prot · H409119 · 2017-06-02 00:00:00 — Jag kan väl i vanlig ordning leva med det. Men jag tycker faktiskt, herr talman, att är skyldig företagare en förklaring på hur regeringens politik har gjort det enklare att driva och utveckla företag i . De delar, som jag har sagt, inte finansministerns uppfattning. 49 Finansminister (S): Jag försöker svara på frågor, men hon tycker inte att hon får några svar. Det kanske beror på att hon inte får exakt de svar hon önskar, nämligen de moderata svaren som oavsett fråga är: en stor skattesänkning, helst mest för dem som tjänar mest. Regeringen för en bredare politik än så. Många av de problem som företagare tar upp med mig när jag möter dem kan inte lösas med skattesänkningar. Det är inte en skattesänkning som gör att man hittar en ingenjör, en undersköterska eller en plåtslagare. Där behöver vi göra en utbildningssatsning. Det är inte skattesänkningar som gör att hålen försvinner ur grusvägen eller att man har möjlighet att transportera järnvägsgods på ett säkrare sätt. Det är inte skattesänkningar som gör att det byggs hyresrätter, så att ungdomar kan flytta dit där jobben växer fram. Här krävs en annan och bredare politik. Självklart ska vi ha ett skattesystem som är väl utformat. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att säkra att vi har ordentliga finanser, och på så sätt har vi ökat skatteintäkterna. Vi har också genomfört viktiga riktade skattesänkningar mot företag, bland annat mot små företag som gör sina första anställningar. Vi har dessutom utvidgat RUT-avdraget och har ett förslag om personaloptioner, vilket är mycket efterfrågat i näringslivet. Vi måste ha en politik som håller ihop så att vi kan se till att vi långsiktigt säkrar hållbarheten i de offentliga finanserna. Att regeringens sammanhållna politik är bra för konkurrenskraften i är det inte bara jag som säger. har höjt rankning från den niondeplats som gällde när ledde regeringen till den sjätteplats som gäller . Utomstående betraktare gör alltså bedömningen att regeringens samlade politik stärker konkurrenskraften i , inte minst tack vare att vi har stärkt statsfinanserna. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2016/17:513 om roll i den växande civila drönarindustrin 50 Närings- och innovationsminister (S): har frågat mig vad jag och regeringen avser att vidta för åtgärder i syfte att attrahera fler drönarföretag till . har även frågat mig vad jag och regeringen avser att vidta för åtgärder för att främja svensk innovation inom drönarteknik. Drönare används exempelvis av mäklare, skogsbolag, fotografer, filmbolag, räddningstjänst och polis. Svenska företag utvecklar och tillverkar också drönare för såväl en svensk som en internationell marknad. Regeringen arbetar med att stärka förutsättningarna för både svenska och utländska företag att bedriva en konkurrenskraftig verksamhet med bas i oavsett bransch. har 200 000 fler människor ett jobb att gå till. Industriföretagens framtidstro har inte varit så här stark , och inte sedan innan finanskrisen har svensk industri investerat så mycket i som 2016. De utländska direktinvesteringarna i ökar stadigt. Ett av de främsta tillväxthindren i detta läge är kompetensförsörjningen, och regeringen genomför därför ett kunskapslyft med 50 000 nya utbildningsplatser . För att stärka svenska företags långsiktiga konkurrenskraft genomförs också en kraftsamling för innovation i forsknings- och innovationspropositionen. Vidare finansierar program flygforskning, forskning och innovation om nya material och andra ämnesområden som är viktiga för drönarutvecklingen. Det inrättas nu också ett testcenter för drönare i i samarbete mellan kommunen, företag och staten genom och . Regeringen har även reformerat de och det statliga riskkapitalet samt presenterat en strategi för nyindustrialisering av , Smart industri. Regeringen lade fram en flygstrategi . Av den strategin framgår tydligt att ska upprätthålla sin position som stark flygindustrination, och genom de strategiska samverkansprogrammen tillförs nya medel till innovationsprojekt inom en rad områden av betydelse för flygindustrin. 