prot · H50941 · 2017-12-01 00:00:00 — I min interpellation nämner jag storslagna försök att bygga det som troligen skulle ha blivit världens största solenergipark. När man går in med stora offentliga medel vill man självklart också se till att man skapar lokala jobb och att det är en lokal tillverkning av en del av solpanelerna. Det var ett av krav för att man skulle gå in med statliga investeringar i solenergiparken. Kravet var att man skulle främja en lokal produktion. drog inför WTO. Därför fick inte rigga sin solenergipark med villkoret att man delvis skulle producera en del av solpanelerna lokalt i . Samma problem hade . Delstaten har haft stora problem när tung industri har lagts ned. Man ville satsa på ny förnybar energi, och man sjösatte en storslagen förnybarhetsplan för hela delstaten . Man blev dragen inför WTO:s tvistlösningstribunal av och EU. Där sa man: Nej, det är ett handelshinder. Ni får inte ställa krav på att det ska skapa lokala jobb i i . Då menar jag att det har gått för långt, för det är så här vi vill göra. Vi vill främja förnybar energi och ställa om, men vi vill också skapa lokala gröna jobb. Det finns organisationer som har granskat hur man har kunnat använda det som kallas för artikel 20 – som jag nämner i min interpellation och som också ministern tar upp – som ska vara det generella undantaget, där man överordnar miljöhänsyn och en del andra hänsyn även om det liksom inte är rent frihandelsmässigt. Endast i ett fåtal fall har länder kunnat använda sig av artikel 20 för att främja miljöhänsyn. Jag tror att skälet är att det är en gammal artikel. Då fanns inte klimatförändringsdiskussionen. Det fanns inget Parisavtal och så vidare. Jag tycker att det är bra att ministern nu säger att vill verka för att miljöhänsyn i WTO-avtalen ska stärkas och att artikel 20 ska göras om. Men jag undrar: Varför inte lyfta frågan om att modernisera och förbättra artikel 20, alltså miljöundantagen i WTO, redan på toppmötet i i ? 106 Statsrådet (S): menar att vi driver frihandelsfrågan för långt. Jag menar att vi inte gör det. Jag kan börja med att kommentera de två exempel som nämner i sin interpellation, där han menar att miljön har fått stå tillbaka för handeln. Jag menar att det är rent protektionistiska intressen som har fått stå tillbaka för frihandeln. Problemen i dessa två fall rörde inte om man kunde göra undantag för miljön eller inte. I båda fallen rörde det diskriminering mellan inhemska och utländska aktörer. Detta är något som är oerhört viktigt för svenska företag, som ofta är mycket framstående jämfört med andra när det gäller just miljövänliga produkter. Dispyten i det indiska fallet gällde om skulle kunna stänga ute utländska, till exempel svenska, företag och leverantörer. Orsaken var, precis som nämner, att man ställde krav på att produkter som skulle levereras till projektet skulle innehålla en viss procent lokalt producerade delar. Det var alltså krav på lokalt innehåll. försvårade därigenom import av solceller och moduler, vilket innebar att indiska företag fick fördelar gentemot utländska, till exempel svenska, leverantörer. Detsamma gällde tvisten mellan och och EU med flera. Även här ställdes krav på att utländska leverantörers produkter måste innehålla en viss procent lokalt producerade delar. ska jag gå tillbaka till grundfrågan i interpellationen, det vill säga relationen mellan handelsregelverket i WTO och handelsåtgärder i multilaterala miljökonventioner. Detta låg länge högt upp på och EU:s dagordning och handlade om huruvida det fanns behov av ett klargörande av för att handelsåtgärder i miljökonventionerna och skulle bli mer kompatibla. Tillämpningen av undantagen i för hälsa och miljö, artikel 20, var en del av diskussionen. Som säkert vet lade EU