prot · H40971 · 2017-02-21 00:00:00 — För dem innebär resurstillskottet fler kollegor, bättre arbetsmiljö och i förlängningen ett mer hållbart arbetsliv. nämner de långtidssjukskrivna. Det är viktigt att hålla i minnet att den bortre tidsgränsen innebar att statistiken över antalet långtidssjukskrivna blev missvisande. Långtidssjukskrivna registrerades i som arbetslösa. När de återvände till sjukförsäkringen betraktades de som nya sjukfall. I själva verket hade individerna varit sjukskrivna . Borttagandet av den bortre tidsgränsen innebär att vi nu synliggör dessa individer och deras behov av stöd. Därigenom kan vi också vidta de åtgärder som krävs för att hjälpa dessa människor. Som jag nämnde har regeringens breda ansats redan fått effekt på sjukfrånvarons utveckling. prognoser visar att det finns goda förutsättningar för att nå de mål som regeringen har fastställt för sjukpenningtalet . Jag nöjer mig dock inte med det. Min målsättning är att vi får friskare arbetsplatser och en låg och stabil sjukfrånvaro . Detta är fullt möjligt att åstadkomma med de åtgärder som regeringen vidtar och det arbete som bedrivs av arbetsmarknadens parter. 93 (M): Jag ska be att få tacka ministern för svaret. Jag tycker visserligen att det var ganska tunt avseende vilka verkliga åtgärder regeringen har vidtagit. Om inget görs åt de skenande kostnaderna för sjukskrivningarna kommer de att vara ungefär lika stora som kostnaderna för försvaret. Sjukskrivningarna har sjunkit och stigit under en lång rad år, med dramatiska upp- och nedgångar, vilket är helt unikt för och inte kan förklaras på så många sätt. Vi ser nu en kraftig uppgång i ohälsotalen, och antalet långtidssjukskrivningar ökar, särskilt bland kvinnor. I svaret till mig kan jag inte utläsa vad regeringen gör. Arbetsmarknadens parter har erbjudits att komma med förslag, vilket man har gjort, men vad gör regeringen konkret? Det står att man har ett brett åtgärdsprogram, men inga exempel ges. Jag tycker faktiskt att det är tunt. Den växande psykiska ohälsan är en av våra stora samhällsutmaningar. Ofta – inte alltid – är den kopplad till hur det står till på jobbet. För många kan ett jobb vara en väg till att må bättre, men för andra är jobbet snarare orsaken till psykisk ohälsa. är just de psykiska sjukdomarna, främst stressrelaterade sjukdomar och depressioner, den vanligaste diagnosen för kvinnor. I längden genererar detta en högre frånvaro, med lägre pensioner och sämre ekonomi för dessa kvinnor. Detta borde, tycker jag, konkret utredas för att vi ska få svar på vilka åtgärder som faktiskt borde till. hade vi de högsta sjuktalen: i genomsnitt per person och år. Men ingen kan få oss att tro att man var fyra gånger sjukare än 2010. Därefter har det gått upp och ned. I goda tider har fler varit sjukskrivna. Under socialdemokratiska regeringar har fler varit sjukskrivna. Och det är klart att själva försäkringens utformning har betydelse för hur många som är sjukskrivna. Hos offentliga arbetsgivare, där politiker är med och styr, borde man kunna förvänta sig ett bättre resultat när det gäller att förebygga sjukfrånvaro. Men sjukfrånvaron har faktiskt ökat . Det är ett stort misslyckande för regeringen och för politiker runt om i vårt land. Det mål som regeringen har satt upp är på max , och det har ju redan spräckts. prognoser visar att det till och med kan gå 2020, så det ministern skrev i sitt svar stämmer inte riktigt. Då blir den årliga kostnaden 44 miljarder, i linje med försvarskostnaderna. Det har kommit några förslag från regeringen som man har fått backa på, till exempel förslaget om medfinansiering. Det skulle göra att många kanske inte ens skulle få det jobb de drömmer om. Det som är viktigt är rehabiliteringskedjan och hur bedömer arbetsförmågan. Man måste fokusera på de branscher och arbetsgivare som är sämst, och tyvärr är det offentliga riktigt dåligt. Jag tror att det är viktigt att tydliggöra arbetsgivarnas ansvar, och jag ser inte att regeringen har några riktigt