en plats i världen. Kulturbudgeten innehåller, precis som sa, en historisk satsning på . Till detta kommer ytterligare satsningar på folkbildning och idrott. har regeringen ökat kulturbudgeten med . Det kan jämföras med en moderat kulturminister, då man 2010–ökade med totalt 411 miljoner. Tydligare ointresse kan man nog inte uppbringa. Regeringens kulturbudget har barn och unga i fokus men innehåller också satsningar för konstnärer och kulturarbetare och för kultur i hela landet, med yttrandefrihet och demokrati som grund. Konsten och kulturen bär demokratin och det öppna samhället. Genom konst, kultur och bildning utvecklas ett samhälle och dess invånare – genom att ställa svåra frågor på sin spets, ifrågasätta och utveckla nya tankar. Om vi stannar upp bara för och tänker oss en tillvaro utan konst och kultur tror jag att vi alla skulle känna en tomhet: ingen musik att lyssna på, inga berättelser att ta del av genom boken, filmen eller musiken, och inga nya influenser eller intryck. Jag tror att vi alla är överens om att ett sådant samhälle vill vi inte ha. Fler barn och unga har chansen att pröva musikens, konstens eller teaterns uttrycksformer genom den kommunala musik- och . Därför fortsätter man satsningen på för att hålla nere avgifterna och öka kvaliteten. Det möjliggör för fler barn och unga att faktiskt ta del av den verksamheten. Men vi inför också ett nationellt kulturskolecentrum just för att lyfta betydelse och vidareutveckling. Man inför ett permanent kulturskolekliv för att förbättra förutsättningarna för att rekrytera lärare med fler utbildningsplatser, fortbildningsinsatser och utvecklingsmedel. Fri entré på vissa statliga museer infördes . Museibesöken har ökat markant , kan vi se. Framför allt är det gruppen äldre över 65 och unga vuxna som har blivit flitiga besökare på våra museer. Det är bra att man på så har ökat besöksantalet. Det visar att det finns ett stort intresse för verksamheterna. behöver museerna arbeta vidare med att aktivt nå nya grupper av besökare som ännu inte har upptäckt deras verksamheter. Runt om i vårt avlånga land finns det också ett stort engagemang på våra olika arbetslivsmuseer. Det mesta av arbetet utförs ideellt av människor med kärlek till historia och kulturarv. Arbetslivsmuseerna bevarar industrisamhällets kulturarv och berättar om arbetsplatser och yrken som inte längre existerar. Denna kraft och detta engagemang är viktiga, och förutom de resurser som går via kommer regeringen nu att tillföra 2,5 miljoner till ett för arbetslivsmuseerna. Det är en viktig del i att stärka de ideella krafternas möjlighet till utbildning och utveckling för att bevara detta kulturarv, som också är en viktig del i en bygds besöksnäring. Kultur, medier, trossamfund och fritid Den svenska modellen bygger på att man oavsett bakgrund ska kunna förverkliga sina drömmar och nå sin fulla potential. Här är språket ofta nyckeln och litteraturen det som gör världen rikare och mer förståelig för oss människor. Att läsa och skriva är bra på många olika sätt. Läsning vidgar våra vyer och kan vara alltifrån behövlig rekreation till en nödvändighet för studier och i arbetslivet. Att vuxna läser för barnen och att barn och unga kan ha god tillgång till böcker oavsett var de bor i landet är mycket viktigt för att de ska få en bra start i livet. Litteraturens och språkets värld ska vara öppen för alla människor oavsett vilken bakgrund de kommer ifrån. Biblioteken har aldrig varit så viktiga som . I tider av stora teknikskiften och utveckling framåt måste vi se till att alla har möjlighet att vara delaktiga i samhällsutvecklingen och det demokratiska samhället. Därför är det glädjande att regeringen med denna budget satsar 275 miljoner på biblioteken för att alla ska ha en likvärdig möjlighet att ta del av ett varierat utbud av medier och ha tillgång till fakta, vetenskap och olika källor. Biblioteken har fått högt förtroende i SOM-undersökningar. Användare av biblioteken litar på bibliotekarien som en tillförlitlig källa. För någon vecka sedan besökte jag och några av mina kollegor i utskottet i . De berättade att i den snabba digitala utvecklingen är det många invånare som vänder sig till för att få hjälp med daglig digital hantering av bankärenden, tillförlitliga digitala källor, rent tekniskt handhavande med mera. Vi socialdemokrater vill minska de digitala klyftorna. Här spelar biblioteken en viktig roll, just för att de har så högt förtroende. utvecklar allt fler kommuner nya metoder för biblioteksverksamheten. Det rör sig om allt från användardriven verksamhet till uppsökande verksamhet för att stödja läsandet tidigt i livet. Ett exempel är Bokstart, där man kommer hem till familjer med små barn. Man pratar om vikten av språk och läsande