prot · H40956 · 2017-01-18 00:00:00 — Utskottet betonar också hur viktigt det är att möjligheterna att vidta mindre ingripande åtgärder än de som föreslås undersöks som ett led i proportionalitetsprövningen och att de övervägandena redovisas i propositionen. Utskottet förutsätter att åtgärder vidtas för att säkerställa rutiner för en mer systematisk och konsekvent tillämpning av proportionalitetsprövningskravet och att man får en ökad tydlighet och enhetlighet i redovisningen av proportionalitetsprövningarna. Slutligen har utskottet granskat styrningen av vissa myndigheter under , inklusive två affärsverk. Myndighetsdialogen utgör ett viktigt löpande och strukturerat inslag i relationen mellan regeringen och dess myndigheter, men dokumentationen av den utgörs, såvitt framgår av granskningen, endast av dagordningar, vilket försämrar möjligheterna att följa upp utfallet av mötena. Utskottet inskärper vikten av dokumentation vad gäller innehållet i myndighetsdialogen. Med bättre dokumentation förbättras möjligheterna för de inblandade att följa upp mötet. Förutsättningarna för KU:s granskning blir då bättre. Vidare gör utskottet vissa uttalanden när det gäller den ekonomiska styrningen. Att godkänner en investeringsplan för affärsverkens investeringar innebär inte i sig att medger att ett ekonomiskt åtagande för staten får göras. När det gäller regleringsbreven anför utskottet att beslut innebär att anslagen ställs till regeringens, inte myndigheternas, disposition. Det är några exempel på påpekanden vi gör. Som framgår av den redovisning jag nu har gjort har KU genomfört en noggrann genomgång av ett antal viktiga delar av regeringsarbetet och framfört konstateranden och rekommendationer av olika slag med det grundläggande syftet att regeringsarbetet ska bli bättre. Insyn i och kontroll av regeringsmakten och regeringens arbete är ett viktigt inslag i en levande demokrati. Därigenom håller KU arvet levande ännu efter två århundraden. Granskning av statsrådens tjänste-utövning och regeringsärendenas handläggning Med detta, herr talman, anmäler för resultatet av den granskning som redovisas i detta betänkande. (forts. § 10) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 9 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde Punkt 1 (Försvarspolitisk inriktning) 2. res. 1 (M) 3. res. 2 (L) 4. res. 3 (KD) Förberedande votering 1: 18 för res. 14 för res. Kammaren biträdde res. (KD) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Förberedande votering 2: 76 för res. 18 för res. Kammaren biträdde res. (M) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. 77 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 107 S, 45 SD, 21 MP, 21 C, 20 V 1: 77 M Avstod: 17 L, 15 KD Frånvarande: 6 S, 7 M, 3 SD, 4 MP, 1 C, 1 V, 2 L, 1 KD, 1 - Punkt 2 (Perspektivstudiens utformning) 2. res. 4 (L, M, C, KD) 130 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 107 S, 45 SD, 21 MP, 20 V 4: 77 M, 21 C, 17 L, 15 KD Frånvarande: 6 S, 7 M, 3 SD, 4 MP, 1 C, 1 V, 2 L, 1 KD, 1 - Punkt 5 (Psykologiskt försvar) 2. res. 9 (SD, V) 65 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 107 S, 77 M, 21 MP, 21 C, 17 L, 15 KD 9: 45 SD, 20 V Frånvarande: 6 S, 7 M, 3 SD, 4 MP, 1 C, 1 V, 2 L, 1 KD, 1 - Punkt 7 (Försvarssamarbete med ) 2. res. 12 (SD) 45 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 107 S, 5 M, 21 MP, 21 C, 20 V, 17 L, 15 KD 12: 45 SD Avstod: 72 M Frånvarande: 6 S, 7 M, 3 SD, 4 MP, 1 C, 1 V, 2 L, 1 KD, 1 - (M) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Könsfördelning i bolagsstyrelser m.m.) 2. res. 1 (S, MP, V) 147 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 77 M, 45 SD, 21 C, 17 L, 15 KD 1: 106 S, 21 MP, 20 V Frånvarande: 6 S, 7 M, 3 SD, 4 MP, 1 C, 1 V, 2 L, 1 KD, 1 - (S) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 3 (Åtgärder för att främja kvinnors inflytande i näringslivet) 