prot · H40961 · 2017-01-26 00:00:00 — Vidare beskrivs i artikeln att det breder ut sig en ojämlikhet i den svenska skolan och att detta är det fria skolvalets och friskolereformens fel. Borde man inte uppmuntra till en mångfald av olika modeller i skolan? När friskolereformen infördes var ju tanken att låta olika pedagogiska inriktningar hjälpa eleverna i deras inlärning. i skolan är min uppfattning att elever lär sig på olika vis. Vill statsrådet strypa mångfalden i skolan till att vara just en modell? 52 Statsrådet (S): Tack så mycket för frågan! Vi har i ett ganska unikt skolsystem som inte har följts av särskilt många länder. Det skolsystemet innefattar det som vi kallar ett fritt skolval, en väldigt fri etableringsrätt för fristående skolor, en skolpeng med ett upplägg och ett uttag av vinster som vi inte ser i andra länder. Önskemålet och ambitionen när det här systemet infördes var ju att det skulle leda till en större likvärdighet och höjda kunskapsresultat i den svenska skolan. , 25–30 senare, ser vi att de svenska skolresultaten har sjunkit på ett sätt som saknar motstycke, med undantag för den glädjande uppgång som vi såg i , i Timss och Timss Advanced alldeles . Vi ser också att likvärdigheten har försämrats dramatiskt. Systemet har inte levererat. 53 (M): Tack för svaret, statsrådet! Det finns många faktorer som har gjort att den svenska skolan har gått utför. Jag har varit med – ända – i den svenska skolan och har sett hur skolresultaten har sjunkit. Jag tror inte riktigt på att det är detta som är fallet. Tittar man på det fria skolvalet visar det sig att det är många pedagoger som söker och får tillstånd till etablering av fria skolor utifrån en pedagogisk bakgrund. Är det detta som statsrådet vill strypa? 54 Statsrådet (S): Jag vill se en ordentlig mångfald i den svenska skolan. Ett stort problem som vi har sett är att förekomsten av ideellt drivna friskolor som har en pedagogisk idé som grund har minskat. Utvecklingen här har snarare stått stilla jämfört med andra nordiska länder. Vi har ett stort gemensamt ansvar för att säkerställa att den svenska skolan blir en jämlik kunskapsskola. Höjda kunskapsresultat är viktigt, men de ska komma alla elever till del. Kemikaliepolitiken och ett centrum för substitution 55 (S): Jag vill ställa en fråga till miljöminister . Kemikaliepolitik och förekomsten av farliga ämnen är frågor som har varit aktuella under en rad år och som engagerar och oroar många. Det är en viktig politisk uppgift att se till att vi är försiktiga med vilka ämnen som sprids bland människor och i vår miljö. Något av det viktigaste som vi har i kemikaliepolitiken är att bevaka att farliga ämnen i produkter och varor byts ut när det finns lika bra ämnen som är mindre skadliga, den så kallade substitutionsprincipen. Det är därför väldigt glädjande att regeringen har tillsatt en särskild utredare som ska se på förutsättningarna för att inrätta ett centrum för substitution i . Utan att föregripa utredningen vill jag fråga miljöministern vad hon ser för fördelar med ett sådant centrum och vad hon tror att det kan åstadkomma. 56 Miljöminister (MP): Tack för frågan! Frågan om farliga kemikalier i de produkter som vi har i våra hem engagerar väldigt många medborgare och också många inom näringslivet. Kemikaliepolitiken innehåller olika delar. Vi är väldigt pådrivande från svensk sida när det gäller lagstiftning och ekonomiska styrmedel. Det är också viktigt att arbeta tillsammans med näringslivet för att hitta bättre alternativ. Det är här som detta centrum kommer in. Det är svårt, inte minst för mindre och medelstora företag, att hitta de bästa tekniska lösningarna. Det kräver expertis på mycket hög nivå. Ett centrum kan jobba tillsammans med de företag som vill hitta bästa möjliga lösningar för sina produkter så att produkterna blir säkra. 