prot · H50943 · 2017-12-05 00:00:00 — Det var länge sedan det var så få personer, helårsekvivalenter, som var beroende av någon annan försörjning än arbete. Den utvecklingen har alltså gått i helt rätt riktning. Jag vill gärna säga att utmaningen när det gäller de många nyanlända på arbetsmarknaden knappast kan överskattas. Det är en mycket stor utmaning. Även om utvecklingen nu går åt rätt håll när det gäller sysselsättningsgraden finns det anledning att vara orolig och vidta fler åtgärder för att klara de utmaningar vi har framför oss och är mitt uppe i. En av de viktiga utmaningarna handlar om väntetider. har vi väntetider på i snitt uppemot 15 månader för att få sin ansökan behandlad, det vill säga få veta om man får ett uppehållstillstånd eller inte. Sedan har vi i genomsnitt sex månaders väntetid innan man blir placerad i en kommun, och vi har i genomsnitt fyra månaders väntetid innan man kan påbörja sfi eller skriva in sig hos Arbetsförmedlingen och få sin etableringsplan. Detta är farligt. Jag tror att det är jättefarligt att gå så i passivitet utan att aktiva åtgärder vidtas. Det är en av de viktiga sakerna att komma till rätta med. Andra saker man måste göra när man har så pass stora utmaningar på arbetsmarknaden är att vidta strukturreformer. Det har regeringen gjort, och vi utesluter inte att det kan behövas fler strukturreformer. En viktig sådan är att alla kommuner måste ta emot nyanlända – så var det ju inte tidigare – och att vi fördelar utifrån de förutsättningar som finns på arbetsmarknaden och utifrån de nyanlända som kommunerna har tagit emot tidigare. Det är en mycket viktig strukturreform, vilket också internationella jämförelser visar. Vi har gjort strukturförändringar i föräldraförsäkringen, som riskerade att bli en kvinnofälla. Vi har avskaffat vårdnadsbidraget och gjort förändringar i föräldraförsäkringen så att man får hemma med de barn man har med sig när man kommer till , alltså redan födda barn, än man får med ett nyfött barn. Vi gör förändringar av yrkesutbildningen – vi gör yrkespaket för de många som i ett första steg inte kommer att klara sig igenom en hel yrkesutbildning i gymnasieskolan. Vi gör också förändringar i etableringsreformen, som jag berättade i mitt interpellationssvar. Och jag tror att fler reformer kommer att behövas. Vi har fått Arbetsförmedlingens rapport, som säger att ungdomsarbetslösheten har halverats och att man nu klarar 90-dagarsgarantin. Det är mycket välkommet. Ett viktigt skäl till att det har varit möjligt att uppnå den här framgången är att vi har valt att samarbeta med kommunerna. Vi kan också se att de ungdomar som varken arbetar eller studerar har blivit färre. Det är bra. Det finns ännu mer att göra på detta område, men där har vi visat framgång. står vi mitt uppe i utmaningen med de nyanlända. Också där kommer kommunerna att vara viktiga. Men jag tror att det är nästan omöjligt att klara uppgiften utan att samarbeta med arbetsmarknadens parter. Därför är jag så glad att parterna nu på ett mycket konstruktivt sätt och ovanligt snabbt har kommit fram till en principöverenskommelse och att man nu vill förhandla med regeringen. Jag ska i mitt nästa inlägg tala mer om den saken. 11 (M): Jag ska börja med det som är bra och även göra en liten historisk exposé och fortsätta att kolla lite bakåt, som inte bara utan en stor del av regeringens ministrar gärna gör när det gäller de tidigare två mandatperioderna, och möjligtvis hänvisa till mandatperioder . Det är givetvis skillnader. Det är högkonjunktur , det var finanskris då. Men jag delar ministerns analys att långa handläggningstider är oroande, besvärande och en enorm utmaning. Jag förstår också att det, givet den stora tillströmning som har varit, inte är helt enkelt för vare sig eller regeringen, men det kräver att man agerar. Det var nämligen så, om vi ska fortsätta den historiska exposén, att när Alliansen tillträdde var handläggningstiderna också alldeles för långa. Ansökningarna var alldeles för omfattande