2. res. 3 (C) 23 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 107 S, 77 M, 45 SD, 19 MP, 20 V, 17 L, 15 KD 3: 2 MP, 21 C Frånvarande: 6 S, 7 M, 3 SD, 4 MP, 1 C, 1 V, 2 L, 1 KD, 1 - och (båda MP) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 6 (Sänkt krav på aktiekapital) 2. res. 4 (S, MP, V) 147 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 77 M, 45 SD, 21 C, 17 L, 15 KD 4: 106 S, 21 MP, 20 V Frånvarande: 6 S, 7 M, 3 SD, 4 MP, 1 C, 1 V, 2 L, 1 KD, 1 - Punkt 7 (Avskaffande av kravet på bolagsstämma) 2. res. 5 (M) 77 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 107 S, 45 SD, 21 MP, 21 C, 20 V, 17 L, 15 KD 5: 77 M Frånvarande: 6 S, 7 M, 3 SD, 4 MP, 1 C, 1 V, 2 L, 1 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 4 (Flytträtt för gruppförsäkring) 2. res. 1 (KD) 16 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 77 M, 45 SD, 21 MP, 21 C, 20 V, 17 L 1: 1 S, 15 KD Frånvarande: 6 S, 7 M, 3 SD, 4 MP, 1 C, 1 V, 2 L, 1 KD, 1 - (S) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 7 (Handläggning av trafikskadeärenden) 2. res. 2 (V) 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 107 S, 77 M, 45 SD, 21 MP, 21 C, 17 L, 15 KD 2: 20 V Frånvarande: 6 S, 7 M, 3 SD, 4 MP, 1 C, 1 V, 2 L, 1 KD, 1 - Punkt 11 (Solidariskt skadeståndsansvar) 2. res. 3 (L) 17 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: Granskning av statsrådens tjänste-utövning och regeringsärendenas handläggning För utskottet: 107 S, 77 M, 44 SD, 21 MP, 21 C, 20 V, 15 KD 3: 17 L Frånvarande: 6 S, 7 M, 4 SD, 4 MP, 1 C, 1 V, 2 L, 1 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 10 (forts. från § 8) Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning (forts. KU10) 143 HANS (S): KU har i den så kallade höstgranskningen gjort vissa iakttagelser som kan bidra till att göra det offentliga lite bättre. Att den offentliga makten utövas på ett sätt som är förenligt med gällande lagar och regler och effektivt och transparent är viktigt för att medborgarna ska ha förtroende för det demokratiska styrelseskicket. KU vill i sitt ställningstagande betona vikten av att författningar kungörs så att tid finns för att kunna anpassa sig till nya regler. Lagar blir inte respekterade om de tillkännages men de facto inte kan följas. Därför behöver tillkännagivanden göras i god innan de träder i kraft. En annan sak vi påpekar är de långa handläggningstider som finns i vissa förvaltningsärenden hos . Man hänvisar då ofta till personalsituationen. Det är inte en tillfredsställande ordning att ärenden blir liggande beroende på barnledighet eller andra orsaker. Det får organisationen ordna till så att man kan följa rimliga handläggningstider. Regeringen förbereder en ny förvaltningslag som kommer till efter ett tillkännagivande från de dåvarande oppositionspartierna, de borgerliga partierna och , tillsammans. Sedan gjordes en utredning som var klar , men den råkade väl hamna i någon byrålåda och blev liggande under hela förra mandatperioden. Man har hittat den i byrålådan, och det kommer en proposition . Där kommer skärpningar att ske i förslaget till ny förvaltningslag för att man ska komma till rätta med en del saker som är uppenbara problem. En särskild problematik som KU har granskat är hur har hanterat ärenden om svenska barn som har omhändertagits av utländska sociala myndigheter. Man kan konstatera att UD och dess organisation inte är till för att agera mer likt sociala myndigheter i . Denna typ av ärenden är man inte alldeles van vid, och det har lett till att man i vissa fall inte har hanterat dem på ett tillfredsställande sätt. Det finns skäl att överväga vilka åtgärder som behövs för att dessa ärenden ska kunna handläggas på ett bättre sätt. KU har också tittat på det parlamentariska inslaget i utredningarna och hur det har utvecklats. Vi konstaterar att i många fall tillgodoses behovet av allsidighet