fram ett mycket långtgående förslag om att införa ett tillägg till undantagen i artikel 20 för handelsåtgärder som vidtagits inom en miljökonvention. Men få länder stödde EU. Därför reviderade EU sin position för att i stället driva frågan om att klargöra relationen mellan och de multilaterala miljökonventionerna. I nådde EU framgång i förhandlingarna, och frågan finns med i mandatet för Development Agenda. Förhandlingarna kom att fokusera på en tolkning av mandatet. En majoritet av WTO:s medlemsländer visade heller inget intresse av att komma framåt, vilket vi djupt beklagar. förhandlingar, som inte hade kommit längre än till tolkning av mandatet, var det endast som stödde EU. EU lade 2006 fram förslag om ett antal legala principer för att klargöra förhållandet mellan regelverken. Det där har ju diskuterats, men är förhandlingarna avstannade. Med tanke på låsningarna i jordbruksförhandlingarna är det svårt att se att frågan skulle få stöd att diskuteras . Däremot är en av de prioriterade frågorna för på förhandlingsagendan i WTO i att vi ska minska de skadliga subventionerna inom fiske. Här finns en direkt miljö- och klimatkoppling. Jag vill understryka att frågan om relationen mellan handel och miljö är en högt prioriterad fråga för , men vi måste se var vi kan nå framgång. EU ska vara en föregångare när man ska genomföra inom alla policyområden. 107 (V): Jag och handelsministern har lite olika tolkning av processerna mot och . Visst kan det vara så att vid en strikt frihandelstolkning så är det fel av ett land som att säga att de ska ha delvis lokalt innehåll i de solpaneler som produceras. Från ett indiskt perspektiv handlar det dock om att man vill bygga upp en lokal kapacitet för att ställa om sitt land, och det är egentligen inte konstigare än att vi, när vi gör våra lokala investeringar med statliga medel, kanske vill skapa jobb här i . Vi vill liksom att det ska få en del andra positiva effekter. Det intressanta i fallet är att just också försökte använda undantagsklausulen i , alltså artikel 20. Men man kunde inte använda den, vilket det finns många exempel på. Det har handlat om tonfiskfiske, smaksatta cigaretter, skattenivåer på alkohol och så vidare. I nästan inget fall har länderna kunnat införa dessa undantag, eller så har man haft väldigt stora problem att använda artikel 20. Min första direkta fråga till är därför: Visst är vi ändå överens om att undantagsklausulen, artikel 20, är föråldrad och behöver göras om, moderniseras och anpassas till nya, moderna internationella miljöavtal, till exempel ? Jag har inte i detalj sett de EU-förslag som ministern nämner, men jag tycker att det är bra att EU har lyft detta. EU har alla möjligheter att lyfta det nu när det är ett i , och som part i WTO skulle också kunna lyfta det. Därför blev jag besviken när jag såg EU:s position och position inför ministermötet i . Man nämner ju inte möjligheten att stärka undantaget för miljö. Man nämner att skadliga subventioner ska tas bort och fisket och den biten, och det tycker jag är bra, men varför lyfter man inte upp frågan nu när man har chansen? har jag pratat om undantagsklausulen för att stärka miljöhänsyn i , men det finns ju också andra möjligheter att stärka miljöhänsyn inom frihandel och andra handelsrelationer. Om det är så svårt att ändra på den här undantagsklausulen, har ministern några andra förslag på hur man kan stärka miljöhänsynen? Skulle vi kanske kunna tänka oss att vi väljer ut ett antal miljötekniker och produkter och inte bara säger att man ska avskaffa tullar och tariffer, för det vet jag att man diskuterar, utan också att det kan vara möjligt för länder att helt enkelt gå före och göra saker som kanske kan tolkas som en liten inskränkning i frihandelsregimen? Eftersom