och alldeles för byråkratiska, och då hade vi helt andra nivåer. Men sedan kom det en moderat migrationsminister, och handläggningstiderna mer än halverades utan att antalet ansökningar för den sakens skull minskade. Det handlar ju också om hur man agerar, så där hoppas jag att regeringen kommer att leverera mer. Sedan kan man även reglera vad man får göra och så vidare. Det är en rad insatser som har gjorts och som ministern redogjorde för. Som ministern är väl medveten om var vi i förhandlingarna mellan regeringen och allianspartierna överens om vissa frågor, medan vi möjligtvis tyckte lite mindre bra om andra frågor än de som vi drev. Där hittade vi en kompromiss. Det är viktigt för oss även i opposition att, när det ges möjlighet, ta ansvar för det som är vårt lands bästa och för att säkerställa att integrationen stärks och utanförskapet minskar. Det är bra att ungdomsarbetslösheten sjunker. Högkonjunkturen är ju en mycket viktig del i detta. I socialdemokratiska i går var man relativt tydlig med att allt kanske inte är regeringens förtjänst. Däremot tror jag att samarbetet med kommunerna är viktigt. Jag tror att varje regering ska ha ett bra samarbete med våra kommuner, för man kan göra väldigt mycket ute i landets kommuner. Jag tycker också att det är bra om arbetsmarknadens parter kan komma överens, ta ansvar och visa att man vill komma framåt. Vi är jätteglada från sida, – och jag är helt övertygad om att mina alliansvänner är lika glada – om arbetsmarknadens parter tar tag i förslagen om de inträdesjobb som vi vill ha för att sänka trösklarna för den som står långt ifrån arbetsmarknaden. Där har arbetsgivarsidan och delar av arbetstagarsidan visat en tydlig vilja. Det är dessvärre ett antal viktiga fackföreningar på LO-sidan som uppenbarligen inte är så intresserade – ett antal av de fackförbund där vi vet att väldigt många av de som brukar benämnas enklare jobben finns. Då går givetvis en stor del av poängen, även om man träffar en överenskommelse, om intet. 12 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): har tagit ansvar i migrationsöverenskommelsen, ett väldigt viktigt samarbete som vi har haft också med övriga partier bakom migrationsöverenskommelsen. Jag välkomnar konstruktiva attityd här i debatten, för precis som säger står vi inför väldigt stora utmaningar. Vi gör alla gott i att försöka samverka kring det som är bra för – jag tror att de politiska skillnaderna ändå kommer att framgå tydligt för väljarna – och tillsammans gör det som är nödvändigt för att klara av de stora utmaningar vi står inför. En av dem handlar om fler vägar in på arbetsmarknaden. Där har parterna träffat en principöverenskommelse, och som jag sa är jag väldigt glad för den. Jag tycker att den har kommit långt, och de har jobbat snabbare än vad jag hade förväntat mig. De har på ett konstruktivt sätt mött varandras viktiga krav. vill de förhandla med regeringen, och det är jag som är utsedd att vara den från regeringens sida som de ska förhandla med. Jag kommer att träffa arbetsmarknadens parter en första gång nu och dra igång detta arbete. Det kommer att vara ett omfattande arbete också inom . Jag ska inte spekulera i vad vi till slut landar i. Men jag kan säga så mycket som att det absolut är min förhoppning och tro att vi kommer att kunna landa i något som blir acceptabelt för alla inblandade parter och att de nya etableringsanställningarna därmed ska kunna bli verklighet. Jag tror att det kommer att vara en viktig pusselbit för att klara av de många nya vägar in på arbetsmarknaden som är nödvändiga för att klara de många nyanlända som söker jobb men också för att klara de stora kompetensbehov som finns på arbetsmarknaden. 