prot · H40985 · 2017-03-23 00:00:00 — Däremot sjunker andelen – andel och antal är som ni vet två olika saker – därför att man anställer så många andra på grund av den lärarbrist vi har, men också för att man vill avlasta de befintliga lärarna så att lärare får vara lärare. Statistiken som kom i går visar dock tydligt att det blir fler lärare i svensk skola, både fler behöriga och fler totalt sett. Det blir det eftersom regeringen investerar i skolan. Vi investerar i fler anställda, och vi investerar i högre lärarlöner. Jag tänker inte be om ursäkt för att staten tillför 3 miljarder för att 65 000 lärare ska få högre löner. Det var nödvändigt. Det får inte vara så att det enda sättet för lärare att få högre lön är att byta arbetsgivare. 82 (KD): Tack för svaret, utbildningsministern! Naturligtvis är varken lärare eller vi politiker emot att lärare ska ha högre löner. Tvärtom – det är mycket nödvändigt. Problemet är att regeringen har implementerat den här mycket viktiga reformen på ett oansvarigt sätt. Det har resulterat i osämja ute på skolorna; lärare blir sjukskrivna och säger upp sig. I gårdagens läxade regeringen dessutom upp kommunerna när det gäller lärarlönerna. Hade det inte varit bättre om regeringen hade styrt upp detta från början? 83 Utbildningsminister (MP): Lärarlönelyftet är ett system som – till skillnad från karriärtjänsterna – först förhandlades fram mellan arbetsmarknadens parter. De kriterier som gäller för Lärarlönelyftet är framtagna av arbetsgivare och fack. Jag kan inte försvara exakt hur det har implementerats på varje skola. Det finns beslut som jag, om jag skulle sätta mig in i dem, skulle ha svårt att förstå. Så är det alltid med den här typen av arbetsgivarbeslut. Det här sätter verkligen ljuset på de problem som finns i lönebildningen i svensk skola. Utbildning om våld i nära relationer 84 (S): Jag har en fråga till minister . Mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer är allvarliga samhällsproblem. Därför är regeringens förslag om att ett obligatoriskt moment om detta ska införas på vissa utbildningar efterlängtat. Kunskap är en viktig grundförutsättning för att personer som möter våldsutsatta i sin yrkesroll ska kunna arbeta med frågan. För att regeringens förslag ska bli effektfullt krävs dock även andra förutsättningar. Det handlar om tydliga rutiner, konkreta arbetsmetoder och styrning på arbetsplatserna för att arbetet ska kunna ske rutinmässigt. Det saknas på många arbetsplatser . Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta för att arbetet mot mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer ska ske rutinmässigt i verksamheter där man möter våldsutsatta? 85 Statsrådet (S): Jag vill tacka för den viktiga frågan. Jag är väldigt glad över att vi nu återinför – så är det nämligen – examensordningar där kunskaper om mäns våld mot kvinnor blir en kompetens på vissa utbildningar. Det gäller jurister, läkare, socionomer med flera. Det är ett viktigt steg. Och det är efterfrågat, både av professionerna som kommer i kontakt med dem som utsatts för våld och av organisationer som företräder kvinnojourer. Vi gör väldigt mycket. Socialtjänst, polis och rättsväsen har redan i uppdrag och krav på sig att ha hög kunskapsgrad när det gäller det här. Det finns också medel som går till kompetensutveckling av vissa verksamheter. Men vi har också märkt att man måste ha med sig kunskapen från början. I den strategi, om 900 miljoner, mot mäns våld mot kvinnor som vi har lagt fram trycker vi också mycket på mer kunskap om hur man ska förebygga våldet. Det är något som har fattats. 86 (S): Tack för svaret och för ditt stora engagemang, ministern! Det kan, precis som ministern säger, i vissa fall finnas riktlinjer för detta på vissa arbetsplatser. Men inte ens då är det säkert att frågan om våldsutsatthet ställs rutinmässigt. Det behöver ingå i de ordinarie arbetsuppgifterna. 