det har så många fördelar för miljöhänsyn och klimatomställning, kan vi stärka de delarna? Finns det några sådana möjligheter som man skulle driva vid sidan av artikel 20 som vi pratar om? 108 Statsrådet (S): Jag tror att jag och är väldigt överens om mycket. Vi tycker att artikel 20 är föråldrad och måste göras om. Det är helt säkert. Sedan är vi oense om till exempel de två exempel som nämner och huruvida det är inskränkningar på grund av miljöfrågor eller inskränkningar av frihandel. I fallet krävde man lokalt producerade delar för solenergi. När det gäller solenergi är väldigt duktiga, så det handlade alltså inte om miljöfrågorna utan om ett solklart protektionistiskt fall där man skulle stoppa möjligheterna för svensk miljöteknik att delta, och det tycker inte jag är bra. frågar också vilka frågor vi driver. Vi driver frågor som vi tror att vi kan få framgång i på olika scener. Om vi skulle driva artikel 20 i skulle vi inte komma framåt alls. Risken är snarare att vi skulle få ett totalt nej. Man skulle bara säga att frågan redan finns i Dohaförhandlingen, även om Dohaförhandlingen inte fungerar . Därför är det mycket smartare att vänta tills reformeringen kommer upp än att ta upp artikel 20 . Vi vet ju att det bara är EU och och ingen annan som tar upp det. Jag tar upp miljöfrågorna när jag träffar mina kolleger. är faktiskt ett av de mest aktiva länderna när det gäller att driva utvecklingen av hållbara frihandelsavtal. Målsättningen är ju att de här avtalen ska stödja en hållbar utveckling genom att ha höga skyddsnivåer för miljö och hälsa. Borttagandet av tullar och andra handelshinder för miljöteknik är också prioriterat. EU:s frihandelsavtal har numera alltid ett särskilt hållbarhetskapitel med fokus på frågor som rör miljö, hälsa och arbetsrätt, till exempel samarbete kring hållbart fiske, användning av kemikalier, hållbar konsumtion och så vidare. Jag kan berätta att jag på det senaste handelsministermötet tog upp frågan om subventioner av fossila bränslen och meddelade att jag kommer att medverka vid ett sidoarrangemang i för att få igång en intern diskussion om detta och driva på den frågan. pågår också ett arbete med att stärka genomförandet av hållbarhetskapitlen – det är kommissionen som initierar det, men vi är en av dem som driver det mest. Vår grundposition är att hållbarhetskapitlen ska bidra till en fri och rättvis handel och att ska verka för breda och ambitiösa avtal som värnar miljö, sociala rättigheter, människors hälsa och djurvälfärd. I samband med att EU beslutar om frihandelsförhandlingar med ett land utförs också en konsekvensbedömning av avtalets effekt på hållbar utveckling. Det är det som kallas sustainability impact assessment. Detta är ett viktigt instrument för att bedöma effekter på bland annat klimat och miljö, och det var ett svenskt initiativ som gjorde att man nu alltid ska ha sådana här SIA-konsekvensbedömningar. Vi driver att dessa bedömningar ska få större inflytande både under avtalsförhandlingar och i uppföljande avtal. har arbetat för liberalisering av miljörelaterade varor och tjänster. Vi hoppas att vi ska nå framgång med detta arbete. 109 (V): Jag tycker att det är bra att ska ta upp subventionerna till fossilt bränsle till exempel. Det är bra med de här miljökonsekvensutredningarna och andra miljörelaterade saker som ministern tar upp i sammanhanget. Jag tycker också att det är väldigt bra att det finns ett särskilt hållbarhetskapitel i alla handelsavtal . Jag vill dock ställa en fråga till angående den legala statusen för hållbarhetskapitlet: Vad kan man egentligen använda det till? När jag ställde frågan till handelskommissionär om hållbarhetskapitlet i har någon legal status och om det kan användas vid en eventuell tvist sa hon att det