prot · H409105 · 2017-05-04 00:00:00 — Vi har precis tagit fram ett tillkännagivande om att regeringen särskilt ska se över hur tillgången till eftergymnasial utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning kan förbättras på olika sätt. Jag vet ju att statsrådet känner till frågan väl, och just nu känns det relevant att ställa frågan hur statsrådet ämnar gå vidare med det tillkännagivande som ett enigt utskott föreslår i den pågående debatten. 35 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Den är verkligen viktig. Vi har i ett skolsystem som ska vara för alla och en skola som ska vara inkluderande. Jag är glad över att utbildningsutskottet visar den stora omsorg och det stora intresse för frågan som redogör för. Vi har gjort ett stort antal insatser för att säkra att den svenska skolan verkligen är en inkluderande skola. Jag kan som exempel nämna de stora insatser som har gjorts för elevhälsan men också de stora insatser som görs inom ramen för Samverkan för bästa skola och andra stora, generella och breda kompetensutvecklingssystem. Kanske viktigast av allt är den satsning som görs på specialpedagogik och speciallärare. Jag ser fram emot att göra ännu mer och är glad över det stöd som visar i den här frågan. 36 i (C): Tack, , för svaret! Just nu gäller det de elever som har gått på särgymnasiet, deras möjligheter till arbete och vidare studier och på vilket sätt man från regeringens sida ämnar arbeta med frågan hur man ska tillgodose det här behovet. Vad vi vet har det varit många stängda dörrar för just den här gruppen elever , och det känns viktigt att en enig riksdag pekar på att här vill man se förbättringar och resultat. Jag undrar hur ministern ämnar gå vidare med detta. 37 Statsrådet (S): Tack för frågan, ! I den svenska gymnasieskolan har vi ett allmänt problem, som gäller för alla elever, men det blir kanske allra mest tydligt för de elever som finns inom särskolegrenen. Jag tänker på tillgången till inom yrkesprogrammen. har beslutat att fördela statsbidrag för att säkerställa att det kan ske ett arbete med att säkra att särskoleeleverna också ska få tillgång till praktikplatser. Det är oerhört viktigt för deras arbetsmarknadsinträde. Särskoleelevers möjligheter till vidare studier 38 (L): Jag tänker fortsätta på samma tema. Vi fick inte riktigt svar på hur elever med en intellektuell funktionsnedsättning ska få möjlighet till vidare studier, nu när den inlåsning som särgymnasiet innebär ska tas bort. Jag är otroligt glad över det tillkännagivandet. Det innebär bifall på en motion från bland andra mig. Jag är fullt medveten om att beslutet inte är taget i kammaren . Det är kvar. Men det är inte en ny fråga, och det är ett enigt utbildningsutskott som står bakom. Jag vill veta hur gymnasieministern avser att gå vidare med hur inlåsningseffekten av särgymnasiet ska tas bort. 39 Statsrådet (S): Tack för att du följer upp den här viktiga frågan, ! Vi har problem med inlåsning, som är precis som ni beskriver, i den svenska skolan. Den tar sig flera olika uttryck. Ett av dem är att de elever som går ut från särskolan har en tuffare väg in på arbetsmarknaden. Jag vill betona att det kan göras stora insatser, också för den här gruppen, i den mån vi genom gymnasieskolans yrkesprogram kan öppna upp för mer praktik och i den mån vi kan använda olika former av praolösningar och liknande. gjorde en rapport som handlade om kommunernas arbete med att säkerställa arbetsplatsförlagt lärande också för denna grupp. Den rapporten ger faktiskt grund för eftertanke. Den svenska skolan måste bli bättre på att inkludera alla elever i sin verksamhet. Den målgrupp som utskottet och kammaren tydligen kommer att peka på är viktig. 40 (L): Min oro blev egentligen lite större . Jag är orolig för att det här med gymnasiesärskolan och vidare studier på högskola kommer att försvinna bland andra reformer, som givetvis också är viktiga. Min kollega brukar säga att politik är som ett maratonlopp. Jag hade hoppats att vi nu skulle befinna oss på upploppet så att vi snart skulle se någonting, få ett beslut och snart vara i mål. När tror statsrådet att vi kommer att ha något på bordet som vi kan besluta om och som leder till att elever i särskolan också får läsa vidare på högskola och universitet? 