87 Statsrådet (S): Man ska prioritera att jobba med de här frågorna. Men alla frågor som handlar om jämställdhet och kanske också om kvinnors och barns vardag har ofta, vill jag påstå, lägre status än andra frågor. Därför måste vi fortsätta med de här uppdragen. Vi inrättar en jämställdhetsmyndighet för att styra jämställdhetspolitiken mer professionellt. Dessvärre lyckades man under de förra mandatperioderna inte få ned nivån på våldet. Det måste vi få. Vi måste ständigt påminna om det här och jobba med det. 88 (M): Min fråga går till utbildningsminister . Den handlar också om Lärarlönelyftet. Vi får alla kontakt med skolan på olika sätt – via mejlboxen, genom samtal ute på skolorna och via brev och kan då få ta del av följande åsikter: Att tvingas sätta en skarp gräns genom denna grupp – man syftar på lärarna – utan tydliga kriterier än dem som vi fick är mycket ödesdigert. Varför kunde man inte ha gett oss friheten att använda den totala summan mer flexibelt? Då hade pengarna kunnat fördelas utifrån prestation. Hur ser regeringen egentligen på skolledarens uppdrag? Allt det arbete vi gör med att tydliggöra uppdrag och differentiera löner sätts ur spel med detta lärarlönelyft. Resultatet är ett antal fungerande lärare som blir sittande helt utan detta lyft. Hur motiverar vi dem att kämpa vidare? Och hur motiverar vi dem att stanna i yrket? Vad är statsrådets svar på detta? 89 Utbildningsminister (MP): Vi måste först titta på vad som håller på att hända i svensk skola. Antalet som vill bli lärare har ökat. har antalet sökande till lärarutbildningen ökat . Och tre av fyra lärare är beredda att rekommendera yrket till andra. Det är fantastiskt! Sex av tio behöriga och legitimerade lärare som gör andra saker funderar också på att komma tillbaka. Detta händer också i svensk skola. Och en av anledningarna till det är att vi prioriterar lärarna; vi prioriterar lärarnas löner. Kriterierna som många kritiserar – jag får också höra det – är framtagna av arbetsgivare och fack, precis som det ska vara på svensk arbetsmarknad. För de fall pengarna inte räcker till alla som uppfyller kriterierna är det rimligt att också kommunerna gör sin del i fråga om att värdera upp läraryrket. Det gör också många kommuner, till exempel och . Ja, lärarkollektivet förtjänar högre löner. Det här är en del av det arbetet. 90 (M): Jag tolkar det som att är nöjd. Hade det inte varit mycket bättre om regeringen hade satt kriterier som innebar att man kunde använda potten med pengar på ett flexibelt sätt och fördela det i skolorna, utan att lägga över ansvaret på kommunerna att lägga till pengar vid en sådan diskussion? Det är fantastiskt att fler söker till lärarutbildningen. Men när det nu skapas ett A- och ett B-lag i skolans värld kanske man funderar två gånger innan man gör det. 91 Utbildningsminister (MP): Det finns inga A- eller B-lag bland svenska lärare. Däremot är det självklart att jag när jag klev ut som nyutexaminerad lärare inte kunde lika mycket som dem som hade jobbat ; det kan jag fortfarande inte. En erfaren lärare ska tjäna mer än en nyutexaminerad lärare. Det är inte rimligt att nyutexaminerade lärare, på grund av lärarbristen, har samma eller högre lön som den erfarna läraren som handleder dem. Vi måste ha system som garanterar att kontinuitet och erfarenhet lönar sig, också i lönekuvertet. Det är grunden för Lärarlönelyftet. 92 (S): Min fråga går till socialförsäkringsminister . stängdes Mina sidor ned, då e-tjänsten började sprida personuppgifter till fel personer. Det gick dessutom att utföra ärenden för andra, till exempel andras barn. Berodde detta på den mänskliga faktorn, vilket myndigheten sa till medierna? Eller finns det en koppling till det som fann vid en granskning av myndighetens arbete med informationssäkerhet, nämligen att inte lever upp till MSB:s föreskrifter? Internrevisionen fann också brister i informationssäkerheten, både 2015 och 2016. De allvarligaste incidenterna innebar att exponerade information om kunder med skyddade och känsliga personuppgifter för ett stort antal andra kunder. Detta är således inget nytt fenomen. Hur ser ministern på denna och tidigare händelser och behovet av åtgärder för att förbättra arbetet med informationssäkerhet på ? 