prot · H40984 · 2017-03-22 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om ersättare Tredje vice talmannen anmälde att (SD) inträtt som ersättare för (SD) för hennes ledighet –och att (SD) inträtt som ersättare för (SD) för hans ledighet –. § 3 Anmälan om kompletteringsval Tredje vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält som suppleant i justitieutskottet och i utbildningsutskottet. Tredje vice talmannen förklarade vald till § 4 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2016/17:122 till socialutskottet 2016/17:127 till utrikesutskottet 2016/17:131 och 139 till justitieutskottet 2016/17:136 till 2016/17:141 till skatteutskottet 2016/17:143 och 158 till utbildningsutskottet 2016/17:149, 151 och 159 till civilutskottet 2016/17:150, 152 och 154 till socialförsäkringsutskottet 2016/17:155 till miljö- och jordbruksutskottet 2016/17:157 till försvarsutskottet 2016/17:163 till finansutskottet 2016/17:75 och 103 till 2016/17:90 och 114 till utrikesutskottet 2016/17:126 till justitieutskottet 2016/17:148 till näringsutskottet 2016/17:OSSE1 och NR1 till utrikesutskottet 2016/17:3646, 3648 och 3651 till civilutskottet § 5 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2016/17:NU12 Näringspolitik 2016/17:NU11 om statliga stöd till innovation och företagande 2016/17:UU8 om förutsägbarhet och långsiktighet inom biståndet Finansiell stabilitet och finansmarknads-frågor § 6 Finansiell stabilitet och finansmarknadsfrågor betänkande 2016/17:FiU22 Finansiell stabilitet och finansmarknadsfrågor 1 (M): Vi ska behandla finansutskottets betänkande FiU22. Dels är det här ett motionsbetänkande som hanterar i storleksordningen 60 motionsyrkanden, dels hanterar vi ett utskottsinitiativ. Jag hade tänkt lyfta fram ett par av alla de frågor som behandlas i betänkandet. Jag yrkar bifall till reservation 6. Motsvarande tidigare betänkanden har haft . är namnet Finansiell stabilitet och finansmarknadsfrågor. Det här kan tyckas vara en liten förändring, men den är ack så viktig. Betänkandet får en lite annorlunda inriktning och ett lite annorlunda perspektiv. Jag kan konstatera att även ledamöter har insett vikten av finansiell stabilitet. Det märks inte minst på hur karaktären på de motioner som hanteras har förändrats . En inledning på den nya inriktning som det här betänkandet har är ett utskottsinitiativ. Vi har ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en ny regelbunden skrivelse om IMF:s och andra internationella finansiella institutioners arbete med frågor som rör finansiell och monetär stabilitet. Detta är någonting som har funnits . Det brukar komma en skrivelse från regeringen som tar upp verksamheten vid de internationella institutionerna. Efter ett utskottsinitiativ från utrikesutskottet har dock regeringen aviserat att det kommer att bli en lite annorlunda inriktning på den här skrivelsen. Vi från finansutskottets sida är lite oroade över den nya inriktningen. Vi tycker att det finns behov av att man fortsätter att redogöra för det arbete som bedrivs vid de internationella institutionerna. Finansiell stabilitet och finansmarknads-frågor Det här är naturligtvis viktigt, som alla förstår. Om man inte förstod det innan har man förstått det efter finanskrisen. Det är viktigt att ha bra övervakning och tillsyn av finansiell stabilitet, särskilt i globaliseringens tidevarv, då vi blir alltmer påverkade och beroende av vad som händer i vår omvärld. är kanske ett av de länder som påverkas allra mest när någonting sker någon annanstans, med tanke på hur integrerade och beroende vi är med och av vår omvärld. har bedrivit ett rätt omfattande arbete och rätt mycket viktig verksamhet i till exempel IMF, där vi också har rätt stora åtaganden när det gäller att vara med och stödja vid de tillfällen då det finns behov av att man rent finansiellt stöder länder som har hamnat i problem. Det är IMF:s uppgift att dels fungera som ett stöd, dels bidra med kompetens för att komma till rätta