13 (M): Jag tackar för inlägget. Som säger försöker jag att i den politik jag driver vara så konstruktiv som möjligt och, för att hänvisa till tidigare inlägg, givetvis också ha en ärlig avsikt med det hela. Det är därför vi uppskattar att vi i de frågor där vi hittar lösningar kan träffa överenskommelser där vi kan ta ansvar för att stärka incitamenten för att fler ska kunna komma i arbete, sänka trösklar på arbetsmarknaden och så vidare. Det är därför vi lägger fram en lång rad förslag, även vid sidan av dem som vi är överens om. Vi tycker inte att det är bra att höja skatt på arbete, för det gör att det blir mindre attraktivt att arbeta. Skillnaden mellan att arbeta och inte arbeta, i kombination med bidragshöjningar, blir då mindre. När man höjer skatter på företagande är också risken mycket stor för att det påverkar arbetsmarknaden negativt, även om vi just nu har en högkonjunktur. Men, som sagt, högkonjunkturer varar inte för evigt. Därför är vi tydliga med att vi vill ha sänkt skatt på arbete och sänkta trösklar på arbetsmarknaden. Därtill behövs de enkla jobben, jobb som man ofta kan få som sitt första jobb, jobb som har låga kvalifikationskrav men möjligtvis inte alltid är lätta att utföra. De kräver talang men har låga förkunskapskrav. Många sådana jobb finns till exempel i RUT-branschen. Där är jag glad att Alliansen lyckades få igenom vissa förstärkningar i migrationsöverenskommelsen, men vi vet att den i belopp har försvagats . Vi föreslår en tredubbling. Vi föreslår inträdesjobb. Vi föreslår utbildningsplikt, vilket är en bra del som kommer med . Vi vill också ha ett bidragstak. Allt detta är för att öka incitamenten för att jobben ska bli fler och utanförskapet minska. Tack för den här debatten! 14 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Bara en korrigering: De skatteresurser som går till RUT-tjänster har ökat och fortsätter att öka. Efterfrågan är större och ökar , så vi satsar alltmer skattepengar på att subventionera den typen av tjänster. Jag vill tacka för en konstruktiv debatt. Jag är säker på ett och jag kommer att återkomma till den här debatten , för de här utmaningarna kommer att kvarstå på arbetsmarknaden, även om vi lyckas med många av de saker som vi hoppas på att lyckas med. Jag hoppas också på ett konstruktivt samarbete om de många viktiga reformer som behöver göras på det här området. Överläggningen var härmed avslutad. § 6 Svar på interpellationerna 2017/18:196, 197, 198, 204 och 220 om följderna av hamnkonflikten i och rätten att vidta stridsåtgärder på arbetsmarknaden 15 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S):  vilka effekter på näringslivets konkurrenskraft som enligt hans bedömning uppstår till följd av att en lösning av hamnproblemen ligger bortåt fram i tiden  om han och regeringen har analyserat vilka effekter hamnproblemen får på näringslivets transportkostnader. har vidare frågat mig  om jag är beredd att på något sätt ändra eller snabba på hanteringen av utredningen för att en lösning av hamnproblemen ska kunna vara på plats tidigare än om bortåt två år  hur många jobb som enligt min bedömning riskerar att försvinna till följd av en långt utdragen konflikt i hamn. har också frågat statsrådet  vilka konsekvenser han och regeringen bedömer att förlorade transoceana direktanlöp får för svensk infrastruktur och svenskt näringsliv  vilka åtgärder han avser att vidta givet hamnproblemen för att även fortsatt ska kunna ha fungerande logistikflöden med transoceana direktanlöp av fartyg till och . har också frågat statsrådet  vilka miljöeffekter hon bedömer uppstår som en effekt av att gods flyttas från järnväg och fartyg till lastbil givet hamnproblemen i  vilka åtgärder hon vidtar för att minimera dessa miljöeffekter. har slutligen frågat mig  vad skälet är till att tiden för utredningen gällande hamnkonflikten ska sträcka sig till . De interpellationer som är ställda till statsråden , och har överlämnats till mig. Regeringen värnar den svenska arbetsmarknadsmodellen och den grundlagsskyddade strejkrätten. Modellen bidrar till en arbetsmarknad i samhällsekonomisk balans och arbetsfred som gynnar såväl arbetsgivare som arbetstagare. Det är en modell med en förmåga till snabb omställning och anpassning. Den bidrar till att kan bibehålla både hög