bra exempel. Men det kanske finns något som kommer fram i de ytterligare svar som ministern ska ge. 94 Socialförsäkringsminister (S): Tack, , för interpellationen, som mycket riktigt pekar på något väldigt viktigt! Detta är, och har sedan regeringen tillträdde varit, en av våra tre högst prioriterade frågor. När jag tog över som socialförsäkringsminister hade sjuktalen under den borgerliga regeringens tid stigit . hade den borgerliga regeringen utförsäkrat 110 000 personer medan prövningarna vid de tidiga tidsgränserna i rehabiliteringskedjan, vid 90- och 180-dagarsgränsen, hade sjunkit . Kostnaderna hade stigit från 21 miljarder till närmare 40 miljarder när jag tog över som socialförsäkringsminister. Regeringen tillsatte ett väldigt kraftfullt arbete i . lanserade vi ett brett åtgärdspaket med 25 olika åtgärder på sju olika områden, varav alla 25 nu är implementerade. Det är åtgärder som riktar sig till arbetsgivare, , och hälso- och sjukvården och som också har resulterat i att vi nu har fått tre överenskommelser på plats med samtliga fack och arbetsgivare på den svenska arbetsmarknaden, med fokus på att förbättra det förebyggande arbetet på våra arbetsplatser och den arbetsplatsnära rehabiliteringen. Detta gedigna arbete, som regeringen har påbörjat och fortsätter, har resulterat i att sjukfrånvaron i inte längre ökar utan har stabiliserats . Dessutom sjunker nu varaktigheten när det gäller längden på sjukfallen. låg prognosen för antalet sjukpenningdagar på 12,4. Den senaste prognos jag nu har mottagit från , , ligger nu på , det vill säga över det mål som regeringen har till 2020. Precis som jag skriver i mitt svar är jag därför ganska övertygad om att vi kommer att nå regeringens mål med utgångspunkt i det åtgärdspaket som vi nu har vidtagit. Vi har alltså brutit den negativa utvecklingen. Som så noga påpekar är detta en problematik vi har haft i under närmare tre decennier. Oavsett vilken regering som har suttit vid makten har man, kan vi säga, inte varit glad när man har blivit sittande med denna svartepetter. Det finns en väldigt komplex bakgrund till de kraftiga upp- och nedgångarna. Det är också därför som regeringens målsättning inte bara är att vi ska nå ett sjukpenningtal på 9,0 utan att vi också ska lyckas vidta sådana åtgärder att vi kan få ett lågt och stabilt sjukpenningtal i , för det gynnar alla. Det gynnar politiken. Det gynnar inte minst de enskilda personer som drabbas av ohälsa och frånvaro, och det gynnar också de svenska arbetsgivarna, som får en mer stabil situation visavi medarbetarna ute på arbetsplatserna. Jag delar också ståndpunkt att de arbetsgivare som verkar inom välfärden, oavsett om det är offentliga arbetsgivare, som ju är de största bovarna i de här sammanhangen, eller privata välfärdsverksamheter, måste bli mycket bättre på att arbeta förebyggande och bidra med en arbetsmiljö som inte gör människor sjuka. Där har regeringen gjort ganska stora satsningar som jag gärna återkommer till i nästa inlägg. 95 (M): roll i det hela är också ganska viktig. De har i uppdrag att ta fram kunskap samt att utveckla och genomföra särskilda insatser för att förbättra kvinnors arbetsmiljö. När alliansregeringen hade makten tillförde vi mycket pengar som var avsedda direkt för kvinnors arbetsmiljö. satsar vi i vår budget mer på detta än vad regeringen gör, vilket jag tycker är väldigt bra. Det måste till kunskap, och orsakerna måste utredas, så att man vet vad man måste göra. Det kan ju inte vara så att vi i är så mycket sjukare än andra. Det tror ingen på. Vi vill även komplettera med en kraftig förstärkning av rehabiliteringsgarantin, också där med 150 miljoner. Vi tror att det är viktigt att just rehabiliteringen, som måste ske i samråd mellan försäkringskassa, arbetsgivare och arbetstagare, kan ske i ett tidigare stadium och på ett tydligare sätt. Också forskning och utveckling måste få pengar, vilket vi har avsatt medel till. Men vi kan inte komma bort från att borttagandet av den bortre