prot · H409128 · 2017-06-19 00:00:00 — Det handlar om framtidens lärare, ingenjörer, programmerare, snickare, designer, sjuksköterskor och elektriker. Det handlar om elever med goda kunskaper och goda framtidsutsikter som fortsatt ska bygga . De fina skolavslutningar som jag hade glädjen att närvara vid och de glada elever och de stolta lärare jag såg är vad svensk skola ska handla om. Det handlar om alla elevers rätt, oavsett bakgrund, till goda kunskaper och en ljus framtid. Med detta, herr talman, vill jag önska talmannen en riktigt god och trevlig ledighet och sommar och mina kollegor i utbildningsutskottet detsamma. 117 i (C): Jag får väl säga att jag kan instämma i nästan allting som sa alldeles , möjligtvis med undantag för att jag inte hade möjlighet att delta i skolavslutningarna. Men i övrigt kan jag ställa mig bakom det mesta. Däremot ger dessa tider verkligen tankar som är kopplade till skolavslutning. Jag hoppas att inte någon tar illa upp när man säger att man själv börjar bli lite modern igen. Jag är mellanstadielärare. Vi ska ju nu införa mellanstadiet, så nu slipper man säga att man är en sådan där gammal mellanstadielärare. Plötsligt är man alldeles modern igen! Det gäller alla barns rätt till kunskap och alla elevers rätt till kunskap. Det vi talar om handlar om en stadieindelad timplan. Det är klart att tid är en faktor för lärande. Det är en jätteviktig faktor kopplad till de mål som finns att uppnå. Precis som uppehöll sig vid en del i sitt anförande visar det sig att skolorna till största delen har arbetat med att elever uppnår godkända kunskaper. Men det visar sig också att tiden blir viktig att följa upp. Det handlar bland annat om alla de elever som av någon anledning har svårt att nå målen. Om man inte kan visa på att man verkligen har fått god tid förutom kompetenta lärare är det en faktor som är otroligt viktig att följa upp. Och den är viktig att följa upp från början. Vi kan se på många av de skolor som är extra framgångsrika, inte minst på gymnasienivå. Även om det inte handlar om gymnasiet vill jag ändå nämna dem som har uppemot 1 000 ytterligare poäng. Det gäller en del fristående gymnasieskolor, som verkligen uppnår fantastiska resultat. Det är alltså viktigt att ta med detta att tid är en faktor. Det är bra med en tydlig timplan. Det är bra att regeringen nu säger sig vilja gå till mötes. Det är en formulering som vi har i vårt särskilda yttrande. Jag vill också påpeka vikten av det som allianspartierna tillsammans har drivit under , nämligen utökad tid i både idrott och hälsa och matematik. Frågan har på något sätt dragits i långbänk, och regeringen har inte riktigt förmått komma till resultat. Men säger man alltså att man ska gå till mötes. Det är lite tråkigt att den som är ansvarig för propositionen, , inte finns här och tar debatten. Han verkar enbart komma när han blir kallad till interpellationsdebatter. Jag hoppas ändå att vi får chansen att diskutera frågorna framöver. Det handlar just om vikten av att hålla gemensamma överenskommelser. En stadieindelad timplan i och närliggande frågor För egen del välkomnar jag den del där man talar om att det kommer att gå att ha ett undantag för timplanen för att skapa flexibilitet. Det kan finnas ett antal olika anledningar till att det behöver vara så, och det tycker jag är bra. Givetvis ska det kontrolleras och följas upp på ett bra sätt, men detta är faktiskt riktigt bra. Regeringen säger att det kommer att leda till ökad likvärdighet, men när det blir stadieindelat kan man aldrig garantera exakt att man kan flytta precis när som helst under ett läsår och tro att man gör precis samma saker. När jag lyssnade till tidigare kände jag att den detaljstyrning som öppnade för skrämmer mig lite grann. Jag vet inte om jag direkt längtar efter att få höra det som ska presenteras . varnade för att förstatliga på olika sätt. Det finns så mycket att ta tag i i skolan , och att hålla på att diskutera förstatligande främjar inte den kvalitetsutveckling