sysselsättning och hög produktivitet. Totalt sett har den svenska arbetsmarknaden mycket få förlorade arbetsdagar på grund av konflikter jämfört med andra länder. Men den långvariga konflikten i hamn är ett exempel på en situation där den svenska modellen inte fungerar tillfredsställande. Jag vill betona att ingen annan än parterna kan lösa situationen i hamn. Det vilar ett mycket stort ansvar på parterna att komma överens om en lösning, även om ingen av parterna har vidtagit någon stridsåtgärd i hamnen . Staten kan enligt gällande bestämmelser vara behjälplig med medling genom . Staten har vidare ett ansvar för att säkerställa ett ändamålsenligt regelverk med långsiktigt hållbara och tydliga spelregler som möjliggör för parterna att fortsatt ta ansvar för att reglera villkoren på svensk arbetsmarknad. Situationen i hamn är allvarlig. Det är ett problem som inte enbart är isolerat till och . Även andra regioner i påverkas. hamn är ett transportnav för en stor del av logistik och handel, och det är av avgörande betydelse att hamnens del i transportkedjan kan fungera på ett effektivt sätt. Osäkerheten kring situationen i containerterminalen påverkar inte bara hamnens kunder och de företag som transporterar varor till och från hamnen. Den riskerar också att hota konkurrenskraft och svenska jobb. Regeringen beslutade att tillsätta en utredning om en översyn av rätten att vidta stridsåtgärder på arbetsmarknaden. Uppdraget ska redovisas . Utredaren ska bland annat analysera och ta ställning till om det är möjligt och lämpligt att begränsa rätten att vidta stridsåtgärder i andra syften än att reglera villkor i ett kollektivavtal. Utredarens uppdrag är också att se över om det behövs förändringar av fredspliktsreglerna i situationer när en arbetsgivare, som är bunden av ett kollektivavtal i förhållande till en arbetstagarorganisation, utsätts för stridsåtgärder av en annan arbetstagarorganisation. Om utredaren kommer fram till att författningsändringar är nödvändiga ska utredaren även lämna förslag på de författningsändringar eller andra åtgärder som behövs. Rätten att vidta stridsåtgärder utgör en viktig och grundläggande del i den svenska arbetsmarknadsmodellen. finns begränsningar i stridsåtgärdsrätten. Om man ska införa ytterligare begränsningar i den grundlagsskyddade rätten att vidta stridsåtgärder krävs mycket noggranna överväganden och ett gediget förarbete. Tiden som utredningen har fått till sitt förfogande är en avvägning mellan intresset av skyndsamhet och intresset av att utredningen ska lämna tillräckligt väl genomarbetade överväganden och förslag som är möjliga för regeringen att gå vidare med. 16 (M): hamn är i särklass största hamn. Den är lokal, men den har en nationell betydelse. En stor del av den svenska importen och exporten passerar genom . Både för svenska företag och ytterst för svensk ekonomi är det helt avgörande att hamn fungerar på ett tillförlitligt sätt. Containerhamnen i har brottats med konflikter och konflikthot , och effekterna är mycket stora. Många företag, som SKF, , , , , och andra, har vittnat om de problem de har med försenade leveranser och om behov av att hitta alternativa transportvägar när de ska importera och exportera varor. har i och med detta kommit att flytta från järnväg och fartyg till långa lastbilstransporter, helt i onödan. En konkurrensfördel för hamnen och för har länge varit det man kallar för direktanlöp, alltså att stora fartyg går direkt från , med få stopp på vägen, till viktiga hamnar och destinationer i och . Det har gett företag i kostnadseffektiva, snabba och miljömässigt effektiva transporter utan onödig omlastning. Flera rederier har, som en effekt av hamnproblemen, gett besked om att man slutar köra denna typ av fartyg till . Efter att två stora rederier gjorde så, kom ytterligare ett besked, nämligen att företaget , , ska sluta köra den viktiga direktlinjen mellan och amerikanska östkusten. Man ska komma ihåg att av den svenska varuexporten går till . ACL har kört