gränsen för sjukskrivning fick sjukskrivningarna att rasa iväg. Ministern säger att man har synliggjort individerna och kan utreda deras behov. Men resurser är ju inte oändliga, och detta kommer att kosta oerhört mycket pengar. har utgifterna för sjukpenningen fördubblats från 16 miljarder till nästan 32 miljarder . Det är självklart att vi inte kan hålla på så. Det är viktigt att man tar detta på allvar. Jag tycker att jag ser för få exempel på att regeringen gör det, även om nu ministern säger att det är topp 3 i prioritering. Jag vill se fler exempel på vad regeringen gör. Eller man kanske är oförmögen att hitta rätt åtgärder? Det kan naturligtvis bli obekväma åtgärder. Vi ser visserligen vissa protester nu där människor inte tycker sig få den sjukskrivning de behöver. Det är klart att det har skett en viss uppstramning, och det tror jag behövs. När det gäller målsättningen friskare arbetsplatser tycker jag att det blir mycket prat, men jag tror tyvärr att det blir för lite resultat och att det tar . behövs det verkligen tydliga och snabba besked om vad som ska gälla för att människors inställning till sjukskrivning ska förändras. Som jag sa visar statistiken att sjukskrivningstalen och kostnaderna stiger under goda tider, som vi har just . Det är inte bra. Jag hade gärna sett att vi hade fått fler goda exempel. Sedan var det naturligtvis magstarkt att ministern i tv sa att det var helt i sin ordning att sjukskrivningarna ökade så mycket. Jag tror att jag förstår vad ministern menade, men det lät inte särskilt bra. Det är ju inte i sin ordning att människor är väldigt sjukskrivna. Något måste göras åt det. Det krävs kraftfulla åtgärder. Jag roade mig med att titta på den önskelista som parterna kom fram med. Man ville stärka kompetensförsörjningen till företagshälsovården och få en samordning och utvärdering. Över huvud taget hade man förväntningar på insatserna hos företagshälsovården, och man ville ha ökade möjligheter att studera med rehabiliteringspenning med mera. Det finns många goda förslag som regeringen borde kunna ta upp. 96 Socialförsäkringsminister (S): Jag vill återigen upprepa att sjuktalen rasade iväg under den borgerliga regeringens sista mandatperiod. Ökningen har visserligen fortsatt under den regering som sitter, men vi har stabiliserat ökningen i sjukförsäkringen. Sjuktalen ökar inte längre, utan vi har en stabil nivå och förväntar oss också att under det här året se sjuktalen vända nedåt. Trots att säger att sjuktalen brukar öka i goda tider har alltså regeringen med de åtgärder som vi har vidtagit lyckats bryta denna kurva. Längden på sjukfallen har också stabiliserats och minskar faktiskt. Jag måste alltså rätta dig, , när du ganska svepande säger att sjuktalen fortsätter att rasa iväg, för det är inte sant. Detta är också ett resultat av det åtgärdspaket som regeringen lanserade . Vi ser att det ger resultat, bland annat den kvarts miljard som vi tillför för att stärka prövningarna i rehabiliteringskedjan med de tidiga tidsgränserna. Dessa prövningar minskade under den borgerliga regeringens sista mandatperiod och har ökat till att återigen ligga på över 80 eller , vilket innebär att människors arbetsförmåga prövas i högre grad, och i högre grad kommer människor också tillbaka i arbete. När vi talar om att långtidssjukskrivningarna ökar måste jag vara väldigt tydlig och säga att den ökning som vi nu ser till stor del beror på att vi har tagit bort den bortre tidsgränsen. Därmed synliggör vi de sjukfall som under den borgerliga regeringens experimenterande med den bortre tidsgränsen har åkt ut ur försäkringen och kommit in igen som nya sjukfall. Det handlar om 16 000 individer, vilket alltså motsvarar den siffra på antalet långtidssjukskrivna som nu redovisar. Vi leker inte med statistiken längre, utan nu ser vi långtidssjukskrivningarna. Under de år då den bortre tidsgränsen var i kraft hade vi 16 000 personer som snurrade ut och in i försäkringen två till . Dessa människor är människor