och effektivitet bäst om man gör parlamentariska utredningar där politiken och olika politiska riktningar kan påverka utredningsarbetet. Antalet utredningar med parlamentariskt inslag har varierat kraftigt . Det verkar som att minoritetsregeringar ofta tillsätter parlamentariska utredningar, och det kanske man gör för att möjliggöra tillräckligt parlamentariskt stöd för lagstiftning. En tendens som kan ses är att antalet renodlade parlamentariska utredningar minskar medan antalet utredningar med annan typ av parlamentariskt samråd ökar. Granskning av statsrådens tjänste-utövning och regeringsärendenas handläggning Det kan dock konstateras att om ett syfte med en utredning är att få en bred politisk förankring för en lagstiftning kan en parlamentarisk utredning vara att föredra. Det skapar möjlighet till kompromisser och samförstånd, vilket naturligtvis är särskilt viktigt i vissa frågor. Andra former kan vara att föredra om det handlar om mer begränsade utredningar eller om frågor där det viktigaste kanske är att oppositionen är informerad om den process som pågår. Det är därför viktigt vilken utredningsform som väljs, och oavsett vilken form man väljer är det viktigt att olika uppfattningar som har framkommit under utredningsarbetet framgår när utredningen presenteras. Enligt en grundlagsändring som trädde i kraft måste en proportionalitetsbedömning göras när den kommunala självstyrelsen begränsas. I huvudsak har detta fungerat bra, men det finns några avvikelser. De kan i huvudsak förklaras av tre skäl. Det första är att kommuner och landsting ingår bland många andra organ som drabbas. Det andra är att det kan handla om implementering av EU-regler i den svenska lagstiftningen. Det tredje är vad man kan uppfatta som en kodifiering av den praxis som redan finns. Vad KU konstaterar är att detta inte är några orsaker till att man ska låta bli att göra en proportionalitetsbedömning. Om man gör ett undantag måste det tydligt framgå, och av vilka skäl. Att värna den kommunala självstyrelsen är en viktig del av den svenska demokratin som jag tror att många är rädda om. Utskottets granskning av styrningen av vissa myndigheter under föranleds delvis av iakttagelser som har gjorts under tidigare granskningar. Det gäller till exempel hur kunde köpa helikoptrar för uppåt utan att riksdagsbeslut fanns för denna stora investering. Vår utredning visar att det saknas dokumentation av den kommunikation som sker mellan verken och . När denna dokumentation saknas finns det inte heller någon möjlighet till den typ av ansvarsutkrävande som föreskrivs i regeringsformen. Därför måste vi från sida kräva att myndighetsdialogen dokumenteras på ett bra sätt. Till slut vill jag som en hommage till min gruppledare uppmärksamma att utskottet också säger att det är av stor vikt att man långsiktigt tar ansvar för de viktiga kulturhistoriska samlingarna inom transportområdet, och då naturligtvis särskilt inom tågsektorn. 144 (SD): Jag vill börja med att tacka mina utskottskollegor och även kansliet för ett väl genomfört arbete som vi har lagt ned mycket tid och energi på. Jag vill nu be utskottet och kammarens övriga medlemmar att dra sig sina matematikkunskaper till minnes, för jag tänker jonglera lite grann med siffror. avgjordes 20 650 regeringsärenden. arbetade 1 786 personer i , vilket innebär att det var 11,56 ärenden per anställd och år. Granskning av statsrådens tjänste-utövning och regeringsärendenas handläggning Vi flyttar fram , till 2007. Då var motsvarande siffra nere i 2,44 ärenden per anställd och år. fanns det 2 975 tjänstgörande i om man undantar kommitté- och utlandsanställda. kan vi konstatera att regeringen avgjorde 5 007 regeringsärenden. Det gör att siffran är nere på 1,68 ärenden och anställd. Vad vill jag då säga med det här lilla matteproblemet? Jo, herr talman, antalet anställda vid har näst intill fördubblats