som behövs för att lyckas fortsätta att vända den utveckling som den senaste gav uttryck för. Det var i den tidigare som man var väldigt tydlig. Jag hade förmånen att diskutera utbildningsfrågorna under Järvaveckan, som pågick . Vi var några från utskottet som gjorde det. Det är klart att det är viktigt med en likvärdig skola. Som nämnde är boendesegregation och skolsegregation något som vi alla ser men som vi sedan kan ha olika lösningar på. Min förhoppning är att vi kan fortsätta att ha en bra balans i diskussionen partierna emellan så att man förmår hitta lösningar och tänka nytt, detta kopplat till att man ibland behöver jämka sig för att komma överens och för att det ska bli en bred och bra överenskommelse. I propositionen nämns också möjligheten till avstämningspunkter i årskurs 3, årskurs 6 och årskurs 9. Då blir det konstigt att man, precis som sa , har tagit bort möjligheten att följa upp till exempel NO och SO när det gäller årskurs 6 genom att inte förnya de nationella proven. Det är lite synd att inte får möjlighet att tillgodose skolan med denna form av bra uppföljningar för att se att man når ett bra resultat. Vi i hoppas mycket på det som vi skriver i vårt särskilda yttrande, nämligen att detta nu kommer att ske. Jag vill också betona att det är ett antal årskurser där man inte fått möjlighet att få mer idrott och hälsa. Vi pratar ofta om idrottslärare som är behöriga och så vidare. Det är klart att det kanske inte är jättesvårt att höja pulsen på barn. Jag tror att multiplikationstabellen nämndes som ett exempel där man i matte har chansen att göra det i ganska tidiga åldrar, men det är klart att det blir svårare . Min förhoppning är att duktiga skolledare och lärare tar till sig de projekt som pågår och ser till att de sprider god kunskap. Jag kan förvånas över att goda projekt som leder till goda resultat inte har större spridningseffekt än de har i den svenska skolan. Även om jag av någon anledning inte fick chans att gå på någon skolavslutning vill jag sälla mig till den skara som önskar talmannen, resten av utskottet och givetvis alla elever, som har haft en härlig student och en skolavslutning , ett riktigt skönt sommarlov. Jag önskar att de ser fram emot att komma tillbaka till en skola som ger entusiasm och glädje inför lärandet. säger man att sommarlovet är för långt. Förhoppningen är väl att man använder sommaren till att läsa, räkna, springa och göra allt det där som är så otroligt roligt. En stadieindelad timplan i och närliggande frågor Jag har inget särskilt yrkande utan hänvisar till vårt särskilda yttrande i betänkandet. 118 (L): Låt mig instämma i det mesta som och sa, inklusive alla goda ord om lärare och önskemål om en god sommar till talmannen med flera. Jag drabbades dock av exegetiska grubblerier när jag lyssnade till ordförande anförande. Det var hennes funderingar kring Alliansens motion, där vi skriver att alla förändringar av undervisningen i görs med brett stöd som är väl förankrat hos partier och att vi av den anledningen, i alla fall då, tyckte att timplanen skulle finnas kvar i skollagen och beslutas om i . Att vi hade den formuleringen innebar att den riksdagsmajoritet som fanns hade ganska stora möjligheter att pressa regeringen till förändringar. Jag tycker att det är bra att vi har offentliga debatter om skolpolitiken och om vilka undervisningsämnen som ska prioriteras upp, vilka timmar vi behöver fler av och vilka stadier som behöver fler timmar. Jag tycker generellt sett att det är bra att vi har en offentlig debatt om skolpolitiken, för det är den som flyttar fram positionerna. Den dialektik som vi har sett ligger bakom det beslut som vi kommer att klubba igenom är en del av den offentliga debattens och demokratins riktiga styrka. Jag tycker att man i hela detta ärende ser hur behovet av offentlig debatt har flyttat fram positionerna. för sedan fanns en utbredd uppfattning att skrotad timplan var något väldigt bra, offensivt och pedagogiskt klokt. Det fanns