som har varit sjukskrivna i sammanlagt men som gång på gång har åkt ur försäkringen och skrivits in igen som nya sjukfall. ser vi dem. Det är inte en lek med statistik. Därför sitter jag i Agenda och säger: är det bra att vi ser de här sjukfallen, för det innebär att vi kan vidta åtgärder och insatser som är rätt för de här människorna. En del kommer säkert att prövas för sjukersättning, och en del kommer säkert att ha en möjlighet att komma tillbaka till hälsa och arbete. Regeringen gör också sådana satsningar. Jag blir lite förvånad när du säger att vi inte vidtar några åtgärder när vi har implementerat det kanske bredaste åtgärdspaketet i modern tid i sjukförsäkringen. Jag hinner inte jag har här stå och räkna upp alla 25 åtgärder – detta har dessutom , i budgetpropositionen , kompletterats med ytterligare åtgärder – som regeringen nu håller på att genomföra. Men allting ligger på regeringens hemsida. har alla möjligheter att läsa där. Annars återkommer jag gärna till i ytterligare en interpellationsdebatt och redogör mer i detalj för de olika åtgärderna när vi har mer tid. Jag tror att det är viktigt att vi har en seriös debatt om detta, för det handlar om riktiga människor som vi inte ska gömma i statistik. Vi ska se till att stötta människor tillbaka till hälsa och arbete. 97 (M): Ministern säger att den bortre tidsgränsen är orsaken till den kraftiga ökningen av antalet långtidssjukskrivna och att det är bra att man synliggör de sjukskrivna. Låt mig få påminna om något när det gäller borttagandet av den bortre gränsen! är helt unikt och ensamt om detta. Det finns inga andra länder som har en evighetslång sjukskrivning. Vad är det som är bra med just den metoden? Det finns ingenting som tyder på det. Det är märkligt att vi ska tro att vi ska vara de mest sjukskrivna, att vi ska vara det i all evighet och att det är just den modellen som är den bästa för att synliggöra de sjuka. Det kanske är precis tvärtom. Det kanske är detta som gör att så många människor är sjukskrivna. Vad är det man inte gör i eller i eller i andra länder som faktiskt har gränser för hur länge människor får vara sjukskrivna och där det också ställs högre krav på arbetsgivare? I är det i sjuklön. I övrigt har man inget större ansvar. Det är kanske helt fel modell. Det tror jag i alla fall. Jag tror att arbetsgivarna måste ta ett större ansvar. Jag tycker att det är ett misslyckande att man tog bort tidsgränsen. Det är ett misslyckande att kostnaderna rasar iväg på det här sättet. Framför allt drabbar detta enskilda människor som inte mår väl, och det drabbar dessa kvinnor, som kommer att få lägre pensioner och allt vad som hör till det. Jag tror varken ministern eller jag vill ha det resultatet. Jag tror att det krävs kraftfulla åtgärder. Jag hoppas på att de kommer och att vi får se dem. Jag ska be att få tacka för debatten. Det är viktiga frågor. Det kanske blir någon ytterligare debatt – vem vet? 98 Socialförsäkringsminister (S): Jag delar synpunkten att det här är otroligt viktiga frågor, inte minst för alla de kvinnor som drabbas av sjukskrivning. Jag är också helt överens med om att arbetsgivarna har ett stort ansvar. Inte minst visar forskning och studier att det är tidigt i sjukfall, i samråd med arbetsgivarna och med möjlighet att anpassa arbetet på arbetsplatsen, som vi har störst möjlighet att få tillbaka människor till hälsa och arbete. Det räcker att du kommer in i en heltidssjukskrivning för att sannolikheten att du ska komma tillbaka till arbetsmarknaden ska minska . Det är därför som vi i regeringen i det åtgärdspaket som vi har lagt fram och i det arbete som vi nu har med arbetsmarknadens parter trycker väldigt hårt på tidiga insatser. Det handlar också om satsningar på samverkan mellan arbetsgivare, hälso- och sjukvård, och individen för att man snabbt ska komma tillbaka. En av de 25 åtgärderna är att vi har förändrat det försäkringsmedicinska beslutsstödet. Det innebär att det just för psykiatriska diagnoser