93 Socialförsäkringsminister (S): Tack för den viktiga frågan, ! Det är otroligt bekymmersamt att sådant sker, att uppgifter i självbetjäningssystem som inte ska visas där visas. Jag satte mig givetvis in i det här . har informerat mig om att felet berodde på en felaktig konfiguration i it-systemen, som går att härleda till den mänskliga faktorn. Enligt interna utredning, som har tittat på händelsen, visades fel uppgifter om färre än tio personer. Det är naturligtvis ändå helt oacceptabelt. Men det är positivt att myndigheten agerade snabbt, , och att man stängde ned självbetjäningstjänsterna. Det är också positivt att dessa rutiner fungerade som avsett. Det är däremot inte samma sak som de brister som har pekat på. Det arbetet fortgår. 94 (M): En rapport som har gjorts på uppdrag av om finansiella aktiviteter kopplade till personer i visar att pengar från avsedda för bland annat assistansersättning används för att bekosta terrorkrigsresor. Det som beskrivs i rapporten är oroande, att delar av skattebetalarnas resurser som är avsedda att hjälpa funktionshindrade används till terrorkrigsresor. I rapporten framkommer det också att det kan finnas ett mörkertal och att dessa resor fortfarande kan förekomma. Assistansersättning ska användas till att stödja funktionshindrade. Allt annat är oacceptabelt – det har statsrådet och jag diskuterat förut. Jag vill fråga : Vilken analys gör statsrådet av att det förefaller som att assistansersättning har använts för att finansiera terrorresor? Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att nu vidta för att detta inte ska hända igen? 95 Statsrådet (S): Tack för frågan. Den här debatten har jag fört här ganska ensam när det gäller förslag om hur man ska komma åt fusk och felanvändning av medlen. De allra flesta privata aktörer inom assistansersättningen gör ett väldigt bra jobb, men många uppgifter visar att alldeles för stora medel felanvänds. Den här rapporten och Svenska Dagbladets granskning av felanvändning av medel är verkligen alarmerande. Det har jag försökt att ta upp här , men jag har varit rätt så ensam om det. Det har inte kommit några förslag varken från er eller andra i oppositionen om hur man ska göra. Jag har tillsatt en utredning. Jag har infört flera uppdrag i regleringsbrev till olika myndigheter för att komma åt detta. Jag avser att tillsätta en person som särskilt ska titta på bolagens roll. Det kommer en utredning om fusk i välfärden. Jag har satt mig in i alla dessa frågor och kommer att återkomma med en rad förslag. Men arbete inriktas framför allt på att säkerställa att medlen går till dem som har rätt till assistans och inte till någon annan. Barns arbetsmiljö i skolan 96 (S): Jag har en fråga till utbildningsministern. Nio av tio skolor slarvar med arbetsmiljön, skrev . Man pekar på ohållbar arbetsbelastning, bullriga ljudmiljöer och dålig ventilation. Det kan vi inte vara nöjda med. Hur ser det ut på våra förskolor och fritidshem? Arbetsmiljölagen gäller inte barn i förskola eller elever i fritidshem. beslutade om ett tillkännagivande som uppmanade regeringen att återkomma med förslag om hur arbetsmiljön kan förbättras för barn i förskolor och på fritidshem. Detta tillkännagivande bereder regeringen fortfarande. Jag är inte nöjd med att det tar så . Min fråga till utbildningsministern är: Vad avser han att göra för att förbättra arbetsmiljön i förskolor, på fritidshem, i grundskolor och i gymnasieskolor? 