medan antalet regeringsärenden har minskat . Vilka andra arbetsplatser i skulle kunna beskrivas på det här sättet? I runda slängar kostar varje avgjort regeringsärende ca . Då ska man dessutom ta i beaktande att den största ärendegruppen är nya anställningar till just . Aldrig förut har så många gjort så lite som man gör just nu i . Apropå detta vill jag nu gå över till att tala om en annan sak som vi har tagit upp i det här betänkandet, nämligen det parlamentariska inslaget i utredningsväsendet. En god ordning är naturligtvis att en fråga först utreds och remitteras för att sedan bli ett konkret lagförslag. , herr talman, verkar det vara lite tvärtom. Ett statsråd beställer en utredning som har till syfte att lägga fram just det förslag statsrådet vill ha, och i slutet av dagen har regeringen en utredning som passar deras politiska idéer som handen i handsken. Så här borde det naturligtvis inte gå till. Utredningsväsendet är rätt använt ett ypperligt instrument i den svenska förvaltningstraditionen. Fel använt blir det ett slöseri med tid och resurser. Därtill, menar jag, riskerar det att urholka betydelsen av den kvalitetsmärkning som kommittéstämpeln är tänkt att utgöra. Utskottet har identifierat två utredningsformer med parlamentariskt inslag: parlamentariska kommittéer och parlamentariska samråd, som kan se lite olika ut. Det kan finnas olika skäl till valet av utredningsform med parlamentariskt inslag. menar att varje situation är unik. Detta bestrider jag naturligtvis inte, men är det rimligt om liknande frågor också behandlas relativt lika. Det är bra för den demokratiska legitimiteten och för att erhålla en god slutprodukt. Utskottet har funnit att om ett av huvudsyftena med ett utredningsuppdrag är att ha en bred politisk förankring kan en parlamentarisk kommitté vara att föredra. Genom en sådan utredningsform ges vi som oppositionspartier tillfälle att på ett så tidigt stadium som möjligt komma in i reformarbetet, och det ges då möjligheter till kompromisser och samförstånd i politiska frågor. Det är viktigt att utredningen inte är given på förhand så att oppositionen hålls som gisslan utan att regeringen genom aktuellt statsråd verkligen lyssnar in vad oppositionen har att säga. När det gäller utredningar med parlamentariska referensgrupper eller annan form av parlamentariskt samråd visar granskningen att det i kommittédirektiven i regel saknas närmare uppgifter om hur det parlamentariska inslaget ska se ut och hur själva samrådet ska vara utformat. Inte heller anges hur resultatet av det parlamentariska samrådet ska tas om hand och hur det ska redovisas. Granskning av statsrådens tjänste-utövning och regeringsärendenas handläggning Genomgången som har gjorts av oss i utskottet visar också att redovisningen av de samråd som ägt rum varierar stort i de olika betänkandena. För att komma till rätta med det jag anfört och för att bibehålla allmänhetens förtroende för statsapparaten bör insynen och de parlamentariska inslagen i utredningar förstärkas och förbättras. Det tjänar alla parter på. pågår en översyn av kriterierna för redovisningen i kommittéberättelsen. Utskottet anför, och jag delar denna uppfattning, att även redovisningen av det parlamentariska inslaget i en utredning bör ingå. Avslutningsvis, herr talman, vill jag meddela att utskottet också har gått igenom hur regeringen vid beredningen av sina lagförslag tagit hänsyn till den kommunala självstyrelsen. I korthet konstaterar utskottet, vilket är en uppfattning jag och delar, att det även här finns brister och otydlighet från regeringens sida. När KU nu överlämnar detta eniga betänkande förväntar vi oss därför att regeringen tar till sig av de synpunkter som vi nu har anfört. Låt mig därför, herr talman, som en sista del i detta anförande, och även om julen nu är över, skicka med en liten önskelista till och till statsministern