51 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Frågan om drönare inom civil luftfart har blivit alltmer aktuell i och med att det har blivit mer lättillgängligt för vanliga medborgare men också för företag att använda sig av tekniken, precis som ministern redogör för. Min fråga tog främst sitt avstamp i ett besök vid testbädden i som statsrådet beskriver. Det jag tog med mig därifrån var att vi har en hel del problem i svenska regelverk och svensk lagstiftning och i förutsättningarna i att tillvarata den här branschen på absolut bästa sätt. Det rör sig till exempel om hur vi hanterar luftrummet och om de regulatoriska delarna vid svenska myndigheter. Det är en ny bransch som olikt mer etablerade branscher fortfarande befinner sig i sin linda och där många barnsjukdomar uppstår i en myndighetsstruktur som är ovan vid att hantera frågorna och det också finns ett regelverk som kanske inte riktigt hade drönarna för ögonen när det skapades. Det var lite grann i det jag tog min utgångspunkt när jag ställde frågan. Statsrådet ger ett svar på en mer generell nivå, och jag har full respekt för det. Det kan vara lämpligt . Men jag skulle ändå vilja ställa några följdfrågor till ministern gällande just hur vi använder vårt luftrum och hur vi kan skapa möjligheter för den här industrin att växa och frodas i när vi har så utomordentligt bra förutsättningar att göra det i vårt avlånga, glesa land. Testbädden i är bra på många sätt och vis. Inom ramen för den kan man hitta i princip varje terräng som finns i med undantag av till exempel fjällmiljö. Men fjällmiljö är en icke oväsentlig del av ett sådant här utvecklingsarbete. I stället för att befinna sig i , där det är billigt för till exempel startup-företag att ta del av den här tekniken, måste man då ta sig till vad som i huvudsak är militära testområden där det kan kosta upp till 1 miljon att få bedriva sin testverksamhet – någonting som självfallet är förbjudande dyrt för de här inte alltid kapitalstinna startup-företagen och forskningsgrupperingarna som arbetar med detta. Det beskrivs också mycket hur det skiljer sig markant hur olika svenska myndigheter väljer att hantera detta. Till exempel Transportstyrelsen har ett väldigt gott rykte. Man försöker där knöla in det här i ett regelverk som inte är anpassat för verksamheten, medan uppfattningen är att Datainspektionen snarare söker problem än lösningar. Jag skulle vilja fråga ministern om det finns någon tanke kring hur man för den här framväxande industrin kan skapa ett paket för att se till att sådana här hinder undanröjs. har trots allt lämnat ett tillkännagivande till regeringen om att man ska ta fram en strategi just för att främja drönarteknikens civila tillämpningar och skapa ett nyare regelverk. Jag vet inte hur regeringen har bestämt sig för att tillvarata detta, men om jag har lite tur kan näringsministern kanske ge en inblick i hur man kan försöka gifta samman detta. 52 Närings- och innovationsminister (S): Tack, , för en viktig interpellation! Jag tror att det är viktigt att vi är fler som talar om aktiva åtgärder för att inte bara stimulera innovation i utan också attrahera internationella aktörer till som vill vara med och utveckla verksamhet i vårt land. Jag tycker verkligen att på det här området har goda förutsättningar att jobba med de här frågorna. Jag ska tala lite övergripande först. Investeringsfrämjandet är en fråga som vi har prioriterat upp i den här regeringen. När man konstruerade Business blev fokus mycket på exportfrågor. Exportfrågor är viktiga för , men investeringsfrämjandet tonades ned lite. Vi försöker skapa en bättre balans . Vi satsar mer på exportfrämjandet men försöker också bygga upp den kompetens vi har när det gäller investeringsfrämjande i på ett bättre sätt inom ramen för Business och i samarbete med inte minst regionala investeringsfrämjande organisationer