57 (SD): Min fråga går till statsrådet . Det råder stor bostadsbrist. rapporterade att trångboddheten ökar och att tre av fem svenskar bor i kommuner där det är ont om bostäder. Bostadsbristen, som främst drabbar unga, gamla och barnfamiljer, är dessutom direkt alarmerande i många delar av landet. rapporterade till exempel SVT om att boende på ett äldreboende i tvingades att bo i containrar. har tagit emot hundratusentals asylsökande . Vi kan se hur kommuner ger så kallade nyanlända förtur i bostadsköer. Man erbjuder dem hus, bostadsrätter eller dyra hotellrum, som andelen hemlösa svenskar ökar. Situationen är djupt orättvis och diskriminerande. Anser att det finns ett direkt samband mellan det mycket stora mottagandet av asylsökande och bristen på bostäder i många kommuner? Vidare undrar jag om tycker att det är rimligt och rättvist att nyanlända ges förtur i bostadsköer och erbjuds hus, bostadsrätter och hotellrum. 58 Statsrådet (MP): Tack för frågan! ökade bostadsbyggandet i . Vi har ett bostadsbyggande som inte liknar något vi har sett sedan miljonprogrammets dagar. Vi har alltså ett mycket intensivt arbete för att stödja billiga hyresrätter som också ska vara klimatsmarta. Till detta ändamål avsätter vi 6 miljarder, vilket kommer att göra det möjligt för dem med lite lägre inkomster, ungdomar och andra att få en bostad. När det gäller de nyanlända är det naturligtvis viktigt att de som har beviljats asyl snabbt ska kunna etableras i samhället. Vi har ett aktivt arbete för att se till att det blir en bra etablering. Regeringen kommer här att lägga fram ytterligare åtgärder . 59 (SD): Tack för i varje fall en del av svaret! Jag hävdar dock att det inte hjälper att ha ett begränsat bostadsbyggande som man har en politik som tillför en väldigt stor mängd människor . Bostadsbyggandet räcker inte till. Andelen människor som kommer till är betydligt högre än det. Jag vill fortfarande ha svar på frågan om statsrådet anser att det finns ett samband mellan den extrema bostadsmarknad som vi har och inflödet av människor, men också om det är rimligt och rättvist att ge nyanlända fördelar som svenska medborgare inte får. 60 Statsrådet (MP): Vi har en dysfunktionell bostadsmarknad, och det beror på en mängd faktorer. Människor sitter kvar i större bostäder på grund av beskattningsregler och så vidare som förhindrar en rotation. Vi har haft ett alltför litet bostadsbyggande. Jag vill avsluta med att säga att när det handlar om asylrätten och människor som flyr från krig och konflikter har precis som alla andra länder en förpliktelse att ta emot och ge skydd åt de människor som annars riskerar att dö. Bistånd till minoriteter i 61 (S): Min fråga går till biståndsminister . har långa och starka band till . Vi har tagit emot många afghanska flyktingar, och vi har både biståndsinsatser och militära insatser på plats för att bistå i arbetet för trygghet och utveckling. I finns många minoriteter, däribland hazarerna. Vi får nu signaler om att de nästan helt saknar stöd av . Hur ska biståndsministern se till att det svenska biståndet fördelas rättvist mellan de olika regionerna och att alla minoriteter, även hazarerna, får del av utvecklingssamarbetet? 62 Statsrådet (MP): är största biståndsland. Jag har själv varit där och diskuterat med dess regering och på plats sett vilken stor nytta det svenska biståndet gör. Men det finns också enorma utmaningar, inte minst vad gäller säkerheten. Vi ger bistånd till utbildning, sysselsättning, sjukvård, landsbygdsutveckling och ekonomisk integration för att möjliggöra en hållbar utveckling i . Vi vet att diskriminering av etniska minoriteter förekommer, men den är inte sanktionerad av staten. Vi har dock sett fruktansvärda attentat riktade mot just hazarer. Vår verksamhet gör ingen skillnad mellan olika etniska grupper, utan fokus ligger på de mest marginaliserade. Vi har många kanaler, bland annat som ger stöd i områden där hazarer bor. 63 (S): Hazarregionen är som vi vet rik på naturresurser. Människor vill bygga fred och skapa bättre livsmöjligheter. Det förutsätter utbildning, arbete, hälso- och sjukvård och säkerhet. Bistånd är ett sätt att stötta detta. Hur kan bistånd kanaliseras för att hjälpa människor i regionen att hjälpa sig själva? 