97 Utbildningsminister (MP): Till att börja med gäller arbetsmiljölagen alla verksamheter där det arbetar personer, också i förskolor och på fritidshem. I förskolan har den viktigaste delen för att säkerställa barnens arbetsmiljö varit arbetet för att få ned barngruppernas storlek. Där har vi sett till att få tillbaka de riktmärken som försvann under den borgerliga regeringen. Vi har gett kommunerna stöd för att de ska kunna minska barngruppernas storlek. Sedan handlar det om att man måste göra jobbet. Man måste se till att rusta upp de många gamla skollokaler som finns och som ofta byggdes under miljonprogrammets dagar. Man måste se till att förbättra ventilationen. Man måste anställa fler så att det finns vuxna som kan hjälpa till när en elev har särskilda svårigheter som gör att det blir stökigt för andra i klassen. Det är just därför som vi prioriterar investeringar bland annat för att anställa fler. Som sagt, i går presenterades siffran 16 500 nyanställningar . prövar flera hundra ansökningar om att få statliga medel för upprustning av skollokaler. rutiner vid utbetalning av assistansersättning 98 (L): Min fråga går till statsrådet . bytte utbetalningssystem från förskottsutbetalningar till efterskottsbetalningar för den som har rätt till personlig assistans. Just nu är det ett mycket bekymmersamt läge för många privata och kooperativa assistansanordnare. Det handlar om att inte förmår att betala ut ersättningen . Följden har blivit att det brister i löneutbetalningar. En del har tvingats att ta dyra lån och riskerar att gå i konkurs. I slutändan är det den enskilda brukaren som blir drabbad när assistans uteblir. Min fråga till statsrådet är: Känner statsrådet till problematiken och vad kommer statsrådet att göra för att säkerställa att våra välfärdssystem fungerar som det är tänkt? 99 Statsrådet (S): Jag har verkligen försökt att anstränga mig när det gäller debatten om personlig assistans. De 30 miljarderna , som den här reformen kostar, ska gå till de personer som har rätt till assistans och som har de behov som gemensamt ska tillgodoses med dessa pengar. Vi har gjort ett antal förändringar för att se till att medlen inte går till annat än till det som de är avsedda för. Det som du, , tar upp är led i detta arbete. är det en omställningstid. Jag har nära kontakt med som försöker att göra detta så bra som möjligt. Den här förändringen var också känd. Som jag ser det har en hel del av bolagen på den här marknaden stor lönsamhet och har förmåga att ställa om. Men vi för en dialog för att göra det här så bra som möjligt, men rutinerna behöver bli bättre så att man har koll på att medlen går till det som det var tänkt. 100 (S): Min fråga går till försvarsminister . Med försvarsbeslutet följde också att vi i ska återuppta arbetet med totalförsvarsplanering. Det arbetet gick på sparlåga i . Regeringen har därefter gett ansvariga myndigheter i uppdrag att titta på denna fråga, påbörja ett planeringsarbete och redovisa förutsättningarna för detta. I ljuset av det försämrade omvärldsläget är det angeläget att vi fortsätter att stärka hela vårt försvar. Regeringen har också aviserat att man i vårändringsbudgeten avsätter 75 miljoner för att intensifiera arbetet inom ramen för den sammanhålla totalförsvarsplaneringen. Mot bakgrund av var vi står : Hur ser försvarsministern på det fortsatta arbetet med totalförsvarsplanering? 101 Försvarsminister (S): Tack för frågan! Det som genomförs är utbildningsinsatser på Försvarshögskolan inriktade på personal som arbetar i kommuner, landsting och länsstyrelser. Man deltar i övningsverksamhet tillsammans med Försvarsmakten. Jag har själv besökt en sådan övning som hette Geltic Bear på ledningsregementet. Inom ramen för , som jag nämnde tidigare, finns det en totalförsvarsdimension där ett fyrtiotal myndigheter på den civila sidan deltar. Jag besökte där man har ansvar för att samla norra , och man jobbar aktivt med totalförsvarsplanering. Det har pågått och pågår ett arbete. avsätter vi som ett ekonomiskt första steg i detta sammanhang. 