med de problem som ibland kan uppstå. Men det är också viktigt att IMF med flera övervakar och analyserar de eventuella risker som finns i det finansiella systemet. Därför tycker vi från utskottets sida – och det är ett enigt utskott som står bakom initiativet – att det är viktigt att regeringen återkommande redogör för sin verksamhet i de här internationella institutionerna. Det var den ena frågan. Jag hade inte tänkt gå in så mycket på de finansiella risker som finns i vår omvärld ur ett svenskt perspektiv. Alla känner väl till dem. Tiden tillåter inte att vi fördjupar oss i det. Jag vill bara säga att vi ser behov av att vi fortsätter att bevaka frågan om finansiell stabilitet och hur viktig den är för att samhällsekonomin ska fungera och för att vi inte ska råka ut för stora obalanser i systemet. Den andra frågan hänger väl lite ihop med den första. På något sätt är den kanske lite motsägelsefull också. Vi har alla förstått behovet av att man skärper regler, ökar tillsynen och ökar insynen och transparensen i det finansiella systemet. Men detta har också inneburit att det har blivit väldigt mycket regelverk. Det gör på något sätt att man underbygger de systemviktiga bankerna. De stora banker som klarar av att hantera de stora regelverken får så att säga lite konkurrensfördel genom sin storlek. Å ena sidan försöker man med regleringen undvika att nya problem uppstår, å andra sidan gör man att konkurrensen på något sätt sätts ur spel, åtminstone på marginalen. Det här är ett problem. Man måste hitta någon balans i detta. Vi tycker att det finns anledning att ge ett uppdrag till att analysera och undersöka hur man kan underlätta för ökad konkurrens på den finansiella marknaden – därav reservation 6. Ökad konkurrens skulle möjligen ha den positiva effekten att man skulle medverka till större stabilitet på finansmarknaden med tanke på att man dels sprider riskerna mer, dels kanske ser till att marknaden fungerar bättre rent generellt. Dessutom kan jag tillägga som kuriosa att jag vid den senaste utfrågningen om penningpolitik noterade att riksbankschefen sa att affärsbankerna blivit hypoteksbanker. Bara av den anledningen vore det intressant att tillse att konkurrensen ökar på kreditmarknaden för att underlätta för tillväxt för företag och se till att företagen får möjlighet att få krediter. Därför vill jag som sagt yrka bifall till reservation 6. 2 (V): Finansiell stabilitet och finansmarknads-frågor Journalisten skriver i sin bok en bank? att finansiell stabilitet ”är en finare omskrivning för att det finns pengar i bankomaterna, att börsen håller öppet och att kaosstämning lyser med sin frånvaro på gator och torg”. Även om det gäller väldigt vardagsnära frågor som att det finns pengar i bankomaten och att det inte råder kaosstämning i ekonomin är detta betänkande om finansiell stabilitet ett av finansutskottets mer intressanta. I betänkandet finns utlåtanden från en rad expertinstanser som IMF, , och Finansiella stabilitetsrådet. Betänkandet ger en bra bild av vilka risker står inför och vilken politik som dessa instanser anser att borde föra. Uppenbart är att de alla är oroliga över hushållens skuldsättning som har ökat mycket kraftigt . Trots det har politiken fegat ur och inte satt in särskilt kraftfulla åtgärder för att förändra utvecklingen. Men för att hushållen skuldsättning ska öka måste någon låna ut pengarna, och det gör bankerna som aldrig . Bankernas bristande säkerhet för sina lån har på ett eller annat sätt varit orsaken till de finanskriser vi har sett genom historien, senast år 2007−2008. Det är därför den politiska diskussionen om hur bankerna kan krävas på större ansvar är så viktig. Bankerna är tyvärr som vilket företag som helst med aktieägare. De vill göra så mycket vinst som möjligt så snabbt som möjligt, trots att de som i bankernas fall är mycket samhällsviktiga. Det är därför som, om bankerna fallerar, staten lovar att i sista hand rädda bankerna så att vår finansiella