en decentraliseringsvåg i samband med kommunaliseringen i syfte att få mindre styrning och att individualisera. Det var säkert också många som såg en möjlighet till besparingar. Effekten av detta, enligt en undersökning som gjorde 2012 och som jag tittat på som hastigast, blev att för årskurs 8‑eleverna kunde det skilja mellan 71 och för matematikundervisningen. av rektorerna sa att antalet timmar inte utvärderats gentemot kunskapsresultaten. Den decentralisering som vi var många som tyckte var intressant och spännande kunde naturligtvis också användas till att öka skillnaden mellan elevernas möjligheter att nå kunskapsmålen i matematik och andra ämnen. Det är intressant att förmodligen var ett av de sista partierna som bytte ståndpunkt. Så sent som när skollag antogs skrev att man ansåg att den nationella timplanen skulle avskaffas helt. Man skrev i sin motion att timplanens avskaffande kanske är den ”enskilt viktigaste åtgärden för verkligt ökad lokal frihet och minskad centralstyrning av skolan”. En stadieindelad timplan i och närliggande frågor Jag citerar detta därför att det inte finns någon miljöpartist i debatten och jag tycker att ståndpunkt bör lyftas fram. Intressant är dels att de var sist på bollen när det gäller att se att decentralisering och den avskaffade timplanen också innebar stora skillnader i kunskapsresultat, dels att de i sin motion inte nämnde kunskapsresultaten eller elevens möjligheter att lära sig mer. Det var decentralisering i sig som var det viktigaste. I detta ärende ser man på område efter område vikten av att det finns debatt om svensk skola och vikten av att alla inte springer åt samma håll. En gång i tiden sprang alla åt samma håll när det gällde att avskaffa timplanen. Men sa någon emot, och de andra följde efter. Slutligen blev det parti som lade fram en proposition om att stadieindela timplanen – inte bara ha den kvar utan också stadieindela den. Också behovet av fler mattelektioner i skolan följde samma dialektik. Det var Alliansen som, först i regeringsställning och sedan i opposition, pekade ut att det behövdes mer matte. följde regeringspartierna efter. Skälet till att vi gjorde det var att vi såg att fler behövde lära sig mer, att matematikundervisningen behövde utvecklas så att fler kunde lära sig mer matte och att vi såg att det var tydligt att halkade efter i internationella undersökningar. Det var likadant med idrott och hälsa. Alliansen såg att det behövdes fler lektioner i idrott och hälsa, och vi drev detta år . Det var flera tillkännagivanden i utskottet, och kom regeringen också på att det nog var en bra idé. När det gäller vikten av att ha en offentlig debatt är det nog inte så dumt att olika åsikter ibland står emot varandra. När alla springer åt samma håll kan det vara bra att någon ställer sig upp och säger motsatsen. Det var samma sak med stadieindelningen. Den var viktig därför att den skulle underlätta för individen att flytta mellan olika skolor men också för att kvalitetssäkra undervisningen generellt så att fler kunde lära sig mer . Återigen var Alliansen ute tidigare där, och sedan hängde regeringen på. Jag tycker att detta är bra. Det är bra att vi nu har stor enighet om förslagen. Det är också avgörande, herr talman, att vi har haft en bred, offentlig diskussion om dessa frågor. Om vi inte hade haft det hade vi kanske inte haft denna proposition som vi nu har att fatta beslut om. Jag tror att det är på detta sätt som vi fortsätter att utveckla skolan. Alliansen har i de frågor som berörs, och som vi kommer att fatta beslut om, varit en pådrivande part. Det är vi som har lagt fram förslagen, och regeringen har senare återkommit med ungefär samma förslag som vi har lagt fram. Vi kommer från Alliansens sida att fortsätta att driva på i offentlig debatt för att svensk skola ska bli bättre och för att fler elever ska lära sig mer. 119 (S) replik: Jag tycker att vi ska ha mycket debatt om skolan när det finns anledning till debatt om skolan. Jag tycker att