102 (M): Jag har en fråga till statsrådet . Trots ett stort politiskt fokus har tappat i skolresultat. En av de stora och bidragande orsakerna till det är att har mindre undervisningstid i viktiga skolämnen jämfört med andra länder. Alliansen utökade undervisningen i bland annat matematik. har också upprepade gånger fattat beslut om att utöka undervisningstiden i bland annat matematik och idrott. Statsrådet har i tidigare debatter i den här kammaren hänvisat till att när stadieindelningen av kommer på plats kommer man att ta tag i detta. Därigenom kommer beslut att efterkommas. presenterade regeringen sin proposition om ny stadieindelning, men det nämns inte ett ord om vare sig matematik eller idrott. När tänker regeringen agera och möta beslut? Inte planerar väl statsrådet att trotsa beslut om utökad matematikundervisning? 103 Utbildningsminister (MP): Nej, tillkännagivande ska hanteras i enlighet med det regelverk som finns för tillkännagivanden. Vi har också utökat antalet matematiktimmar, företrädesvis i mellanstadiet. I enlighet med den planering som ursprungligen fanns och som det fanns en bred politisk majoritet bakom är vår tanke att utöka med som tas från elevens val när vi når 2019, alltså när de elever som har fått utökad tid börjar i högstadiet. Vi är också beredda att föra konstruktiva samtal med de borgerliga partierna på det sätt som vi har gjort. Utredning om begränsningar av högskoleprovet 104 (M): Min fråga går också till statsrådet . På åhörarläktaren sitter . Han har gjort sin praktik hos . Han är intresserad av skolpolitik och har läst utredningen för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till högskoleutbildning, som föreslår en del förändringar. Det gäller inte minst högskoleprovet, med bland annat ett förslag om en åldersgräns och också begränsningar när det gäller hur man har möjlighet att göra högskoleprovet. Utredningen menar att elever blir omotiverade om man skulle ha möjlighet att skriva högskoleprovet tidigare. De begränsningar kring högskoleprovet som utredningen föreslår begränsar elevers chanser att komma in på högre utbildning. Tycker utbildningsministern att det är rätt väg att gå? 105 Utbildningsminister (MP): Möjligheten att komma in på högre utbildning ska inte begränsas. Det ska finnas fler möjligheter in på högre utbildning. Sedan handlar det om att se hur man skapar dessa möjligheter. Under den förra regeringen togs tyvärr ett antal möjligheter bort, till exempel möjligheten att använda den arbetslivserfarenhet och allt det man fått med sig genom att jobba när man sökte in till högre utbildning. Det tycker jag var synd. Högskoleprovet som det används tycks inte fullt ut, menar utredningen, hjälpa för att få in en breddad rekrytering, och det är därför man föreslår vissa förändringar. Högskoleprovet ska dock vara kvar och kunna användas för att söka in. skickas utredningen på remiss, så tyvärr tror jag inte att kan få det där tydliga svaret på frågan om utredningens förslag kommer att genomföras eller inte. Ordningen är ju att vi måste titta på vad remissinstanserna säger, men regeringens ingång är att det ska fortsätta att finnas som och helst fler olika vägar in på högre utbildning. För mig var högskoleprovet helt avgörande för att kunna komma in på högre utbildning. 106 (M): Jag är inte bara begåvad med att ha med , utan jag har också och från årskurs 8 på Musikugglan i . De har funderingar kring kvotering, och därför går min fråga till jämställdhetsminister . Regeringen var tidigare beredd att lägga fram ett lagförslag om kvotering för att öka antalet kvinnor i privata bolagsstyrelser. Det fanns ingen majoritet för detta i , och regeringen drog tillbaka förslaget. och har en del funderingar om varför det här, när de själva kommer ut i arbetslivet, skulle vara ett verksamt instrument. De håller nämligen inte med om det. Själva vill de inte bli bedömda utifrån eller inkvoterade på basis av att de är tjejer utan för vilka egenskaper de själva har och för vilken utbildning och kompetens de kan erbjuda på arbetsmarknaden. Ministern får gärna dela med sig av varför hon är av en helt annan åsikt och vill kvotera in dem mot deras egen vilja. 