rekommenderas betydligt kortare sjukskrivningstider och deltidssjukskrivning, vilket jag tror är viktigt. handlar det om att få hälso- och sjukvården att använda sig av detta, så att människor inte ska behöva gå in i långa heltidssjukskrivningar. Däremot är det så här när det gäller den bortre tidsgränsen: Det visade sig att av dem som blev utförsäkrade kom tillbaka till arbetsmarknaden. Mellan snurrade runt i försäkringen. Jag tror inte att det är där vi ska fokusera, . Jag tror att vi ska fokusera mer på friska arbetsplatser och se till att människor inte går in i långa sjukskrivningar. Och för dem som av en eller annan anledning har hamnat där ska det finnas adekvat stöd och hjälp. Men vi ska förhindra så många som möjligt från att hamna där. Det är min bestämda åsikt. Tack så mycket för en bra debatt! Överläggningen var härmed avslutad. § 21 Svar på interpellation 2016/17:270 om bostäder till nyanlända 99 Statsrådet (MP): har frågat mig om jag har tagit del av de förslag till punkter för att möjliggöra fler bostäder för nyanlända som Kommuner och Landsting, SKL, har redovisat samt vad jag avser att vidta för åtgärder med anledning av förslagen. På den första frågan är svaret ja. pågår ett aktivt arbete med att bereda flera förslag av just den innebörd som SKL lyfter fram. Flera av förslagen syftar inte enbart till att förbättra bostadssituationen för nyanlända utan även till att skapa en bättre balans på bostadsmarknaden som helhet. Jag vill här nämna några av de förslag som vi arbetar med inom mitt och näraliggande ansvarsområden. Som ett led i den blocköverskridande migrationsöverenskommelsen har regeringen beslutat om lagrådsremissen Undantag från vissa bestämmelser i vid tillströmning av asylsökande. I den föreslås att regeringen ska bemyndigas att meddela föreskrifter om undantag från för att boenden för asylsökande snabbt ska kunna anordnas under en begränsad inledande tid. Regeringen har också beslutat om lagrådsremissen Tidsbegränsade bygglov för bostäder. Denna innehåller förslag till en särskild reglering i om tidsbegränsade bygglov för bostäder. Syftet med förslagen är att göra det möjligt att under vissa omständigheter använda tillfälliga bostäder som komplement till permanent byggnation. beslutade regeringen att tillkalla en utredare som ska se över systemet med kreditgarantier för bostadsbyggande. Syftet är att skapa förbättrade förutsättningar för ny- och ombyggnad av bostäder. Uppdraget ska slutföras . Regeringen har vidare gett Statskontoret i uppdrag att göra en analys av hur privatbostadsuthyrningen fungerar och lämna förslag på möjliga åtgärder i syfte att effektivisera utnyttjandet av det befintliga bostadsbeståndet. Utredningen ska slutföras . En promemoria, Återbostadisering, har också utarbetats inom departementet, och den har varit ute på remiss till . Frågan bereds nu vidare i . För att åstadkomma ett ökat bostadsbyggande på statens fastigheter beslutade regeringen att tillkalla en förhandlingsperson som ska studera både mark som ägs av staten direkt och mark som ägs av bolag med statligt ägande. Utredaren ska slutredovisa uppdraget . Vad avser frågan om riksintressen kan jag nämna att slutbetänkande nu är ute på remiss till . I bullerfrågan har kommit in med en rapport som bland annat anger att en ändring av riktvärdena enligt det tidigare remitterade förslaget inte bedöms möjliggöra fler bostäder. Det kan dock enligt finnas anledning att göra vissa andra justeringar och förtydliganden i trafikbullerförordningen. har för avsikt att återkomma med sådana förslag i samband med slutredovisningen av det nu pågående regeringsuppdraget . När det gäller frågan om strandskydd anger det bostadspolitiska paket som presenterades att en utredning ska tillsättas med uppdrag att bland annat föreslå förändringar i i syfte att främja landsbygdsutvecklingen i områden med god tillgång till stränder. Regeringen vill se en levande landsbygd som ett attraktivt landskap kan bevaras och värdefulla naturvärden skyddas. Utformningen av det aktuella uppdraget pågår. Jag vill avsluta med att säga att jag är positiv till den agenda som SKL har utarbetat och som syftar till att skapa förbättrade möjligheter att tillgodose behovet av bostäder. Jag delar också SKL:s ambition att de förändringar av regelverket som bör ske ska komma till stånd utan onödigt dröjsmål. 