utifrån vad jag har anfört. Önskelistan har följande punkter: För det första tycker jag att det är viktigt att regeringen klarar av att återta kontrollen över sitt eget regeringskansli. Trenden att fler och fler anställda gör allt mindre måste naturligtvis vända. För det andra måste regeringen respektera utredningsväsendet. När regeringen tillsätter nya utredningar ska man inte försöka styra utredningen genom att exempelvis tillsätta utredare enbart utifrån vilken partibok de har. Det gäller naturligtvis inte bara utredningar utan även andra utnämningar som regeringen ansvarar för. Sist men inte minst på min önskelista finns punkten att regeringen måste freda den kommunala självstyrelsen. Att flytta makten uppåt som regeringen gärna har gjort när det gäller exempelvis EU har drabbat det här landet tillräckligt. Kommuners, landstings och regioners rätt till stort självbestämmande måste respekteras i stället för att inskränkas. I detta anförande instämde (SD). 145 (MP): granskning av regeringens handläggning föranleder ingen allvarligare eller djupare kritik, men precis som med all annan verksamhet kan regeringens arbete naturligtvis förbättras och förstärkas. Utskottet har därför en rad synpunkter och iakttagelser. Jag vill i mitt anförande koncentrera mig till fyra områden. Det handlar om långa handläggningstider vad gäller strandskyddsärenden, det parlamentariska inslaget i utredningar, det kommunala självstyret och dokumentationen vid regeringens myndighetsdialog. Jag börjar med långa handläggningstider vid strandskyddsärenden. kan konstatera att det är oacceptabelt långa handläggningstider. De är ofta , och i några ärenden till och . Det här är inte en ny situation. Det har sett ut så tidigare också. Regeringen svarar att det är svårt att förutse arbetstider på grund av mängden ärenden och hur komplexa de olika överklagandeprocesserna är. Men eftersom det här har varit ett problem kan vi konstatera att det inte handlar om enstaka arbetstoppar utan om att departementet är systematiskt underbemannat. Det är därför glädjande att departementet svarar att man ser behov av att stärka enheten framöver. Granskning av statsrådens tjänste-utövning och regeringsärendenas handläggning Naturligtvis ska inte växa ohämmat, om jag får bolla tillbaka till Socialdemokraternas inlägg här tidigare, men ett departement får heller inte vara underbemannat i förhållande till det arbete man har att utföra. Jag vill helt och fullt underkänna den matematik som för fram här. Att räkna på antalet avslutade ärenden per tjänsteman är inte relevant om man inte tittar på ärendenas komplexitet och hur omfattande de är. Den matematiken är alltså falsk. Vad gäller det parlamentariska inslaget i utredningar kan vi konstatera att det har skett en förskjutning från parlamentariska kommittéer till ett ökat inslag av ensamutredare med parlamentariska referensgrupper. Utifrån den utvecklingen finns det skäl att se över och komplettera kommittéförordningen. Jag hade själv , 2016, förmånen att ingå både i en parlamentarisk kommitté, , och i en parlamentarisk referensgrupp till . Jag kan konstatera att arbetssätten skiljer sig åt som . I upplevde jag att samtliga partier bidrog väldigt konstruktivt till att hitta lösningar på svåra juridiska frågor. Och arbetet har resulterat i vad jag tror är en möjlighet för regeringen att återkomma med en proposition som är väl förankrad i , där vi i slutänden kan få bred parlamentarisk majoritet. Min bild när det gäller den parlamentariska referensgruppen till är att de flesta partier inte deltog för att bidra med förslag till hur utredningens frågeställningar skulle lösas, utan de deltog mer för att inhämta information. Det är tämligen talande att vi i slutänden bara var två ledamöter i referensgruppen som deltog i den utvärdering av arbetet som gjordes. Det är helt klart att parlamentariska kommittéer är