stabilitet inte skadas. Det är därför som i samarbete med regeringen nu vill höja resolutionsavgifterna för bankerna. Det är ett förslag som vi hoppas att även de borgerliga partierna ser nyttan av och ställer sig bakom. Det är också viktigt att bankerna har ett riskvägt kapital som stämmer med de risker som bankerna tar men också att bankerna har en stark bruttosoliditet så att banken står starkt och har egna resurser den dag då möjligheterna på lånemarknaden fallerar. vill gå vidare för att minska riskerna för att bankerna ska fallera. Det svenska banksystemet är stort i förhållande till ekonomi och domineras helt av fyra storbanker. Om någon av dessa banker får problem kan förtroendet för hela det finansiella systemet ifrågasättas, vilket i sin tur kan få allvarliga konsekvenser för den reala ekonomin. Storbankernas beroende av marknadsfinansiering med korta löptider, till stor del från utlandet, ökar sårbarheten i det finansiella systemet. Det råder en bristfällig konkurrens på bankmarknaden. Därför anser vi i att en parlamentariskt sammansatt bankstrukturutredning bör tillsättas för att närmare studera strukturerna inom den svenska banksektorn och komma med förslag till förbättringar. Ett stort problem är att bankernas tjänster till kunderna, till exempel sparande och lån, inte är separerade från bankernas mer riskfyllda investmentverksamhet, alltså spekulationsverksamheten. I EU har det funnits förslag om bankdelning, men de har snabbt tystats ner och gömts undan. Man kan ana att det är bankernas extensiva lobbyism som ligger bakom det. Finansiell stabilitet och finansmarknads-frågor En bankdelningslag skulle förhindra att skattebetalarnas pengar riskeras för vad som inte kan räknas som samhällsnyttig bankverksamhet. Därför bör en bankstrukturutredning få i uppdrag att ta fram en bankdelningslag som separerar traditionell bankverksamhet från investmentverksamhet. Om vi tar Nordea som exempel omfattar dess verksamhet i och tillsammans av hela ekonomi mätt i bnp. Ansvaret för Nordeas risker kan vi inte sprida på våra grannar, utan det vilar helt och hållet på oss här i . Det är inte socialism bara för att man föreslår att småspararnas sparkonton och börshajarnas aktieportföljer inte ska vara i samma bankbolag. Det är sund ekonomi om vi som skattebetalare inte behöver rädda de banker som gör enorma vinster på att ta enorma risker med oss andra som säkerhet och garanti den dagen vi tvingas rädda dem. Staten och dess olika myndigheter tar ett stort ansvar för att garantera den finansiella stabiliteten. Eftersom staten tar på sig stora risker och potentiellt stora kostnader för att bevara den finansiella stabiliteten vore det logiskt att staten också ökar sitt ägande på bankmarknaden. Ett ökat statligt ägande skulle dels öka den finansiella stabiliteten, dels öka konkurrensen till förmån för konsumenterna. Därför bör en bankstrukturutredning också få i uppgift att ta fram förslag på hur det statliga ägandet inom banksektorn kan öka. En väl fungerande bolånemarknad är central för hushållens ekonomi. Trots de senaste årens reformer har bankerna ett stort informationsövertag gentemot sin kunder vid en förhandling om räntor på bolånen. En bankstrukturutredning bör därför lämna förslag på hur bankerna ska redovisa sina upplåningskostnader för bostadslån på ett likformigt sätt i syfte att underlätta för konsumenterna vid en förhandling med bankerna. Att kunderna på en marknad ska kunna jämföra olika produkter med varandra är centralt för en väl fungerande marknad. Men på bankmarknaden finns det i stora delar brister i detta avseende. Flera undersökningar har visat att bankkunderna generellt har låg kunskap om vad deras banktjänster kostar. Av det skälet bör bankstrukturutredningen ta fram förslag till krav på bankerna om årlig kostnadssammanställning som informerar kunderna om hur mycket de har betalat i avgifter till banken. En sådan översikt ska på ett tydligt sätt redogöra för de räntor som kunden mottagit