100 (M): Tack, ministern, för svaret! Anledningen till att jag skrev interpellationen var att jag såg att SKL hade kommit överens brett politiskt om ett antal åtgärdspunkter utifrån den nya bosättningslagen från och att man har stora problem. Trots att man väldigt gärna vill ta emot nyanlända som blir kommunplacerade har man stora problem med att få till stånd bostäder, eftersom det finns många hinder och ledtiderna är långa. De förslag SKL har i sin skrivelse tycker jag är bra. Ministerns svar handlar bland annat om att regeringen vill se en levande landsbygd som ett attraktivt landskap kan bevaras etcetera. har miljö- och jordbruksutskottet tillkännagivit för regeringen att strandskyddsreglerna måste förändras, bland annat därför att vi måste få till stånd mer byggnation, eftersom vi har en bostadsbrist i landet. Detta har S, MP och V gått emot, och det är väldigt olyckligt och anmärkningsvärt, för det rimmar ju illa med meningen om att man vill se en levande landsbygd. Då måste man också vara beredd att öppna upp för bostäder där vi kanske inte traditionellt sett har haft det. Att bygga med miljöhänsyn går heller inte att jämföra med hur vi kanske gjorde . finns det sådana lösningar, så för att få till stånd den byggnation som krävs måste vi också vara beredda att hitta nya lösningar och vara pragmatiska. Den nya bosättningslagen blir per automatik väldigt intressant i förhållande till hur bostadssituationen ser ut i . Plötsligt kommer det väldigt många människor som ska in på bostadsmarknaden. Många av de förslag som ministern nämner här tar höjd för detta, men jag tror inte att vi kan trampa runt i samma hjulspår, utan vi måste tänka mycket nyare och öppnare. hörde jag dessutom att många kommuner nu får ett minskat antal nyanlända. De vill gärna ta emot fler kommunplacerade, men bostäder saknas. Det handlar framför allt om inland, där det finns många vattendrag och sjöar, och då lägger strandskyddsreglerna en våt filt över marker där man inte får bygga. Det finns alltså mycket här som man kan diskutera för att underlätta att ta fram fler bostäder. Länsstyrelserna har från fått 10 miljoner för att stödja kommunernas arbete med att förmedla eller på annat sätt underlätta uthyrning av privatpersoners bostäder. En av mina frågor är vilken effekt detta har gett. Har det gett någon effekt? Hyr människor ut sina bostäder, eller hur ser det ut? När det gäller pragmatismen har jag ett exempel bland annat från kommun. Där har man en väldigt stor inflyttning, eftersom det ligger storstadsnära, det är lätt att pendla och så vidare. Där dammsuger man nu allt som finns på hyresmarknaden för att kunna ta emot de 93 personer som är kommunplacerade. Anser ministern att bosättningslagen har fått önskad effekt? 101 Statsrådet (MP): Jag börjar bakifrån med att säga att jag anser att bosättningslagen fungerar utmärkt. Den har verkligen visat sig göra skillnad. De flesta som kommer som nyanlända till skaffar sig en bostad själva på olika sätt, men en mindre del har skett genom den nya bosättningslagen. I de redovisningar och utvärderingar som vi har sett är det alldeles uppenbart att det är betydligt fler kommuner som tar emot, och många av de kommuner som tidigare nästan inte alls tog emot nyanlända har gjort det . Jag är alltså av den bestämda åsikten att bosättningslagen har fungerat bra. Naturligtvis skulle man kunna önska sig att ännu lite fler, ja, alla kommuner ställer upp och tar sitt ansvar. Så har det inte riktigt varit, men de allra flesta gör det, och jag tycker att man kan vara ganska stolt över att de svenska kommunerna verkligen har ökat sina ambitioner på det här området.