runt om i . Vi tror att politiskt tryck behövs för att öka investeringsfrämjandet och sälja runt om i världen. Jag är aktiv i det här arbetet och välkomnar verkligen att fler partier och fler ledamöter i är aktiva i det här arbetet. När det gäller vad som kan leda till ett ökat investeringsfrämjande är en del frågan om testbäddar. I den senaste forskningspropositionen pekade vi ut Testbädd som ett begrepp och som ett sätt att få ut mer impact av de forskningssatsningar som vi gör i . Hur kan man transformera all den kunskap som finns, inte minst på universitet och högskolor i , till praktisk användning både för nya företag och i förändrade sätt att arbeta i offentliga organisationer, kommuner och landsting och myndigheter i övrigt? Den testbädd i som har varit med om att stödja och där också är en aktör är unik. Man tittar bland annat på miljöteknik och på certifiering och utbildning för flygande förarlösa och ibland autonoma farkoster. Det är intressant att se vad det blir av det här. Hur kan man attrahera fler aktörer hit, till exempel startup-bolag som vi var inne på och som kanske inte har de fetaste plånböckerna men ändå kan skapa ett kluster av kompetens som är tillräckligt attraktivt för att driva den här verksamheten vidare? gav vi i uppdrag att samordna arbetet med Testbädd som en nationell samordnande funktion i . Vårt mål är också att myndigheter ska bli engagerade i testbäddsverksamhet på ett tidigt stadium. Testbäddar kan vara lärorika för myndigheter när det gäller vilka utmaningar som finns för tolkningar av regelverk och förordningar. Vilka kreativa möjligheter finns det att tolka förordningar och regelverk så att innovation och utveckling medges? Jag hoppas verkligen att den här modellen kan leda till att myndigheter kanske inte behöver ett nytt regeringsuppdrag varje gång utan att de jobbar kontinuerligt med att utveckla regelverk i sina verksamheter. Det är svårt. Drönarteknik används på en massa olika områden, vilket vi var inne på. kan den användas i jordbruket, för att använda bekämpningsmedel på ett smartare sätt. stöder möjligheter till det. Den kan också användas för miljöövervakning över hav och land. Drönarteknik kan användas vid eftersökningar av försvunna personer, till exempel för att hjälpa Missing People. Och man har börjat titta på hur man skulle kunna använda den vid farliga uppdrag inom gruvnäringen. Det är alltså inte ett regelverk som behöver ändras. Ofta är det väldigt olika regelverk. Det här är en teknik som kommer att gå in i många olika typer av verksamheter. Det är en möjlighet, men om vi ska vara ärliga innebär det också en utmaning för just frågan om regelverk. 53 (M): Jag tänker ta vid där ministern slutade. Det är precis så! Det var också lite mot den bakgrunden som , på ett alliansinitiativ, lämnade tillkännagivandet om att det behövs en drönarstrategi. Det behövs en överblick och översyn av de olika regelverken. De kan behöva kompletteras eller förändras. Man kan behöva göra nya, mer strömlinjeformade tolkningar – om jag får uttrycka det på det viset. Jag hoppas att regeringen tar tillkännagivande på allvar och tar detta vidare, så att vi får en strategi som omfattar hela det här nya transportslaget, den här nya tekniken. Det är en disruptiv teknik, en disruptiv innovation som ställer mycket på ända. Jag och ministern är kanske överens om att inte alla användningsområden för den här tekniken är önskvärda. Därför behövs det också en diskussion om var gränsen går. Den diskussionen ska inte bara föras i . Den förs självfallet också på europeisk och internationell nivå. Men i de diskussionerna måste ha en tydlig linje i fråga om var vi drar gränsen. Just investeringsfrämjandet och Testbädd , som ministern talade om, är såklart lovvärda initiativ. Men jag måste meddela statsrådet att vi ligger en bit efter. Under , vid det här laget, har folk som arbetar med den här tekniken samlats vid olika samlingar runt om i världen. Det har då pågått en huggsexa, mer eller mindre, mellan