41 Statsrådet (S): Liknelsen med ett maratonlopp är väldigt bra. Jag uppfattar det här som en fråga som inte är särskilt partiskiljande. Det är ett område där det är svårt att komma fram till ett resultat eftersom det är en stor utmaning för många skolor att klara den uppgiften. Men det är en viktig utmaning. Som vanligt finns det inga enkla, kvicka lösningar. Det handlar om tillgång till kompetent lärarpersonal, det handlar om att säkra kvaliteten i undervisningen och det handlar om att säkra en god samverkan med det omgivande samhället. 42 (KD): Jag vill ställa min fråga till som är allmänpolitiskt ansvarig. Jag tar min utgångspunkt i helgens lördagsintervju i Ekot. Där frågades socialförsäkringsminister ut, framför allt om sjukförsäkringen men också om föräldraförsäkringen. När det gäller den senare framförde ett antal förslag på hur försäkringen bör utvecklas framöver, bland annat att den bör kortas. Jag vill fråga hur regeringen ställer sig till ett av förslag. Vi vill se en helt flexibel föräldraförsäkring, där kan överlåtas från den ena föräldern till den andra. Jag vet hur regeringen ställer sig i den frågan. Men vi tycker också att möjligheten att överlåta föräldrapenningdagar till andra närstående bör utökas. Det skulle kunna underlätta vardagen för många familjer, inte minst för ensamstående och samkönade föräldrar. Hur ställer sig regeringen till det? 43 Närings- och innovationsminister (S): Tack för frågan, ! En utredning arbetar . Det blir lite att föregå den utredningens resultat, om vi skulle låsa fast oss exakt vid resultatet av utredningen. Den ska gå på remiss. Sedan ska det komma synpunkter. Och sedan fattar regeringen beslut. Det är klart att och Socialdemokraterna och , som sitter i regeringen, har olika uppfattningar när det gäller familjepolitiken. Ni har nämligen inga jämställdhetsambitioner i familjepolitiken. Ni vill dessutom försämra föräldraförsäkringen ur ett jämställdhetsperspektiv, vilket du just redogjorde för. Och ni driver frågan om ett krav på vårdnadsbidrag som bevisligen var en kvinnofälla – framför allt för de många kvinnor som har kommit till . Där har vi olika uppfattningar. Om en sak är vi däremot överens. Det är att titta på ensamstående. Är det möjligt för dem att överlåta dagar till närstående? Det är en sak som utredningen också ska titta på. 44 (KD): Jag är förstås väl medveten om den utredning som pågår. Regeringen brukar hänvisa till den i de här frågorna. Det som var speciellt i lördagsintervjun var att ansvarigt statsråd ändå började resonera kring hur föräldraförsäkringen ska omformuleras framöver. Därför tänkte jag att det var värt att fråga om regeringen också har tagit ställning till frågan om bättre möjligheter att överlåta föräldrapenningdagar också till andra närstående. 45 Närings- och innovationsminister (S): Jag lyssnade också på lördagsintervjun och noterade att det framfördes idéer och tankar om hur föräldraförsäkringen kan utvecklas . Då gäller det inte bara någon form av försämring av försäkringen, vilket beskrevs här, utan snarare en utveckling. Till exempel skulle kontaktdagar också kunna vara en möjlighet framöver för många som har lite äldre barn. Det talades också om hur försäkringen ska möta de moderna familjebildningar som finns , som stjärnfamiljer och ensamstående. Det är definitivt en del av utredningens uppdrag att titta på det. Jag hoppas att de kommer med bra förslag. Kompetensförsörjningen i natur- och ekoturismen 46 (S): En grundpelare i den svenska modellen är att det offentliga tar ansvar för utbildning av näringslivets kompetensförsörjning över hela landet. Människor ska rustas med den utbildning och kompetens som de behöver för att vi sedan ska kunna utveckla de näringar och branscher där vi har en möjlig ekonomi. Landsbygd och stad, förort och bruksort – alla delar av landet behöver utvecklas på sina villkor. En näring som växer så att det knakar är natur- och ekoturismen, som lockar människor från hela världen att komma till och uppleva alla olika aspekter av vår natur. Ledamöterna i utbildningsutskottet har arbetat för att få till stånd en utveckling av naturbruksprogrammens naturturismutbildningar. Jag vill fråga : Vad avser regeringen att göra för att förbättra kompetensförsörjningen inom naturturism? 