denna trafik , och jag blir uppriktigt sagt bedrövad av detta. Det här beskedet är riktigt dåligt för . Kärnan i hamnproblemen gäller kollektivavtal och konflikträtt. Hamnar och har ett gällande kollektivavtal, där man är överens om löner och andra villkor. Stridsåtgärder ska man kunna vidta, men en viktig princip är också att fredsplikt ska gälla när man har tagit i hand. finns en annan organisation som har vidtagit stridsåtgärder och hotat med konfliktåtgärder. Deras agerande får effekter för näringslivet och utmanar också principer på den svenska arbetsmarknaden. Regeringen har tillsatt en utredning som svar på detta, som ska titta på när man får vidta konfliktåtgärder och ett antal andra saker. Men jag tycker dock att regeringens hantering i denna del är något senfärdig. Utredningen ska inte vara klar förrän . Då vidtar beredning, och det gör att en möjlig lösning ligger bortåt . drabbas svenska företag och ytterst svensk ekonomi. Det finns en rad experter på svensk arbetsmarknad som säger att det är möjligt att få fram förslag inom loppet av några månader om regeringen väljer att ge ett nytt uppdrag till utredaren, forcera arbetet och återkomma till . Det förutsätter dock att den politiska viljan finns. har viljan att lösa hamnproblemen. Vi sträcker nu ut en hand till regeringen. Vi är beredda att sitta ned tillsammans med regeringen och lösa hamnproblemen. Därför vill jag fråga : Är du beredd att gemensamt och över blockgränsen lösa detta viktiga samhällsproblem och senast återkomma till med ett konkret lagförslag? 17 (M): Tack för svaret, ministern, även om det är ett svar som vi har hört väldigt tidigare! De första styckena i svaret tycker jag att jag har läst ett antal gånger redan, och det är lite beklagligt att arbetsmarknadsministern inte tar frågan på större allvar än att hon kopierar tidigare svar. Containerhamnen i har länge brottats med konflikt och hot om konflikt. Kärnan i hamnkonflikten gäller kollektivavtal och konflikträtt. Hamnar och har, som sa, ett gällande kollektivavtal. Vi har tydligt kunnat se vilka effekter detta har fått. Så sent som fick vi besked om att man tappar en fraktlinje mellan och , där ett av skälen sägs vara den pågående konflikten och hoten om konflikt. Det finns också mängder av uppgifter om nedgång i produktivitet och vilka konsekvenser detta får för företag runt om i hela : Det kommer vi säkert att återkomma till i den här debatten. I min interpellation frågade jag ministern vad som är skälet till att tiden för utredningen om hamnkonflikten ska sträcka sig ända till . Svaret från arbetsmarknadsministern är att regeringen värnar den svenska modellen och den grundlagsskyddade strejkrätten. Det är jag tämligen övertygad om att alla vi här inne gör. Stridsåtgärder är en del av arbetsrätten, men en annan viktig del är fredsplikten, som gäller när ett avtal är tecknat. Trots gällande kollektivavtal ser vi att en annan facklig organisation har vidtagit stridsåtgärder. Arbetsmarknadsministern tillstår i sitt svar att det här är ett exempel på när den svenska modellen inte fungerar tillfredsställande. Jag håller verkligen med henne. Jag vet att den svenska modellen har tjänat och tjänar oss väl. Vi har i hög grad varit förskonade från konflikter. Men den aktuella konflikten i hamn visar att modellen innehåller brister. , som är exempel på ett av de redskap som står till buds, har försökt att medla men lyckades inte utan begärde självt sitt entledigande. Konflikten i utmanar de principer som finns om hur avtal på den svenska arbetsmarknaden förhandlas fram och vårdas. Parterna ska ta ansvar, svarar ministern. Jo, men när den ena parten inte gör det, ska regeringen inte ta sitt ansvar då? Min uppfattning är att regeringen borde ha gjort det och innan utredningen ens var på plats, och jag förstår inte varför det tar så . Det som ska utredas är inte en omvälvande förändring av strejkrätten eller fredsplikten, utan det är ett ganska enkelt direktiv. Jag förundras över att det tar sådan