och lämnar över ett bokpaket. Men man utvecklar också arbetet med att öka deltagandet och möjligheterna att förstå demokratin. Ur mitt perspektiv har en stärkt bibliotekssatsning för en utvidgad verksamhet aldrig varit så vältajmad som . I tider då många länder begränsar de fria konstnärerna, oberoendet och yttrandefriheten är det viktigt att visa att vi i vill lyfta och värna den fria konsten. Satsningen på 115 miljoner för att förbättra förutsättningarna för den fria konsten genom en förstärkning direkt till konstnärerna, till Kulturbryggans nyskapande projekt, till fria grupper, till konstnärlig gestaltning av vår gemensamma miljö och ett utökat stöd till litteratur- och kulturtidskrifterna är ett sätt att verka för de kulturpolitiska målen, som säger att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. Kultur, medier, trossamfund och fritid Jag har varit inne på den tekniska utvecklingen. Här ser vi hur man faktiskt kan skapa stora möjligheter att tillgängliggöra kultur i hela landet. Därför är satsningen på digitala utsändningar från våra nationalscener Operan och och även från en bra investering. Då når de ut till fler i hela landet. Det är också en del i deras uppdrag. Avslutningsvis vill jag uppmärksamma att regeringen nu ger Unga uppdraget att verka som en nationell och unga. Unga är på många sätt unik i sitt banbrytande arbete, som är utforskande och nyskapande utifrån ett barnperspektiv. Det är glädjande att Unga nu äntligen blir en nationalscen. I motsats till en regering som ser betydelsen av konst, kultur och bildning står en splittrad borgerlighet, inklusive . De har en gemensam nämnare, nämligen att de prioriterar ned kulturen. Totalt på utgiftsområde 17 skär ned mest, med 1,2 miljarder. De prioriterar i stället skattesänkningar. Det tror inte vi är bra för . Vi socialdemokrater är övertygade om att kulturen är viktig för att öka sammanhållningen och minska klyftorna. Därför satsar vi på att fler ska få tillgång till konst, kultur och bildning. Detta gör vi för att skapa ett mer jämlikt samhälle. Avslutningsvis, herr talman, vill jag be om ursäkt för att jag har dragit ut lite . Men när hjärtat är fullt vill man gärna använda de extra minuterna. Det är ett sådant viktigt område. Jag vill yrka bifall till förslaget i betänkandet och säga att jag också ställer mig bakom båda reservationerna från S, V och MP. 3 (M) replik: Under alliansregeringen ökade kulturbudgeten med . Det skedde under en av de djupaste lågkonjunkturerna, då man skar ned kraftigt runt om i och höjde kulturmomsen. Detta, säger , kännetecknas av att ointresset inte kan bli tydligare. Jag tycker att det är ett magstarkt uttalande. Den enda som har höjt kulturmoms i är egen regering, som har chockhöjt biomomsen. Ta ansvar för det i stället! Biopolitiken fattade vi beslut om efter en ganska lång tids debatt och hård kritik. Det är en kritik som har fortsatt, och den är minst lika hård , efter genomförandet. En av de delar som kritiserades var de branschråd som skulle inrättas under och som skulle vara utan makt och utan mandat. Där man tidigare suttit i styrelsen skulle man nu få sitta i tyckargrupper utan egentligt inflytande. Det kritiserades både av en majoritet i utskottet och av en majoritet i med ett tillkännagivande där man uppmanar regeringen att skyndsamt utreda hur parts- och branschsamverkan kan utvecklas efter att filmavtalet slutat gälla. Branschråden räcker inte. svarar regeringen: Branschråden finns – det räcker. Så är det med den saken. Och i en reservation delar Socialdemokraterna den uppfattningen rakt av. är dialogen i branschen helt under fryspunkten. Min raka fråga till är: Hur kan Socialdemokraterna anse att tillkännagivandet är uppfyllt? 4 (S) replik: Kultur, medier, trossamfund och fritid Ja, vi har precis som lyfte fram ändrat i filmpolitiken. Vi har infört en statlig filmpolitik. Vi har tillfört ett rejält anslag till filmpolitiken. har varit bra för filmen och för , får jag säga. Men det visade sig inte fungera. Jag som socialdemokrat tycker att vi har ett ansvar när vi kan få ihop ett filmavtal som fungerar för branschen och för alla de delar som är med. Då måste vi ta ett ansvar för filmen så att den kan fortsätta att utvecklas. En del är dessa branschråd. De är ganska nytillsatta. De har inte träffats jättemånga gånger ännu, men de har börjat sitt arbete. Det jag får till mig är att dialogen ser väldigt olika ut beroende på med vilka deltagare man pratar och vilka branschråd det är. Jag tror att vi måste ge det lite tid för att se om man kan hitta gemensamma nämnare och gemensamma områden att diskutera i dessa branschråd. Jag tycker att det är för tidigt att säga att vi ska bolla upp det rakt upp i luften igen och inte ha någon bra struktur.