47 Statsrådet (S): Tack för frågan, ! Naturbruksgymnasierna är en viktig del av vår svenska gymnasieskola. Och de gröna näringarna är, precis som säger, ett viktigt inslag i vår strategi, för att hela ska leva men också för att hela ska växa och för att den här växande näringen ska kunna fortleva och utvecklas. Naturturism utvecklas ständigt. Det gäller inte minst ekoturism. Det är en växande näring i hela vårt land. har i två rapporter lämnat förslag om hur naturbruksgymnasierna ska utvecklas i det här avseendet. Vi har dessutom mottagit gymnasieutredningen som har varit ute på remiss. Och regeringens sammanlagda bedömning är att arbetsmarknadsbehovet kommer att växa inom naturturismsektorn. Därför har vi för avsikt att gå till och be dem ta fram en ny inriktning om naturturism inom naturbruksprogrammet. 48 (S): Jag har en väldigt kort följdfråga. Varför väljer regeringen att avisera de här förändringarna nu och inte vänta tills får uppdraget ? 49 Statsrådet (S): Det här är en fråga som verkligen har engagerat. Jag har fått frågor om den på frågestunden, interpellationer och en hel del frågor från både branschen och pressen. Det är uppenbart att det är en fråga som engagerar. När vi nu hade satt ned foten och bestämt att vi vill ha en ny inriktning mot naturturism ville regeringen inte vänta med att lämna det beskedet. Vi valde därför att gå ut och säga det , även om uppdraget till kommer först . Diskriminering av romer på bostadsmarknaden 50 (MP): Jag vill ställa min fråga till demokratiminister . Tak över huvudet är en mänsklig rättighet. Rätten till en bostad borde vara en självklarhet. Men det är det inte . Det byggs mer i än . Vi har två stora utmaningar: De som står utanför bostadsmarknaden måste komma in på den. Men det som byggs måste också bli bra, för både människor och miljö. Trots detta är det flera grupper som diskrimineras och inte kommer in på bostadsmarknaden. En av dessa grupper är romerna. Jag vet att regeringen har gett i uppdrag att se över och motverka diskriminering av romer på bostadsmarknaden. Jag skulle vilja höra hur det går med detta uppdrag. 51 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag tackar för frågan. Antiziganismen har dessvärre en lång tradition och etablerad historia i . Romer har fortfarande en särskilt utsatt situation på bostadsmarknaden. Det finns dessutom en stor förtroendeklyfta mellan bostadssökande romer och hyresvärdar. Det uppdrag som vi har gett till bygger på den romastrategi som arbetades fram av den förra regeringen och . Denna strategi har vi breddat och fördjupat. gör nu ett stort arbete och tar fram ett utbildningsmaterial, och det har kommit en delrapport. Man gör detta tillsammans med romska aktörer, och man ska nu rikta dessa utbildningar till hyresvärdar och fastighetsägare och till romska intresseorganisationer. 52 (MP): Jag tackar statsrådet för svaret. Du svarade lite på min följdfråga, , som gäller just om romerna också är inkluderade i arbetet. Det sa du att de är. Men vad finns det för tidsplan för detta arbete? Är det tänkt att arbetet ska börja nu och finns det en viss framförhållning i detta? 