att föredra om regeringens syfte är att på ett tidigt stadium försäkra sig om att ha bred parlamentarisk förankring för förslag. Om man vill använda sig av parlamentariska referensgrupper bör det tydliggöras vilket ansvar och vilket mandat referensgrupperna faktiskt har. Vad gäller dokumentationen av myndighetsdialogerna behöver jag inte bli särskilt långrandig. Utskottet konstaterar att den enda dokumentation som finns är mötesdagordningar. Flera myndigheter önskar någon form av minnesanteckningar, så att det ska vara lättare att följa upp och utvärdera myndighetsdialogerna. Om ska kunna fullgöra granskningen är det också nödvändigt att dokumentationen blir mer fullödig. Avslutningsvis gäller det det kommunala självstyret. Vi är nog många här i kammaren som har erfarenhet av kommunalt arbete, och kanske har vi i den rollen varit kritiska till eller ifrågasatt när riksdag och regering på olika sätt har inskränkt det kommunala självstyret, om än med goda intentioner. När regeringsformen korrigerades infördes det därför en så kallad proportionalitetsprincip. Varje inskränkning av det kommunala självstyret ska vara motiverat utifrån vad man vill uppnå i slutänden. I förarbetena till lagen talades det också om att det i varje proposition ska göras en beskrivning av hur ett ärende påverkar det kommunala självstyret. Granskning av statsrådens tjänste-utövning och regeringsärendenas handläggning I utskottets granskning kan vi konstatera att det görs i de allra flesta fall. Av 83 propositioner som på olika sätt hanterar kommunala frågor har det gjorts en sådan proportionalitetsbedömning i de allra flesta fall. Men i 18 propositioner saknas en motsvarande bedömning. Det kan vara på det sättet att regeringen ändå har gjort en prövning och funnit att ett förslag har ringa påverkan på det kommunala självstyret. Men det ska i så fall tydliggöras i propositionen. Utskottet menar överlag att regeringen måste vidta åtgärder för att säkerställa rutiner för en systematisk och konsekvent tillämpning av proportionalitetsprövningar. 146 (SD) replik: Jag är egentligen inte förvånad över att har invändningar mot mitt sätt att räkna. Han tillhör ett av regeringspartierna som har förordat att ska få ett ständigt ökande anslag. Efter resonemang vill jag ändå ifrågasätta vad han menar när han säger att det är orättvist att räkna på det sättet. I betänkandet kan vi båda läsa hur det resoneras om vilka sorters ärenden hanterar . Det är en sjunkande graf för antalet författningsärenden, medan antalet anställningsärenden har ökat. Det finns säkert olika typer av komplexitet. Men tidigare behandlades över 20 000 regeringsärenden, som betydligt färre anställda kunde klara av. Jag har svårt att se att komplexiteten skulle vara så mycket större . Men får gärna resonera kring det. 147 (MP) replik: Till att börja med är utgångspunkten för kritik felaktig. Om vi tittar på utvecklingen kan vi se att antalet tjänstgörande vid var som allra flest, 4 885, . Efter det har det varit en sjunkande trend. var antalet 4 642. Det är alltså inte på det sättet att den nuvarande rödgröna regeringen expanderar. Vi har tvärtom ett lite mindre regeringskansli . Men sett tillbaka i tiden, om vi jämför med 1990, är det väsentligt många fler som arbetar på . Min kritik mot det framför här är dock inte kopplad till siffrorna i första hand utan till att man inte analyserar det bakomliggande material som finns. Ingenting i anförande pekar på att ärendena skulle vara enklare nu eller ens likvärdiga. Vi kan se att många av de ärenden som hanteras inom är långt mycket mer komplicerade nu än en del av de som hanterats tidigare. Regeringen utförde mer enkla, administrativa åtgärder . 148 (SD) replik: Det var i princip det sa i sitt anförande också. Han sa att vi inte vet hur ärendena såg ut, att ärendena kan vara mer komplexa . Jag efterfrågar vilket fog du har för det.