64 Statsrådet (MP): Vi har fokus på just ekonomisk utveckling och försörjningsmöjligheter för dem som annars kanske inte har någon möjlighet att leva kvar på landsbygden utan söker sig till storstäderna eller till och med vill lämna landet för att de inte kan leva där. Detta är ett stort fokusområde i vår biståndsstrategi. Hälsa, utbildning, mänskliga rättigheter och inte minst kvinnor är våra andra prioriteringar. Åtgärder för en mer jämlik skola 65 (S): Jag har en fråga till gymnasie- och kunskapslyftsminister . Bakgrunden till frågan är att flera internationella organisationer och undersökningar har visat att den svenska skolan är ojämlik. De visar dessutom att skillnaderna mellan högpresterande och lågpresterande elever ökar. Detta är naturligtvis otroligt oroande. Därför undrar jag vad regeringen gör för att skapa en mer jämlik skola. 66 Statsrådet (S): Frågan är väldigt viktig. I den senaste PISA-undersökningen, som vi fick , kom ett glädjande resultat. Kunskapsresultaten för de svenska eleverna gick upp. Det var faktiskt första gången på mycket länge som vi har sett stigande kunskapsresultat. Men vi fick också en kalldusch då vi såg att den bristande jämlikheten blir alltmer tydlig. Detta pekar på, som i den senaste PISA-undersökningen visar att skillnaderna i resultat mellan högpresterande och lågpresterande elever i är bland de största i hela OECD-området. Vi är vana vid att se ganska små skillnader i och tycker att det är en stor fördel. visar också hur viktigt det är att höjda kunskapsresultat går hand i hand med en stärkt likvärdighet. Regeringen har tillsatt en skolkommission som har som en av sina viktigaste uppgifter att komma med förslag som ska stärka likvärdigheten. Jag ser verkligen fram emot förslag som kommer att lämnas . De kommer att bli mycket viktiga. 67 (S): Jag är ledamot från , och man kan inte komma ifrån att detta är en region som är hårt drabbad av segregation. Det behövs ett antal åtgärder för att komma åt den. Men skolan är en viktig pusselbit, och vi vill naturligtvis inte att skolan förstärker segregationen utan snarare motverkar den. Vad kan regeringen göra för att skolsituationen i ska bli mer jämlik? 68 Statsrådet (S): har en gymnasiemarknad som präglas av mycket stor ojämlikhet, precis som pekar på. Jag tror att det blir viktigt att titta på vilka regler vi har för exempelvis antagning till gymnasieskolan. Vi är vana vid att tala om det fria skolvalet. Men det fria skolvalet utgörs i verkligheten av önskemål som elever och föräldrar uttrycker, och vi har regler för hur dessa önskemål ska tillgodoses. Vi ser fram emot att arbeta vidare med dessa bestämmelser. 69 (M): Min fråga går till miljöminister . införde regeringen en elbusspremie i syfte att stimulera övergången till fossilbränslefria resor inom kollektivtrafiken. Premien är så utformad att den endast kan sökas av de regionala kollektivtrafikmyndigheterna och inte av bussbolagen som faktiskt äger de bussar som trafikerar kollektivtrafiken. Enligt uppgifter från har endast ett fåtal ansökningar inkommit. Det budgeterade anslaget ser därför inte ut att få önskad effekt. Min fråga till statsrådet är: Stämmer det att förordningen inte har fått den önskade effekten att stimulera till fler elbussar? Avser regeringen i så fall att ändra regelverket så att det får bättre effekt? 70 Miljöminister (MP): Tack för frågan! Man kan inte säga något annat än att vi än så länge inte är nöjda med utfallet av elbusspremien. Den har till syfte att hjälpa ny teknik att få genomslag i . Kollektivtrafik i beställs av de regionala kollektivtrafikmyndigheterna som sedan gör upphandlingar av privata företag. Upphandlingslagstiftningen hindrar oss från att gå in i sådana upphandlingar och avtalsförehavanden, eftersom det skulle störa denna process. Upphandlingsproceduren gör också att det tar tid att införa en sådan premie. Det är när man gör upphandling för en ny period som detta blir aktuellt. Vi får goda signaler om att antalet ansökningar kommer att öka i takt med att de regionala myndigheterna tar nya beslut. Men vi ser också över ifall vi kan förenkla ansökningsförfarandet för att öka antalet ansökningar. 