olika länder, delstater och regioner som försöker dra till sig den här tekniken och de jobb som kommer med den teknikutvecklingen och fortfarande ganska kraftiga innovationen. Där har inte deltagit. Vi skulle egentligen ha behövt delta. Min förhoppning är att de besked som jag får från ministern innebär att vi kommer att finnas på plats, i olika format – kanske inte som nationen , men genom företrädare för olika svenska intressen. har nära nog unika förutsättningar att vara testbädd och utvecklingscentrum för den här sortens teknik. Det har bland annat att göra med utrymmet i vårt land. Vi har plats för den formen av testverksamhet. Men besitter också ganska mycket kompetens som man kan använda för detta. Det måste komma ut i världen. Vi riskerar annars att bli ”bara” testbädden. Då besöker internationella företag . De testar sin verksamhet här och åker sedan hem och fortsätter att skapa värdena hemma. Jag upplevde att det finns en liten risk för det, när jag var i och fick höra att fransoser är på väg dit. De vill titta på testbädden. Men de kommer alltså att skapa värdet i . De kommer att besöka men skapa jobben i . Då tar vi inte del av jobbutvecklingen på samma sätt som vi hade kunnat göra. Det är väl lite mer generella kommentarer. Min fråga till statsrådet blir: Ska jag tolka det som att vi kanske kan se en mer aktiv roll för när det gäller att flytta de jobben hit? Det gäller att se till att visa att vi har de här fantastiska förutsättningarna, så att man inte bara besöker och testar i vår testbädd utan också etablerar sig i . Vi har attraktiva villkor när det gäller löneläge och andra goda förutsättningar för företag att landa här i . 54 Närings- och innovationsminister (S): Det är sant att har gett ett tillkännagivande. Det bereds naturligtvis i . Vi tar tillkännagivanden på allvar. arbete är indelat i flera olika delar. Vi följer inte minst det arbete som sker på EU-nivå. Det är också viktigt. Europeiska byrån för luftfartssäkerhet presenterade alldeles ett förslag om säker introduktion av drönarverksamhet i luftrummet. Det är nu ute på offentlig konsultation. Regeringen och dess myndigheter bidrar i det arbetet. Men jag uppmanar också andra aktörer som är aktiva i sektorn att vara på hugget nu – det är viktigt att framhålla det – och se till att den europeiska lagstiftningen blir korrekt och bra även om det kommer att ta innan den finns på plats. I fråga om vår egen lagstiftning kom det största bakslaget för branschen när tittade på kamerafrågan. Vi fick då ett bakslag och en tolkning som jag inte tror att någon av oss hade förväntat oss egentligen. Den här regeringen tillsatte en utredning för att se över kameraövervakningslagen, som den förra regeringen tog fram. Men den fick ett annat utfall än ni hade tänkt. Det visar att det här med reglering inte är enkelt. Tekniken springer framåt, och utvecklingen går väldigt fort. Och vår roll är att skapa lagstiftning som är långsiktig och robust och helst teknikneutral i så stor utsträckning som möjligt. Eftersom för den diskussionen vill jag påminna om att vi i propositionen om kameraövervakningslagen föreslog att privat sektors användning av drönare inte ska omfattas av kameraövervakningslagen. Det har öppnat upp en stor del av verksamheten igen. Jag tror att det var viktigt att vi kunde agera snabbt och visa att vi tog regel- och lagstiftningstolkningsfrågorna på allvar. Jag säger inte att det är klart i och med det och att vi inte behöver göra förändringar i andra lagar och regelverk. Det kommer vi säkert att behöva göra . Det här är en ny typ av företeelse som kommer att påverka ganska många olika sektorer. När det gäller testverksamheten i , men också andra länders intresse för frågan, måste vi vara realistiska. Jag tror inte att kommer att vara bäst på allt när det gäller drönarverksamhet. Många länder har gjort kraftfulla satsningar och är därmed väldigt duktiga på några områden. Om några av de länder som har gjort satsningar och som är framgångsrika vill