tid. Det har från många olika håll framförts kritik mot att utredningen tar så . Det finns andra ärenden på regeringens bord där man inte har tillsatt någon utredning, utan det har kanske räckt med till exempel en departementsskrivelse som på sedvanligt sätt sedan remissbehandlas, behandlas av Lagrådet och därefter sänds till . Ministern verkar lika övertygad som vi andra här om att situationen i hamn är allvarlig, inte bara för utan för hela . Det finns all anledning att skynda på arbetet. Det är korrekt att det inte pågår någon konflikt i hamn, men hotet finns kvar och är kännbart för hela näringslivet. Det här får som sagt konsekvenser för hela . Vi har inte råd att avvakta. Min fråga till arbetsmarknadsministern är därför om hon överväger någon snabbare lösning på situationen. 18 HANS (M): Tack, ministern, för svaret! Det vi ser nu är något som på många sätt är tragiskt. Oavsett om man sitter på den högra eller den vänstra sidan är det som vi nu åser i hamn ett misslyckande, och det är ett misslyckande som har pågått i fyra fem decennier. Det här är egentligen inte en arbetsmarknadskonflikt som handlar om löner eller arbetsvillkor, utan en konflikt mellan två fackliga organisationer som sinsemellan inte kan hålla sams. Konflikten har inneburit att två tredjedelar av containergodsflödet i hamn har försvunnit på ett drygt halvår. Av alla varor som går till och från går på vatten, och av dem går via hamn. Detta påverkar svensk ekonomi kraftfullt, herr talman. Det hela är tragiskt för alla de företag som får betala mycket mer för att hantera konsekvenserna av en facklig strid. Precis som mina kollegor har berättat meddelade det stora rederiet att det nu lämnar hamn. En lång tradition bryts. Men det är inte för traditionens skull som vi debatterar här, utan på grund av det absurda faktum att det handlar om en arbetsmarknadskonflikt mellan två fackliga organisationer där den som står på den ena sidan egentligen inte har något otalt med parten på den andra sidan. Deras bråk orsakar konsekvenser som kostar för svenska och utländska företag. Transportföretaget meddelade att det skulle lägga ned sin järnvägsterminal i . Det lönar sig inte längre att frakta containrar med tåg, eftersom import- och exportflöden flyttas till andra hamnar. Dessutom har två tåglinjer till containerhamnen lagts ned som ett resultat av att företaget har behövt ställa in åtta tåg . Det här handlar inte om utan , mitt i . Västsvenska pekar på att varor som måste lastas om innebär merkostnader på per container. börjar vi, herr talman, statsrådet och alla andra, förstå vidden och konsekvenserna av att dessa två fackliga organisationer inte kan komma överens. Hamnfyran har drivit sin linje . Man har drivit den på ett sätt som är väldigt oortodoxt ur den svenska modellens perspektiv. För att vara en facklig organisation har det hela drivits väldigt oortodoxt. Det finns varuägare som inte vågar uttala sig i frågan, då de är rädda att godset ska bli förstört i containrarna . Jag vill fråga statsrådet: det inte dags att börja betrakta Hamnfyran som något annat än enbart en facklig organisation? Med tanke på att det händer saker och ting som konsekvens av konflikten som har varit – det blir allt svårare, dyrare och krångligare – vill jag också fråga om det inte finns anledning att ge ett tilläggsdirektiv till utredaren så att vi kan få fram ett underlag till en ny lag som verkligen biter när någon missbrukar den svenska modellen. 19 (M): Mycket har sagts i frågan, och det handlar om en konflikt som verkligen lamslår och riskerar svensk tillväxt och ekonomi och där företaget, arbetsgivaren, har tagit allt det ansvar som vi lagstiftningsmässigt och rimligen kan kräva. Det handlar om en konflikt mellan två rivaliserande fackförbund – det ena med en hyggligt revolutionär och oortodox arbetsmetod. Strejken har inte handlat om att stärka hamnarbetarnas löner. Det framgår sällan i medierna att genomsnittslönen för arbetarna i hamn är , enligt den senaste siffran jag såg.