inte går och att kapitlet var mer en allmän intention. När , den kanadensiska debattören och författaren, talade vid det alternativa mötet i sa hon att handeln alltid övertrumfar klimatet. När det kommer till att reglera handeln är allt mycket detaljerat, men när det kommer till att stå upp för miljöhänsynen och klimatåtgärderna är det tyvärr mycket luddigt. Jag hoppas att ministern kommer att driva frågorna hårdare. Jag vill veta när ministern kommer att lyfta upp frågan om artikel 20 inom WTO och inom EU. Slutligen vill jag överräcka en present – det är snart jul – till ministern. Det är , vem? Jag har själv skrivit den, och den kom ut . Boken handlar om hur vi ska kunna stå upp mer för miljön och klimatet, inte minst i internationell handel. 110 Statsrådet (S): Tack för boken! Jag ska läsa den med stort intresse under jullovet. Avslutningsvis vill jag avrunda där vi började. Det handlar nu om påståendet att artikel 20 i är svåranvänd och inte skulle vara användbar i miljö- och klimatsammanhang. Men jag menar att det inte stämmer. I praktiken utnyttjar WTO-medlemmarna i stor utsträckning de legitima undantagsgrunderna. notifieras hundratals nya eller reformerade lagstiftningsförslag med syfte att skydda landets folkhälsa, djurhälsa eller miljö till WTO:s olika kommittéer, där övriga medlemmar har möjlighet att kommentera lagstiftningens kompatibilitet med WTO-rätten. Även om det finns medlemsstater som anser att vissa lagförslag inte är proportionerliga eller borde ha formulerats mindre handelshindrande är det sett till antalet anmälda lagstiftningsförslag mycket få fall där en tvist uppstår. Jag vill dock tacka interpellanten för diskussionen om kopplingen mellan handel och miljö. Jag vet att dessa saker ligger oss båda varmt om hjärtat, även om vi har lite olika analys av läget. Handel och miljö är en högt prioriterad fråga, och regeringen och jag själv driver denna fråga aktivt för att stödja en hållbar utveckling. Om inte vi, vem? Överläggningen var härmed avslutad. § 22 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2017/18:236 Följderna av ett centraliserat flygledningssystem av (C) till statsrådet (S) 2017/18:237 Skogsbruket, äganderätten och framtiden av (M) till statsrådet (S) 2017/18:238 Tvångsinlösen av skogsmark av (M) till statsrådet (S) 2017/18:239 Förändring av EBO-lagen av (KD) till statsrådet (S) § 23 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2017/18:356 Placeringen av av (M) till statsrådet (S) 2017/18:357 Förstärkt in- och utresekontroll av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:358 Övergrepp i samband med färdtjänst av (L) till statsrådet (S) 2017/18:359 Hållbar utveckling på högskolenivå av (M) till statsrådet (S) 2017/18:360 Skatt på småsparande av (M) till finansminister (S) 2017/18:361 Flytt av flygledningen vid Åre Airport av (M) till statsrådet (S) 2017/18:362 De långa handläggningstiderna för anhöriginvandring av (C) till statsrådet (S) 2017/18:363 Könsstympning av (KD) till socialminister (S) 2017/18:364 Skatteregler vid försäljning av bostadsrätt av (M) till finansminister (S) 2017/18:365 Åtgärder mot kusingifte av (SD) till statsrådet (S) § 24 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2017/18:286 Kontroller av tung trafik av (S) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:294 Skärpta straff för våldtäkt av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:304 Kriminaliteten i av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:306 Förtroendet för rikspolischefen av Boriana (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:311 Cannabisbaserat preparat för att lindra smärta av (SD) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:315 Trygga studentbostäder av Nooshi Dadgostar (V) till statsrådet (MP) § 25 Kammaren åtskildes . av andre vice talmannen från dess början till och med § 12 anf. 42 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med § 18 anf. 86 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Anmälan om kompletteringsval § 2 Anmälan om subsidiaritetsprövning § 3 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 4 Anmälan om granskningsrapport § 5 Ärende för bordläggning § 6 Svar på interpellation 2017/18:173 om den grekiska minoriteten i 1 Utrikesminister (S) 2 (M) 3 Utrikesminister (S) 4 (M) 5 Utrikesminister (S) § 7 Svar på interpellation 2017/18:182 om i världen 6 Utrikesminister (S) 7 (KD) 8 Utrikesminister (S) 9 (KD) 10 Utrikesminister (S) 11 (KD) 12 Utrikesminister (S) § 8 Svar på interpellationerna 2017/18:227 och 228 om relation till och Nato 13 Utrikesminister (S) 14 (M) 15 Utrikesminister (S) 16 (M) 17 Utrikesminister (S) 18 (M) 19 Utrikesminister (S) § 9 Svar på interpellation 2017/18:17 om det säkerhetspolitiska rådets roll och betydelse 20 Justitie- och inrikesminister (S) 21 HANS (M) 22 Justitie- och inrikesminister (S) 23 HANS (M) 24 Justitie- och inrikesminister (S) 25 HANS (M) 26 Justitie- och inrikesminister (S) § 10 Svar på interpellation 2017/18:100 om cyberattacker från 27 Justitie- och inrikesminister (S) 28 (KD) 29 Justitie- och inrikesminister (S) 30 (KD) 31 Justitie- och inrikesminister (S) 32 (KD) 33 Justitie- och inrikesminister (S) § 11 Svar på interpellation 2017/18:119 om handlingsplaner mot våldsbejakande extremism 34 Justitie- och inrikesminister (S) 36 Justitie- och inrikesminister (S) 38 Justitie- och inrikesminister (S) 40 Justitie- och inrikesminister (S) § 12 Svar på interpellation 2017/18:121 om byråkratiseringen av polisen 41 Justitie- och inrikesminister (S) 42 (L) 43 Justitie- och inrikesminister (S) 44 (L) 45 Justitie- och inrikesminister (S) 46 (L) 47 Justitie- och inrikesminister (S) § 13 Svar på interpellation 2017/18:139 om straffrabatten för unga mellan 48 Justitie- och inrikesminister (S) 50 Justitie- och inrikesminister (S) 52 Justitie- och inrikesminister (S) 54 Justitie- och inrikesminister (S) § 14 Svar på interpellation 2017/18:147 om utökad budgetgranskning 55 Finansminister (S) 56 (M) 57 Finansminister (S) 58 (M) 59 Finansminister (S) 60 (M) 61 Finansminister (S) § 15 Svar på interpellation 2017/18:149 om lönsamheten i att utbilda sig till sjuksköterska 62 Finansminister (S) 63 (M) 64 Finansminister (S) 65 (M) 66 Finansminister (S) 67 (M) 68 Finansminister (S) § 16 Svar på interpellation 2017/18:151 om effekterna av höjda skatter 69 Finansminister (S) 70 (M) 71 Finansminister (S) 72 (M) 73 Finansminister (S) 74 (M) 75 Finansminister (S) § 17 Svar på interpellation 2017/18:98 om fallande intresse för lärarutbildningen 76 Statsrådet (S) 77 (M) 78 Statsrådet (S) 79 (M) 80 Statsrådet (S) 81 (M) 82 Statsrådet (S) § 18 Svar på interpellation 2017/18:170 om vinstförbud 83 Statsrådet (S) 84 (M) 85 Statsrådet (S) 86 (M) 87 Statsrådet (S) 88 (M) 89 Statsrådet (S) § 19 Svar på interpellation 2017/18:187 om it-säkerheten vid länsstyrelserna 90 Statsrådet (S) 91 (M) 92 Statsrådet (S) 93 (M) 94 Statsrådet (S) 95 (M) 96 Statsrådet (S) § 20 Svar på interpellation 2017/18:120 om skolans betydelse för att förebygga våldsbejakande extremism 97 Utbildningsminister (MP) 99 Utbildningsminister (MP) 101 Utbildningsminister (MP) 103 Utbildningsminister (MP) § 21 Svar på interpellation 2017/18:193 om miljön inom handelsavtalen 104 Statsrådet (S) 105 (V) 106 Statsrådet (S) 107 (V) 108 Statsrådet (S) 109 (V) 110 Statsrådet (S) § 22 Anmälan om interpellationer § 23 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 24 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 25 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2018