53 Kultur- och demokratiminister (MP): Detta är ett pågående arbete, och det romska inflytandet har varit helt centralt. Det finns flera studier som visar att speciellt om man jobbar med utsatta grupper är det oerhört viktigt att man inte gör det med ett uppifrånperspektiv. Därför har de romer som har jobbat i projektet och de romska intresseorganisationerna varit mycket aktiva. Man jobbar alltså parallellt. Vi kommer att sprida materialet och säkerställa att det får den effekt som vi vill att det ska få. 54 BORIANA (M): Min fråga går också till kultur- och demokratiminister . Regeringen har valt att inte nominera några levande svenska traditioner till lista över immateriellt kulturarv. Man kan lätt få uppfattningen att regeringen saknar kunskap eller, ännu värre, att regeringen anser att svenskt kulturarv inte är värt att hamna på lista. Därför vill jag fråga vad ministern tänker göra för att svenska traditioner ska få plats i världskulturarvet. 55 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag tackar för att jag får möjlighet att tala om vårt svenska kulturarv som jag älskar och vurmar för och har ägnat mycket tid åt. Självklart ska det svenska kulturarvet få utrymme på många olika sätt. Det finns tre olika listor som vi arbetar med gentemot . Bland annat har vi nominerat Sagobygden i till en av dem. Men när det gäller just den som har varit uppe i debatten har expertmyndigheten i fråga, Isof, sagt att vi först behöver arbeta fram metoder för att nominera rätt, så att det inte blir godtyckligt och där politiker hakar på trender och nominerar. Vi ska veta att när vi lyfter fram det svenska kulturarvet på listor ska det vara någonting som också expertisen och professionen menar att vi ska sprida och vara stolta över i hela världen. 56 BORIANA (M): Det finns redan traditioner som blivit utpekade som svenskt kulturarv, bland annat luciatåg, majstången och så vidare. Bekymret är att skapar en känsla av att man inte skyddar kulturarvet tillräckligt mycket utan låter sig styras av tillfälliga intellektuella trender, till exempel när det gäller uppdraget för och tre andra museer. Vad gör ministern för att förhindra detta? 57 Kultur- och demokratiminister (MP): Tyvärr tror jag att det föreligger en rad missuppfattningar. När det gäller den lista som finns har Isof, expertmyndigheten, fått i uppdrag att göra en förteckning. Isof gör bedömningar och ger regeringen rekommendationer. Vi ska arbeta fram denna lista ordentligt och arbeta metoder för att det inte ska bli trender och nycker. Framför allt ska det inte vara politiker som sitter och tycker lite lättvindigt om vad som verkar hett eller bra. Det ska vara grundat på vad expertisen och professionen säger. Svenska traditioner och lista över immateriellt kulturarv 58 (SD): Min fråga gäller samma ämne. Jag anser att man som kulturminister har ett uppdrag att lyfta fram vår svenska kultur, och i detta fall våra svenska kulturarv, när man är på internationella och nationella uppdrag. Några exempel – det nämndes en del tidigare – är luciatåg, fika, ålafiske med mera. Det är just de kulturarv som riskerar att försvinna som man bör gradera för att de inte ska försvinna. I stället fastnar man i en rekommendation som är helt obegriplig för vettigt folk utanför departementets väggar. Min fråga är: Varför väljer ministern att inte nominera svenska kulturarv till listor över immateriellt kulturarv? 59 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag tackar för att jag får möjlighet att tala om detta, eftersom jag tror att detta är en helt central diskussion för att vi inte ska ha godtycklighet i fråga om detta och för att vi som politiker inte ska nominera och lyfta fram trender och vända kappan efter vinden i fråga om vad som gäller för tillfället. Det finns en profession och expertis som arbetar med det svenska kulturarvet. Det är något som vi ska vara oerhört stolta över. Men då ska vi också ta stegen i rätt ordning. Jag vidhåller att vi bör undvika subjektiva värdehierarkier som är godtyckligt beslutade. Vi ska göra detta på professionens grunder. Då är det bättre att det tar tid och blir rätt än att det blir fel och trendigt. 