eller betalat . En del människor har enorma avstånd för att kunna ta ut kontanter. För de som bor i , och är avståndet till närmaste bankomat mer än . I finns en statligt ägd gruva men ingen bankomat. I , som kallas för raketbyn, är den militära närvaron stor. Försvarsmakten har en anläggning där för att testa raketer och testflyga drönare. Men någon bankomat har inte byborna sedan förrförra året. Det är 117 000 personer som har mer än till att ta ut kontanter, och av dem är 36 000 personer . Finansiell stabilitet och finansmarknads-frågor Någonstans mellan 1 och 1 ½ miljon människor berörs av problem med betaltjänster och skulle ha nytta av att lättare få tag i grundläggande betaltjänster. De som upplever mest problem med betaltjänster är enligt länsstyrelserna föreningar, funktionsnedsatta, äldre, nyanlända och företagare på landsbygden och i skärgården. Enligt görs av alla betalningar fortfarande med kontanter. Det är av alla svenska som använder kontanter minst en gång , och använder inte internetbank. Att det är svårt att nå grundläggande betaltjänster är inte konstigt när vi ser hur verksamheten ser ut. Antalet uttagsautomater har 2011–2015 minskat med närmare 500. Bankkontor som hanterar kontanter har kraftigt minskat och gått från 1 400 till 700, alltså en halvering. Utöver det har 150 bankkontor stängts. Tillgången till kontanter har blivit en skillnad mellan stad och land. För många är tillgången till kontanter viktig för att kunna ha kontroll över sin ekonomi. Andra vill inte ha kort av integritetsskäl, och åter andra har problem med tekniken. Vissa affärer tar inte kort på grund av att det är dyrt. Av det skälet bör bankerna via lagstiftning åläggas att ha viss kontanthantering. Storbankernas ägande omöjliggör för nya aktörer att etablera bankomatjänster i utan mycket höga kostnader. När storbankerna stänger ned bankkontoren på landsbygden har det också inneburit att bankomaten har försvunnit. Regeringens förslag om betalkontodirektiv är otillräckligt och bygger på en felaktig analys och förslag som inte gör väsentlig skillnad för medborgarna. Regeringen bör därför utreda om storbankerna ska kunna åläggas krav på att upprätthålla bankomater på landsbygden. kom det ett brev till bostadsrättsföreningen i från den statliga banken som föreningen var kund hos. I brevet stod det följande: Vårt uppdrag och vårt ansvar är att ge kunderna bästa service och uppfylla ägarens lönsamhetskrav. Vidare stod det: Vi kommer framöver att inrikta vår kreditgivning till expansiva regioner runt våra kontor i , och samt större tillväxt- och högskoleorter i . Lite längre ned i brevet skriver man: Vi skriver till er därför att vi framöver inte kommer att ha möjligheter att erbjuda samma villkor som tidigare och inte heller samma servicegrad. är en statlig bank. Det betyder att vi alla tillsammans äger banken. Det gör att också de som bor i bostadsrättsföreningen i inte bara är kunder hos utan också ägare. Då borde det också vara rimligt att banken inte själv kan bestämma vilka den ska ge service till, utan den ska ge bra service till alla ägare oavsett var i landet de bor. Uppdraget för som statlig bank på en privat marknad måste bli tydligare. I stället för att avveckla sin utlåning till stora delar av landet borde komplettera marknadens bristande utlåning på landsbygden. borde som marknadskompletterande bank stödja nybyggnad på landsbygden genom lånemodeller som gör det möjligt att bygga nytt även där marknadspriset är lågt. Regeringen bör därför ändra ägardirektiven på ett sådant sätt att ska upprätthålla god service och goda villkor i hela landet och därigenom bli ett samhällsnyttigt företag. Detta förslag ligger i linje med de alternativa modeller för finansiering av ett ökat byggande på landsbygden som den parlamentariska presenterade i sitt slutbetänkande . Finansiell stabilitet och finansmarknads-frågor En annan faktor är att omständigheterna kring att driva företag varierar stort beroende på var i man