71 (M): Ofta försöker vara bäst i klassen när det gäller att följa EU-regler. Jag har förstått att har varit en av de faktorer som gör att reglerna ser ut som de gör. Men andra länder lyckas ju ofta bättre. har godkänt ett statligt stöd i som kan sökas av både offentliga och privata bussföretag så länge som de har avtal med en offentlig beställare. Frågan är: Ser regeringen möjligheten att göra på samma sätt? 72 Miljöminister (MP): Ja, vi känner till det beslut som är fattat gällande , som har fått ett undantag. Det har inte publicerats, så vi har inte kunnat ta del av det och läsa exakt hur har utformat sitt stöd och vad det är kommissionen har gett undantag för. Självklart kommer vi att ta del av det så fort det har blivit publicerat. Då kommer vi att följa och se om det är något vi kan inspireras av. Stöd till Afrikanska unionens arbete mot kvinnlig könsstympning 73 (S): Jag vill ställa en fråga till statsrådet . Kvinnlig könsstympning praktiseras i åtminstone 28 länder världen över. Det är mest utspritt i och delar av , men det förekommer även i andra länder och i andra delar av världen. Afrikanska unionen har uppmanat sina medlemsstater att lagstifta mot könsstympning. Min fråga till statsrådet blir då: Hur kan vi genom svenskt bistånd hjälpa AU i dess strävan att bidra till en snabbare avveckling av detta grymma fenomen? 74 Statsrådet (MP): Tack, ledamoten, för att hon uppmärksammar detta viktiga ämne! Afrikanska unionens beslut att förbjuda kvinnlig könsstympning är definitivt ett steg i rätt riktning. är en mycket stor givare till organisationer som jobbar mot kvinnlig könsstympning, som , , och UN Women. är en del av finansieringen till dessa organisationer under stor press på grund av det amerikanska beslutet att inte ge medel till organisationer som informerar om aborter eller preventivmedel och som ägnar sig åt preventivmedelsrådgivning. Här blir då vårt stöd ännu viktigare. Vi för naturligtvis också en dialog med regeringar i de länder där kvinnlig könsstympning är vanlig. 75 (S): Tack, statsrådet, för svaret! Vilka skulle statsrådet säga är de viktigaste åtgärder som kan vidta för att kvinnlig könsstympning ska upphöra också i länder utanför ? 76 Statsrådet (MP): Det viktigaste är det normgivande arbetet. Vi stöder information och ger också kvinnor en starkare ställning i samhället, så att de faktiskt kan ifrågasätta denna väldigt grymma hantering och behandling av unga flickor. Det handlar också mycket om att rikta sig till kvinnliga ledare och kvinnliga förebilder, som i sin tur kan leda den omställning som behöver göras för att man ska sluta med detta. Arbetet mot korruption i svenska myndigheter 77 (M): Min fråga är också riktad till statsrådet . I går kom korruptionsrankning, där tyvärr tappat föregående års pallplats. Därutöver visar Kalla faktas granskning något som ger intryck av oegentligheter hos , och kommer med mindre smickrande uppgifter om ledningen av . Rikspolischefen står under press. Gällande korruptionsrankningen är det kanske en rubrik: ligger fortfarande i topp, och vi har tillsammans med våra grannar alltid legat bland toppländerna i förhållande till andra länder när det handlar om upplevd korruption. Det väcks dock en hel del frågor. Vi har traditionellt i en hög grad av tillit, men förtroende raseras snabbt. Vilka åtgärder vidtar regeringen för att komma till rätta med den allvarliga kritik som kommit mot våra statliga verk och myndigheter? 