60 (SD): Återigen visar ministern en stor okunskap. Det finns listor som allmänheten har gjort, och det finns en expertis. Varför använder man inte dem? Om man låter tiden gå kommer vårt kulturarv att försvinna. Just nu finns det många som står och faller samman. Jag frågar återigen: Varför vill ministern inte lyfta fram de kulturarv som vi har på lista? Känslan som man får är att vårt kulturarv inte är värt någonting, och det är oerhört tråkigt. 61 Kultur- och demokratiminister (MP): Här krävs det uppenbarligen att stora kunskaper inhämtas. Det finns tre olika listor. Till en av dessa listor nominerade vi för Sagobygden i – ett immateriellt kulturarv. När det gäller den lista som är aktuell i diskussionen gör expertmyndigheten, Isof, bedömningen att vi först behöver en metod för att nominera för att det inte ska bli godtyckligheter. Vi ska inte bara vända kappan efter vinden så att det blir kortsiktiga trender, utan vi ska ha en metod som håller. 62 (KD): Jag ska ställa en fråga till kultur- och demokratiminister som jag har gått och grunnat på en del, och den gäller en ny filmutredning. Jag är, med tanke på det tillkännagivande som har kommit från om filmpolitiken och en ny filmutredning, intresserad av att få veta när denna filmutredning kommer. Det handlar om att få en fungerande filmpolitik framöver. Frågan är helt enkelt när utredningen kommer. 63 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag tackar för frågan. Jag hade den stora glädjen att få debattera filmpolitiken mycket . har vi en ny svensk filmpolitik på plats som för att vi kommer att ha många goda och bra filmer att se som är producerade och gjorda av svenska konstnärer. Det är också en filmpolitik som skapar utrymme för biografer och film i hela vårt land. Det känns mycket häftigt att vara en del av en regering som tar fram detta. När det gäller det tillkännagivande som lyfter fram och som vi självklart ska tillmötesgå arbetar vi just nu med den nya filmpolitiken. Den måste först upp och rulla innan vi kan ta tag i tillkännagivandet. Jag vill påminna om att den dåvarande regeringen, under den förra mandatperioden, tog i snitt på sig att tillmötesgå tillkännagivanden. 64 (KD): Tack för svaret, ministern! Jag är ändå orolig att tiden rinner iväg och att det kan bli så att tillkännagivandet egentligen inte får någon effekt. Det vill jag alltså gärna bli förvissad om. Det är ju en konstitutionell fråga att man tillgodoser ett tillkännagivande och inte bara hanterar eller tittar på det, så jag vill gärna ha ett mer konkret svar. 65 Kultur- och demokratiminister (MP): Självklart respekterar regeringen ordning, och självklart kommer vi att tillgodose och tillmötesgå tillkännagivanden. Åtgärder för att stärka hyresgästers ställning 66 (S): Min fråga går till statsrådet . Många är de hyresgäster som efterfrågar tydligare regler och större inflytande för att öka tryggheten för dem som hyr sitt boende. tillsatte också regeringen en utredning som handlar om en stärkt ställning för hyresgäster. Uppdraget till utredningen var bland annat att se över om hyresgästernas inflytande behöver stärkas och se över möjligheterna att vidta åtgärder om en fastighetsägare missköter sina fastigheter. Utredningen har presenterat sina slutsatser, och man har föreslagit ökade krav på information och att större hänsyn ska tas till hyresgästernas intressen vid renoveringar. Dessutom behövs möjligheter att agera mot fastighetsägare som inte sköter sig på ett bra sätt. Min fråga är: Varför tycker statsrådet att det är viktigt att titta på stärkta rättigheter för hyresgäster? 67 Justitie- och migrationsminister (S): Det korta svaret är att vi såg det behovet hos hyresgästerna. Det var skälet till att vi tillsatte utredningen – för att stärka hyresgästernas ställning. Det handlar till exempel om renoveringssituationer. Vi vet att det på många håll finns en del bostadsbestånd med ett ganska eftersatt underhåll. Man måste renovera och underhålla. vet vi att det finns en risk att hyran höjs varje gång det görs, och i en del fall kan hyresgäster hamna i väldigt besvärliga situationer där de helt enkelt inte har råd att bo kvar längre. Det är den balansen vi måste ta hänsyn till. De förslag jag nu har fått syftar till att i bland annat dessa situationer öka informationen. Det handlar också om möjligheten att vara med och göra sin röst hörd i besluten och öka inflytandet. Utredningen är ute på remiss, och vi kommer senare att ta ställning till exakt hur vi ska gå vidare med varje enskilt förslag. 