den här propositionen i sig inte föranleder några större debatter, eftersom vi i mångt och mycket är ense, även om vi av olika skäl kanske har en förkärlek för olika delar av den. En stadieindelad timplan i och närliggande frågor Anledningen till att jag begärde replik var apostrofering av mig när det gäller den motion som med flera – L, M, C, KD – skrev och som handlar om att en lagreglering enligt motionärerna bland annat säkerställer att alla förändringar av undervisningstiden i görs med ett brett stöd som är väl förankrat i partier. Jag ifrågasatte inte att det finns en möjlighet att driva på och att man kan bilda majoriteter i olika konstellationer. Jag kan bara konstatera att det i sig inte garanterar att det är brett förankrat. Det räcker i praktiken och i teorin för att man faktiskt ska driva igenom någonting. Med mitt anförande ville jag bara beskriva att skillnaden mellan lagreglering och förordningsreglering egentligen inte är så stor. Snarare är det så att det förordningsstyrda kommer att ge lite mer flexibla möjligheter för fortsatta förändringar som skolan kommer att ställas inför. 120 (L) replik: På tal om fler lektioner i matematik och mängdlära kan jag säga att är betydligt mer än det parlamentariska underlag som den rödgröna regeringen har . 121 (S) replik: Om Alliansen tillsammans med styr skolpolitiken eller inte kan diskuteras. Men om man har det brett förankrat och därmed sitter och diskuterar vilka undervisningstimmar som ska öka och minska på bekostnad av varandra är jag alldeles övertygad om att analys, utvärdering och möjlighet att styra detta från regering och från myndighet som regeringen utpekar kommer att leda till minst lika förankrade resultat. Jag tror att man påverkas oerhört mycket av den offentliga debatt och diskussion som inte kommer att avslutas. Men när det gäller möjlighet till flexibilitet är det naturligtvis betydligt mer omständligt att gå via . Dessa förändringar tar betydligt . 122 (L) replik: Man kan argumentera på det sättet, men det kan man egentligen göra med varenda fråga som någonsin beslutas i denna riksdag – att det är enklare och mer effektivt och att det går snabbare om man låter regeringen bestämma. Men det finns en anledning till att vi ibland också fattar beslut i denna kammare, och det är att säkerställa att regeringen arbetar på uppdrag av och att det krävs ett stöd och en tolerans från för att regeringen ska lägga fram förslag. Om jag ska vara helt ärlig tycker vi ibland att det är bättre att förslag läggs fram i och beslutas här. vill vi flytta förordningsmakt till regeringen. Det beror ofta på vem som sitter i regeringen. Det är klart att när vi sitter i regeringen vill vi gärna att förordningsmakten ska vara större, och när vi sitter i opposition vill vi gärna att makt ska vara större. På samma sätt antar jag att det är på den rödgröna sidan. En stadieindelad timplan i och närliggande frågor Jag tror däremot att om vi inte hade haft timplanen som en bilaga till skollagen hade vi inte kunnat fatta beslut om att utöka timplanen i matematik och i idrott och hälsa. Då hade vi nämligen i stället låtit regeringen avgöra hur timplanen ska se ut. Det var tack vare att det fanns en majoritet för någonting annat i denna kammare som regeringen bytte ståndpunkt och föreslog att man skulle införa mer idrott och matematik i timplanen. Det är just det jag menar, nämligen att om regeringen märker att man inte har tolerans för sin politik i är det bra att har möjlighet att påpeka detta för regeringen och att regeringen då kan ändra sig. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Följande dokument anmäldes och bordlades: med anledning av skr. 2016/17:194 om statens styrning på vårdområdet 2016/17:3754 av Per Ramhorn (SD) 2016/17:3755 av m.fl. (KD, M, C) § 11 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2016/17:576 Rikt- och gränsvärden för radon i av (SD) till statsrådet (MP) 2016/17:577 Kommuners köp av bostadsrätter av (SD) till statsrådet (MP) § 12 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2016/17:1605 Lagreglering av estetiska kroppsbehandlingar av (M) till socialförsäkringsminister (S) 2016/17:1606 Tandvårdsstöd till äldre av (M) till socialförsäkringsminister (S) 2016/17:1607 Värnskatten av (M) till finansminister (S) 2016/17:1608 Trygghetssystem för företagare av (M) till socialförsäkringsminister (S) 2016/17:1609 Straffansvar för spridande av mässling till barn av (M) till socialförsäkringsminister (S) 2016/17:1610 Ökning av antalet mässlingsfall i av (M) till socialförsäkringsminister (S) 2016/17:1611 Lagstiftning om provsmakning av öl vid bryggerierna av (M) till socialförsäkringsminister (S) 2016/17:1612 Löfte om fler undersjuksköterskor av (M) till statsrådet (S) 2016/17:1613 Arbetslöshetsmålet av (C) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2016/17:1614 Störande musik från fordon av (M) till statsrådet (S) 2016/17:1615 Vattenförsörjning av (M) till statsrådet (S) 2016/17:1616 Problematiken med bilmålvakter av (M) till statsrådet (S) 2016/17:1617 Regeringens arbetslöshetsmål av (M) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2016/17:1618 i av (M) till statsrådet (S) § 13 Kammaren åtskildes . av talmannen från dess början till och med § 5 anf. 19 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med § 5 anf. 48 (delvis), av talmannen därefter till och med § 8 anf. 71 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med § 9 anf. 107 (delvis) och av talmannen därefter till dess slut. § 1 Anmälan om återtagande av plats i § 2 Anmälan om ersättare § 3 Anmälan om granskningsrapport § 4 Ärenden för bordläggning betänkande 2016/17:KU20 1 (M) 2 (S) 3 (SD) 4 (MP) 5 (C) 6 (V) 7 (L) 8 SKÅNBERG (KD) Vissa frågor om regeringens förhållande till (kapitel 1) 9 (S) 10 (M) 11 (SD) 12 (MP) 13 (C) 14 (V) 15 (L) 16 SKÅNBERG (KD) 17 (S) Handläggning av vissa regeringsärenden m.m. (kapitel 2) 18 HANS (S) 19 (M) 20 (-) 21 (MP) 22 (C) 23 (L) 24 SKÅNBERG (KD) 25 (S) 26 (M) 27 (S) Vissa frågor om regeringens ansvar för förvaltningen och statliga bolag (kapitel 3) 28 HANS (S) 29 (M) 30 (SD) 31 (MP) 32 (C) 33 (L) 34 SKÅNBERG (KD) Vissa frågor om statsråds tjänsteutövning m.m. (kapitel 4) 35 (SD) 36 (S) 37 (SD) replik 38 (S) replik 39 (SD) replik 40 (S) replik 41 (M) 42 (MP) 43 (C) 44 (V) 45 (L) 46 SKÅNBERG (KD) 47 HANS (S) 48 (M) § 6 Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet betänkande 2016/17:KU24 49 (S) 50 (M) 51 (SD) (Beslut skulle fattas .) § 7 Ny kommunallag och Kommunala och regionala frågor betänkande 2016/17:KU30 betänkande 2016/17:KU17 52 (SD) 53 (C) 54 (V) 55 (L) 56 SKÅNBERG (KD) 57 HANS (S) 58 (SD) replik 59 HANS (S) replik 60 (SD) replik 61 HANS (S) replik 62 (M) 63 (MP) (Beslut skulle fattas .) § 8 En livsmedelsstrategi för Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2016/17:MJU23 64 (S) 65 (M) 66 (S) replik 67 (M) replik 68 (S) replik 69 (M) replik 70 (SD) 71 (MP) 72 (M) replik 73 (MP) replik 74 (M) replik 75 (MP) replik 76 (C) 77 (MP) replik 78 (C) replik 79 (MP) replik 80 (C) replik 81 (V) 82 (L) 83 (KD) 84 Statsrådet (S) 85 (M) replik 86 Statsrådet (S) replik 87 (M) replik 88 Statsrådet (S) replik 89 (SD) replik 90 Statsrådet (S) replik 91 (SD) replik 92 Statsrådet (S) replik 93 (C) replik 94 Statsrådet (S) replik 95 (C) replik 96 Statsrådet (S) replik 97 (L) replik 98 Statsrådet (S) replik 99 (L) replik 100 Statsrådet (S) replik 101 (V) replik 102 Statsrådet (S) 103 (V) replik 104 Statsrådet (S) replik (Beslut skulle fattas .) § 9 En stadieindelad timplan i och närliggande frågor betänkande 2016/17:UbU23 105 (SD) 106 (V) 107 (S) 108 (V) replik 109 (S) replik 110 (V) replik 111 (S) replik 112 (SD) replik 113 (S) replik 114 (SD) replik 115 (S) replik 116 (M) 117 i (C) 118 (L) 119 (S) replik 120 (L) replik 121 (S) replik 122 (L) replik (Beslut skulle fattas .) § 11 Anmälan om interpellationer § 12 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 13 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2017