verkar. bör få i uppdrag att se över hur man kan underlätta finansiering för företag på landsbygden. Genom att arbeta med produktutveckling skulle dessutom på ett konkret sätt kunna öka finansieringsmöjligheterna för små och nystartade företag på landsbygden. Därför bör också få ett aktivt uppdrag att arbeta med produktutveckling för små och medelstora företag i syfte att komplettera marknaden. Storbankerna är just nu sura för att de får höjd resolutionsavgift och får bidra mer till statens kostnader för att säkerställa den finansiella stabiliteten. Längst har Nordeas vd gått. Han har hotat med att flytta bankens huvudkontor. gör storbankerna miljardvinster. De fyra storbankerna tjänade tillsammans och delade ut nära till aktieägarna. I Nordeas fall delade man ut 25 miljarder av den vinst man gjorde på 40 miljarder. Det är dags för och de andra bankdirektörerna att sluta gråta och i stället bidra till vårt gemensamma samhälle där vi alla, och inte bara bankdirektörerna, ska bli vinnare har fyra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 5. 3 (S): Det betänkande som vi nu behandlar har, som redan har anförts här, tidigare varit ett rent motionsbetänkande där bank- och finansmarknadsfrågor och lite annat smått och gott som ligger inom detta område har tagits upp. Men i huvudsak har det gällt bank- och finansmarknadsfrågor. Utskottet har ambitionen att kammarbehandla frågor om den finansiella stabiliteten. Det är inte så att utskottet inte har diskuterat detta tidigare, utan det gör vi regelbundet. Men det borde ha skett under utskottets löpande arbete och i de öppna utfrågningarna med . Jag vill yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Den finansiella stabiliteteten handlar helt enkelt om hur det finansiella systemet ska kunna upprätthålla sitt funktionssätt och ha motståndskraft mot störningar. Det är lätt sagt. Vi vet av erfarenhet att det är mycket viktigt att det inte uppstår störningar i det finansiella systemet vare sig nationellt eller internationellt. Vi vet att det alltid finns risker för att svenska banker och finansmarknadsföretag drabbas mer eller mindre allvarligt vid internationella finanskriser. Den senaste erfarenheten är , när gick i konkurs. Men vi undgick inte heller en rent intern stor finanskris på . Det innebar att även det svenska finansiella systemet fick problem. I flera fall fick svenska banker och finansmarknadsföretag problem på grund av att man hade en omfattande internationell verksamhet. Utskottet anser att det är viktigt att följa och bevaka bedömningarna av den finansiella stabiliteten i och internationellt. Det finns en rad instanser som granskar den finansiella stabiliteten i . Det är framför allt regeringen, som gör egna bedömningar, Finansiella stabilitetsrådet, och . Vidare gör också IMF regelbundna granskningar av den finansiella stabiliteten i . Alla dessa organ ska primärt bedöma hur det svenska finansiella systemet fungerar men också titta på hur det ser ut internationellt i förhållande till . Finansiell stabilitet och finansmarknads-frågor I allt väsentligt är alla dessa organ eniga om att det svenska finansiella systemet fungerar väl men att det också finns sårbarheter och risker. På global nivå handlar det om risker kopplade till en svag tillväxt, ekonomisk och politisk osäkerhet och svagheter i det europeiska banksystemet. Vi vet att det just nu finns stora problem bland annat i det italienska banksystemet, och man vet inte riktigt hur det kommer att gå där. I handlar det framför allt om att det finansiella systemet är stort och sammanlänkat och utsatt för risker till följd av hushållens höga skuldsättning. Utskottet anser att det är viktigt att regeringen och berörda myndigheter fortsätter att grundligt analysera riskerna för den finansiella stabiliteten, inte minst när det gäller hushållens skuldsättning, och har beredskap att vidta ytterligare åtgärder om det skulle krävas. Regeringen lämnar en skrivelse om verksamheten i , Världsbanksgruppen och de regionala utvecklings- och investeringsbankerna. Skrivelsen har behandlats av utrikesutskottet, och vi har fått yttra oss från finansutskottet. har dock utrikesutskottet kommit med ett betänkande där de säger att de vill att detta mer ska handla om arbetet när det gäller de multilaterala utvecklingsorganisationerna i förhållande till milleniemålet och Agenda 30. vill därför föreslå att tillkännage till regeringen att till regelbundet redovisa IMF:s och andra internationella finansiella institutioners arbete med frågor som rör finansiell och monetär stabilitet. Under rubriken stabilitet har ett antal motioner från den allmänna motionstiden inkommit. Jag väljer att med några korta ordalag kommentera de olika delarna. Först och främst finns det tre motioner som tar upp frågor om kapitaltäckning och finansiell stabilitet. När det gäller kapitaltäckning och riskhantering pågår ett brett arbete såväl i regeringen som i olika myndigheter kring just detta. Vidare pågår inom EU ett fortlöpande arbete. Kapitaltäckningen har också successivt skärpts sedan den internationella finansiella krisen. När det gäller valutareservavgiften har en utredning sett över detta och menat att denna ska bäras av bankerna. har riktat ett tillkännagivande till regeringen om detta, och regeringen har meddelat att man preliminärt kommer att lägga fram en proposition . När det gäller att det finansiella systemet ska bidra till en hållbar utveckling har regeringen i budgetpropositionen angett att man har för avsikt att utveckla indikatorer som kan redovisas löpande och belysa riskerna när det gäller en hållbar finansmarknad. Under rubriken och frågor om hushållens skuldsättning finns ett antal motioner om att makrotillsynen ska ses över, om hushållens skuldsättning, om borgensåtagande, om statliga ungdomslån samt om att finansinstitut som erbjuder krediter ska stå under tillsyn. Finansiell stabilitet och finansmarknads-frågor När det gäller hushållens överskuldsättning har följande gjorts i relativ närtid: Dels har det införts ett amorteringskrav på krediter, dels beslutades om en ny lag för att förstärka konsumenternas skydd på bolånemarknaden. Bland annat krävs en mer omfattande information samt betänketid innan konsumenten är skyldig att överväga ett erbjudet bolån. Dock ska det i sammanhanget betonas att flera myndigheter samt politiska partier och vissa nationalekonomer menar att detta inte räcker utan att ytterligare åtgärder måste vidtas. Några saker man har anfört är att införa ett skuldkvottak, det vill säga att man inte får låna mer än en viss del av sin årsinkomst. Man har också diskuterat att ta bort ränteavdragen och att införa vissa skatter. Fastighetsskatten brukar till exempel vara populär hos nationalekonomer. Diskussioner pågår på flera plan, och finansutskottet ser med stort intresse på vad dessa diskussioner kommer att resultera i. Det bör noteras att den utredning som regeringen just har tillsatt om ska se över hanteringen av den finansiella stabiliteten. Frågan om statliga ungdomslån kan inte utskottet se något värde i då finansmarknaden har denna uppgift. Under rubriken och bankstrukturfrågor vill utskottet påpeka att den pågående EU-processen om en gemensam bankunion nu går mot sitt slut. Bankunionen är obligatorisk för EMU-länder och delvis för övriga EU-länder, som . Vi har genomfört det som var obligatoriskt att genomföra, nämligen den så kallade resolutionsmekanismen samt insättningsgarantin. Vidare har deltagit i diskussionen om bankunionen och om vi skulle vilja gå in i den. Några krav på att vi skulle delta i unionen har inte tidigare framförts vare sig i finansutskottet eller i , där man fortlöpande behandlar frågorna. Det är därför lite förvånande att detta krav kommer . När det gäller kravet på en bankstrukturutredning är det utskottets uppfattning att det i de flesta frågor som motioneras om finns ett pågående arbete i regeringen eller EU. Frågan om ökat ägande är inte aktuell.