68 (S): Min fråga handlar även om huruvida statsrådet anser att de förslag som har kommit från utredningen – ganska , i och för sig – möter behovet av stärkta rättigheter för hyresgäster och hur regeringen kommer att gå vidare med frågan. 69 Justitie- och migrationsminister (S): Jag tog emot detta av , som var utsedd till särskild utredare. Hon hade en lång rad förslag där kanske det viktigaste handlade just om att utöka skyldigheten att informera hyresgästerna i dessa situationer, men det handlade också om att se på hur balansen mellan hyresgäster och fastighetsägare ska se ut när det gäller inflytandet. Utredningen är ute på remiss , och när vi får in remissynpunkterna kommer vi att ta slutlig ställning. Inriktningen är dock att vi vill stärka hyresgästernas ställning. Konsekvenserna av regeringens skattepolitik 70 (M): Flygskatt, finansskatt, kilometerskatt, entreprenörsskatt, höjd marginalskatt – listan över regeringens skattehöjningar på jobb och företagande blir allt längre och alltmer oroande. Skatter påverkar människors beteende. Det är därför vi har hög skatt på alkohol och tobak; på så sätt begränsar vi användningen. Mot den bakgrunden är det anmärkningsvärt att regeringen så tydligt väljer att beskatta dem som skapar jobben. Vi vet nämligen att fyra av fem jobb skapas i småföretagen. Med anledning av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister : Hur många jobb kommer att försvinna som ett resultat av regeringens skattehöjningar på jobb och företagande? 71 Närings- och innovationsminister (S): Jag sa i ett tidigare inlägg att det som bekymrar mig är skattepolitik. Den innebär kraftiga skattesänkningar som inte bara skulle slå mot välfärdsjobben utan även innebära en investeringsbroms i . Det största problemet företagarna har runt om i är att få tag i rätt kompetent personal. Det finns hundra tusen lediga jobb, men vi lyckas inte matcha utbildningssystemet mot de lediga jobben. Det innebär att tillväxttakten i företagen begränsas som arbetslösheten i blir kvar på en för hög nivå. Det största tillväxthindret för större städer runt om i och i många olika mindre städer är en historiskt sett bristande bostadspolitik. Därför gör vi historiskt stora satsningar på investeringar i bostadsbyggande, för vi vet vad det betyder för företagande och nya jobb i . Ni har ju kört det första, andra, tredje, fjärde och femte jobbskatteavdraget, och blev det ett sjätte. Jag håller knappt reda på hur många skatteavdrag ni har infört. Problemet är ju att det inte skapar jobb; i stället minskar det skatteintäkterna till välfärden. 72 (M): Jag noterar att jag inte fick svar på min fråga. Det är riktigt som statsrådet säger: vill öka drivkraften för jobb och företagande, och vi driver en politik som vi vet fungerar på det området. Regeringen verkar å andra sidan göra precis motsatsen. Regeringens eget mål är att ska ha lägst arbetslöshet i EU . Hur menar regeringen att man ska nå detta mål när man höjer skatten för dem som skapar jobben? 73 Närings- och innovationsminister (S): Man kan ju titta på skillnader i resultat. Vi hade en borgerlig regering som leddes av , och under den tiden genomförde ni dessa ofinansierade skattesänkningar. De ledde till ett ökat underskott, ökad arbetslöshet och ett underskott i investeringar. har vi vänt den politiken, och går svensk ekonomi väldigt bra. Om vi inte investerar i utbildning, infrastruktur, bredbandsutbyggnad och bostadspolitik är risken att tillväxten stannar av. Det är alltså viktigt att hålla ordning i den offentliga ekonomin, så att man kan göra de investeringar som krävs. Hot mot journalister och pressfriheten 74 (S): Min fråga går till kultur- och demokratiminister . I går var det Pressfrihetens dag.