107 Statsrådet (S): Jag antar att ni i de här samtalen också har pratat om det faktum att den ordning vi har innebär att män kvoteras in för att de är män. Jag antar att ni också har diskuterat att det i så fall skulle vara bra. Det är nämligen det som pågår. Det pågår en informell kvotering av män för att de är män, och det tycker jag är dåligt. Jag tycker inte att kvotering alltid är ett bra instrument. Vi har ingen erfarenhet av lagstiftad kvotering, men det här går för långsamt. Kvinnor har hög utbildning och väldigt god erfarenhet av chefs- och ledarskap, men ändå kommer man inte in i styrelserummen. Jag tycker att det är fel, och man måste agera. har en historia av att alltid vara emot alla förslag som leder till jämställdhet när de läggs fram. De låter andra ta debatten, och säger de att de är för. Vi måste göra någonting här. Det gäller att ta beslut och ta debatten. Jämställdhetsministerns deltagande i FN:s kvinnokommissions möte 108 LAWEN REDAR (S): Jämställdhetsminister representerade ju på den 61:a upplagan av FN:s kvinnokommission i den 13–. Årets tema var Women’s economic empowerment in the changing world of work. Min fråga är: Vad lyfte ministern fram, och vilka prioriteringar hade på det här mötet? 109 Statsrådet (S): Tack för en extremt angelägen fråga! Vi lever ju i när kvinnors rättigheter blir väldigt attackerade från olika håll och där jämställdhet och till och med kvinnors rätt till egen inkomst och eget arbete ifrågasätts. Jag lyfte förstås fram de svenska erfarenheterna när det gäller att kvinnor liksom män ska förvärvsarbeta, vilket är grunden för den samhällsmodell vi har. Jag lyfte fram särbeskattning, rätten till abort, barn- och äldreomsorg och socialförsäkringar som är grundade på individen och inte på familjen – allt sådant. Jag lyfte också upp frågan om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. De frågorna är absolut mest attackerade just , och det gäller att stå upp för dem. I har vi ett parti i den här kammaren som inte är för den svenska abortlagstiftningen och som ifrågasätter kvinnors rätt till sin egen kropp. Vi måste motarbeta de förslagen här, och vi måste visa solidaritet med kvinnor i världen på ett globalt plan. Därför lyfte jag detta. 110 (C): Jag har en fråga till utbildningsministern om skatter. ägnade hela sin lunchsändning åt några kommande miljarder i statsbudgeten – i lägre skatt för en del pensionärer. Gratulerar till gott genomslag! finns prognoser om att kommunalskatten kan behöva höjas med 1–, vilket skulle öka skatten betydligt mer för alla pensionärer än den sänkning som föreslås för en del. Det är bra med skattesänkningar. Dock har nu i särklass högsta marginalskatter, vilket undergräver vår konkurrenskraft och möjlighet att betala högre pensioner. Avser regeringen också att sänka mycket höga marginalskatter efter de höjningar som man nu aviserat? 111 Utbildningsminister (MP): Det är ett väldigt bra beslut som regeringen kan presentera – att vi tar ytterligare ett steg för att sluta den klyfta mellan skatt på lön och skatt på uppskjuten lön, alltså pension, som skapades under den borgerliga regeringen. Det är helt oanständigt att man betalar mer i skatt när man få ut lite mindre pengar som pensionär. Givetvis borde den skatten vara lika. tar vi ett viktigt steg för det som berör många pensionärer, och det är jag stolt över. När vi tittar framåt ser vi att det finns tydliga behov av att investera i välfärden – skolan, vården, omsorgen – och det är ju just därför vår regering ser till att föra över statliga medel till välfärden så att man ska kunna klara att göra det utan att behöva höja kommunalskatten på det sätt som beskriver. I detta har vi ett stöd från . Det är bra. ser behovet av förstärkningar till den kommunala sektorn. Tyvärr har ni inte med er de andra borgerliga partierna i det. Åtgärder för ökad trygghet i skolan 112 (M): Otryggheten i vårt land ökar. Var tredje kvinna känner sig otrygg i sitt eget bostadsområde, och den organiserade brottsligheten breder ut sig i våra utanförskapsområden. Tyvärr omfattar denna otrygghet i allt högre utsträckning även våra skolor.