78 Statsrådet (MP): Korruption är något oerhört allvarligt för ett demokratiskt samhälle. Det undergräver medborgarnas tilltro till statens möjlighet att hantera ett bra samhälle, att hantera skattemedel och att se till att inga oegentligheter sker. Det som utreds om missförhållanden på är ett enskilt fall som minister just nu hanterar. Vi får följa det. Det är naturligtvis fullständigt oacceptabelt om de saker som har kommit fram i TV4 är korrekta. Hur ska vi då angripa korruption? Offentlighetsprincipen, rättsstatens principer och att vi är transparenta är det viktigaste sättet att bekämpa korruption och möjligheter till oegentligheter i det offentliga, även i näringslivet. 79 (M): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Offentlighetsprincipen, transparens och så vidare är något vi har , men frågan är om det räcker och om ytterligare åtgärder kommer att vidtas. Vi har i höga skatter som vi förväntar oss ska gå till det som man har beslutat om. Den regering som företräder höjer dessutom skatterna på många områden. Det är nödvändigt för legitimiteten i vårt skattesystem att vi har fortsatt förtroende för att pengarna används till rätt saker. Förtroendet för våra statliga verk och myndigheter är en grundbult. 80 Statsrådet (MP): Jag instämmer fullständigt i att transparens är A och O för att vi ska ha ett förtroende för statens verksamhet och de offentliga myndigheternas verksamhet. Den här regeringen har mycket höga ambitioner och har också tagit vidare steg med annan transparens även inom . Vi ser med bekymmer på de fall som vi nu har sett, naturligtvis, och kommer att följa detta. Reformer för en likvärdig skola 81 (S): Min fråga går till statsrådet och handlar om den ökande ojämlikheten i svensk skola som har berörts här i kammaren . Det är inte minst allvarligt att svensk skola inte tillräckligt klarar utmaningen med många nyanlända elever, som ofta koncentreras till ett fåtal av våra skolor och kommuner. Inte minst handlar det om små kommuner i Bergslagen, som jag själv kommer ifrån. har LO tillsammans med och lämnat förslag på hur vi kan skapa en likvärdig skola. Hur ser statsrådet på behovet av reformer på de områden som fackförbunden pekar ut: skolvalet, finansiering och styrning samt stöd till de skolor som har de tuffaste förutsättningarna? 82 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Det är alldeles riktigt att vi har problem med en ökande ojämlikhet. För mig är det uppenbart att det behövs reformer. Jag ser med nyfikenhet och glädje fram emot de förslag som ska komma från . Jag blev också mycket glad över att LO, och tillsammans har tagit fram en rapport där man listar både ett antal problemområden och ett antal vägar framåt. Jag ser det som glädjande och starkt att organisationer som finns på en så bred del av den svenska arbetsmarknaden och som representerar så olika intressen ändå förenas i en oro för den ökande ojämlikheten och ett antal ganska skarpa förslag på området finansiering, etablering av skolor, urval och riktade insatser. Det behöver göras mycket i den svenska skolan för att stärka likvärdigheten, och ska vi klara det måste vi jobba tillsammans, många olika aktörer. Brister i den svenska skolan 83 (M): Min fråga går till gymnasieminister. Skolinspektionens tillsynsrapport för gymnasiet påvisar att av skolorna med prioriterad tillsyn hade brister. Det område som hade mest brister är förutsättningar för lärande och trygghet, följt av styrning och utveckling samt trygghet, studiero och kränkande behandling. Syftet med skolan är ju att man ska lära sig. Om då av gymnasieskolorna i rapporten har stora brister vad gäller förutsättningarna för lärande och trygghet har huvudmannen misslyckats kapitalt med en primär del av sitt uppdrag. Ingen har rätt att utsätta elever för dålig undervisning. Därför behöver en nolltolerans mot dåliga skolor. Varför säger regeringen nej till en nolltolerans mot dåliga skolor, och vad avser regeringen att göra för att motverka dessa missförhållanden? 