komma till och testa i en testverksamhet kan vi inte bara tjäna lite pengar på testverksamheten; det innebär också att vi har chans att bygga mer kunskap i , kopplat till internationella aktörer som är här. Det är alltså viktigt att internationella aktörer är i och bidrar till vårt kluster och till utvecklingen av kompetens på området, även om de inte bedriver produktion i . Även i de fall där internationella företag har kommit längre eller gör större satsningar tror jag att det finns ett intresse för oss att få den testverksamheten till i så stor utsträckning som möjligt. Det bygger ett kluster och en kunskap som vi har nytta av. Jag hoppas också att svenska företag och organisationer håller sig framme i internationella sammanhang. Jag hoppas inte minst att de marknadsför de möjligheter som vi har att bedriva test- och demonstrationsverksamhet i , för att testa ny teknik men under väldigt olika förutsättningar. Jag hoppas att testbädden i ska bli en framgång. Och jag ser fram emot att fortsätta diskutera de här frågorna fler gånger i kammaren. 55 (M): Tack, statsrådet! Jag vill börja med att hålla med om att det stora dråpslaget kom med Högsta förvaltningsdomstolens dom i kameraövervakningslagfrågan. Där tycker jag att regeringen har lagt fram ett bra förslag som kan behöva ses över. Utöver integritetsaspekter bör man se till att allting funkar. I grunden är det viktigt att den här verksamheten kan fortsätta på ett bra sätt. Sedan vill jag uttrycka en liten besvikelse över att ministern signalerar att vi kan vara ganska nöjda med att man kommer hit och testar saker även om man inte tillverkar dem här. I sitt svar säger ministern för övrigt att svenska företag utvecklar och tillverkar drönare också i , vilket är nytt för mig. All tillverkning som jag har sett har varit på hobbynivå eller möjligen enskilda luftfartyg. Jag känner inte till att det ännu existerar någon mer reguljär tillverkning, men det kan vara så att ministern sitter på annan information. Jag konstaterar att vi har en lång väg att vandra, och jag krokar gärna arm med ministern och andra företrädare för att se till att det blir en så bra diskussion och ett sådant konstruktivt arbete med detta som möjligt. Jag ser fram emot resultatet av tillkännagivandet om en drönarstrategi. Det är nödvändigt för att man ska kunna ta till vara på de olika aspekterna på regelverk och lagstiftning. Sedan delar jag ministerns uppfattning om att teknikneutral lagstiftning är nödvändig, men den är inte alltid möjlig. Det är bara att inse, men vi får väl göra så gott vi kan. Där tror jag att vi har en läxa att lära inom väldigt många av de nya tekniksprång som sker, och då måste man nog också vara på hugget och inte bara se hur saker möjliggörs långsiktigt. Man måste också se hur nya möjligheter som kan bli hot hanteras. 56 Närings- och innovationsminister (S): Jag vill avsluta med att tacka för en viktig interpellationsdebatt om innovation, om möjligheter att flytta fram positionerna på det här området och om vårt gemensamma ansvar för att marknadsföra de förutsättningar som finns i . Det är ett arbete som måste bedrivas kontinuerligt. ser man drönarverksamhet som en enskild liten verksamhet och att den är separat. Men den här tekniken möjliggör just samverkan med andra industrier och verksamheter. Det är där som jag tror att den stora potentialen finns för utveckling. Ett exempel är när traditionell svensk gruvindustri använder drönarverksamhet i sin verksamhet. Då skapas det en interaktion när våra stora företag som har stora ekonomiska muskler kan bidra till en utveckling av drönarverksamhet. Ett ytterligare exempel är byggföretag som fortsätter att utveckla drönarverksamhet i sin produktion och sin planeringsprocess. Andra exempel är jordbruket och skogsbruket. Det är där de ekonomiska drivkrafterna för en växande marknad finns. har en del unika branscher och sektorer där drönarteknik kan komma att spela en väldigt stor roll. Jag ser fram emot att mycket av utvecklingen och produktionen också kan förläggas till . Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2016/17:466 vice talmannen meddelade att utbildningsminister på grund av pressträff var förhindrad att vid dagens sammanträde besvara interpellation 2016/17:466 av (M) om lottning eller valfrihet i skolan. Interpellationen skulle besvaras . Följande dokument anmäldes och bordlades: 2016/17:199 Reglerna om finansiering av kärnavfallshanteringen 2016/17:200 Miljöbedömningar 2016/17:201 Elberedskapsavgift 2016/17:202 Biogas i naturgasnätet § 14 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2016/17:550 Företrädaransvar i aktiebolag av (KD) till finansminister (S) 2016/17:551 Skattebefrielse för höginblandade biobränslen av (M) till statsrådet (S) 2016/17:552 Fortsatt sjunkande antal poliser i av (L) till statsrådet (S) § 15 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2016/17:1503 Ökat stöd till statlig upphandling av flygtrafik av (C) till statsrådet (S) 2016/17:1504 Diskrimineringslagstiftningen av Boriana (M) till kultur- och demokratiminister (MP) 2016/17:1505 Statsbidrag och byråkrati i skolan av (S) till utbildningsminister (MP) 2016/17:1506 Gotländsk elförbindelse av (M) till statsrådet (S) 2016/17:1507 Ofredanden av unga kvinnor i skolmiljö av (SD) till statsrådet (S) 2016/17:1508 Terrorfinansiering genom ekobrott av (M) till statsrådet (S) 2016/17:1509 Subventionerat bostadsbyggande av (M) till statsrådet (MP) 2016/17:1510 Ersättning vid sjukdom av (M) till socialförsäkringsminister (S) 2016/17:1511 Preskriptionstider för brott av (S) till justitie- och migrationsminister (S) 2016/17:1512 Ny nationell flygskatt av (M) till finansminister (S) 2016/17:1513 utredningsintervjuer av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2016/17:1514 Ursprungsmärkning av olja av (M) till statsrådet (S) § 16 Kammaren åtskildes . av talmannen från dess början till och med § 9 anf. 39 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Anmälan om faktapromemorior § 3 Ärenden för hänvisning till utskott § 4 Ärenden för bordläggning § 5 Svar på interpellationerna 2016/17:474 och 516 om skillnaden i sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda 1 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2 (M) 3 (M) 4 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 5 (M) 6 (M) 7 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 8 (M) 9 (M) 10 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) § 6 Svar på interpellation 2016/17:521 om incitament att jobba 11 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 12 (M) 13 (M) 14 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 15 (M) 16 (M) 17 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 18 (M) 19 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) § 7 Svar på interpellation 2016/17:517 om surrogatmoderskap i 20 Justitie- och migrationsminister (S) 21 (M) 22 (M) 23 Justitie- och migrationsminister (S) 24 (M) 25 (M) 26 Justitie- och migrationsminister (S) 27 (M) 28 Justitie- och migrationsminister (S) § 8 Svar på interpellation 2016/17:524 om våld och hot mot blåljuspersonal 29 Justitie- och migrationsminister (S) 30 (M) 31 Justitie- och migrationsminister (S) 32 (M) 33 Justitie- och migrationsminister (S) 34 (M) 35 Justitie- och migrationsminister (S) § 9 Svar på interpellation 2016/17:520 om finanspolitikens långsiktiga hållbarhet 36 Finansminister (S) 37 (M) 38 Finansminister (S) 39 (M) 40 Finansminister (S) 41 (M) 42 Finansminister (S) § 10 Svar på interpellation 2016/17:525 om skatteprioriteringar 43 Finansminister (S) 44 (M) 45 Finansminister (S) 46 (M) 47 Finansminister (S) 48 (M) 49 Finansminister (S) § 11 Svar på interpellation 2016/17:513 om roll i den växande civila drönarindustrin 50 Närings- och innovationsminister (S) 51 (M) 52 Närings- och innovationsminister (S) 53 (M) 54 Närings- och innovationsminister (S) 55 (M) 56 Närings- och innovationsminister (S) § 12 Svar på interpellation 2016/17:466 § 14 Anmälan om interpellationer