84 Statsrådet (S): Tack för frågan! Skolinspektionens rapport är verkligen intressant, men det är viktigt att veta när man tar del av de här alarmerande siffrorna att Skolinspektionen har en ny granskningsmodell. Man har helt enkelt mycket större fokus i granskningen på skolor som har problem. Av den här rapporten kan man alltså inte dra slutsatsen att av alla skolor uppvisar dessa stora brister. Med det sagt är det verkligen värt att ta de brister som redovisas på stort allvar. I min värld, och i den svenska skollagens värld, ska alla skolor vara bra skolor. Alla elever i ska kunna gå till en skola där de lär sig mycket och där de känner en stark trygghet. Alla lärare ska förstås ha så goda förutsättningar för undervisningen som möjligt. I det inbegrips en god studiero. Det finns ett stort urval av insatser som regeringen gör för att säkerställa att undervisningen kan utvecklas på ett positivt sätt i den svenska skolan. De insatserna behövs; det visar den här undersökningen. 85 (S): Jag vill ställa min fråga till . Jag tycker att det är väldigt viktigt att de olika trafikslagen jämställs, så att man fritt kan välja hur man vill ta sig fram. Cykling är ett område som jag tycker att vi ska satsa mycket mer på. Fördelarna med cykling känner vi till. Det är bra för hälsan. Det är bra för miljön. Det är bra för ekonomin. Det är ett billigt sätt att ta sig fram. Men det är faktiskt också en fördel för bilisterna. De som verkligen behöver ta bilen får ju mer plats. Det är mindre risk för bilköer när folk väljer till exempel cykel. Det finns många fördelar. Min fråga till regeringen är: Hur kan vi främja cyklingen ännu mer? Vi kan se hur det är när det gäller korta sträckor, till exempel för dem som pendlar till jobbet. Det är många som har en resväg som bara är . De skulle mycket väl kunna ta cykeln och komma fram nästan lika snabbt som med bil. Hur får vi fler att välja cykeln, och hur satsar vi på att bygga ut cykelinfrastrukturen? 86 Miljöminister (MP): Stort tack, , för frågan! Vi vet båda två hur det kan vara i en stad där cykeln prioriteras och får ta plats i vårt gaturum. Det är bra för alla. Det är bra för luftkvaliteten och för hälsan. Inte minst öppnas transportsystemet på ett jämlikt sätt genom att cykling, precis som du säger, är ett billigt sätt att transportera sig. Den här regeringen tar cykelfrågan på stort allvar. Vi ser det som en strategisk fråga för utveckling av våra städer men också för transportsystemet. En sak har vi redan gjort. Vi beslutade alldeles att utvidga stadsmiljöavtalen – det är ett bidrag som kommuner kan söka för transportinfrastruktur – till cykelinfrastruktur. Detta är väldigt efterfrågat av kommunerna. Jag ser verkligen fram emot att det kommer att leda till att mycket mer pengar kommer att gå till bra infrastruktur. Det är det som är det viktigaste. Har du bra infrastruktur kommer cyklisterna. Regeringens skattepolitik och företagsklimatet 87 (M): I går informerades Jönköpingsborna genom medierna om att utlokaliserar sitt kundcenter till . 150 arbetstillfällen försvinner. Samtliga anställda har naturligtvis erbjudits arbete i , vilket innebär ett dubbelt slag mot . Min fråga till statsrådet är på vilket sätt regeringens högskattepolitik i en stenhård global konkurrens resulterar i att de svenska företagen kan bidra till att verksamheterna stannar här, att investeringarna kommer och att de anställda stannar här och inte lockas att lämna landet. 88 Statsrådet (MP): Tack för frågan! Jag beklagar givetvis att anställda i nu ser sina liv förändras på ett väldigt dramatiskt sätt. är jag väldigt glad över den utveckling av arbetstillfällen som vi ser i sedan regeringen tillträdde. Det är mer än 120 000 nya jobb. var på mycket som det var fler företag som flyttade till än som lämnade . Det handlar om investeringsklimatet och om företagsklimatet. Vi toppar lista över de mest attraktiva länderna i världen att göra affärer i. Vi ligger före , och andra länder som anses vara väldigt gynnsamma. Vi har ett mycket bra företagsklimat. Vi är attraktiva. Vi har en stabil ekonomi och bra tillgång till arbetskraft, som drar hit arbetstillfällen. Vi har alltså en mycket positiv utveckling just . Insatser för minskad ojämlikhet i skolan 89 LAWEN REDAR (S): Det är uppenbart att den ökade ojämlikheten i den svenska skolan engagerar många socialdemokrater .