prot · H409109 · 2017-05-11 00:00:00 — Det är därför vi har infört yttranderätt och meddelarfrihet för personer som jobbar i offentligt finansierad privat utförd välfärd. Det är därför vi har infört skydd för visselblåsare. Det är därför vi har infört ett stopp för stapling av visstider. Det är därför vi ändrar och river upp lex . Vi har en lång rad nya förslag på gång på det här området. 39 (S): Jag tackar för svaret. Jag skulle vilja ta ett konkret exempel som är aktuellt. Jag skulle vilja veta hur statsrådet ser på företag som exempelvis Uber Eats, som verkar ha både osäkra och osjysta villkor för sina cykelbud, vilka transporterar mat kors och tvärs här i till exempel. I går kunde man läsa om en reporter som jobbat för det här företaget och då tjänade före skatt. Tydligen är också människor där rädda för att ansluta sig till Transport, som är det fackförbund man bör vara med i. 40 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Jag har också tagit del av de här medieuppgifterna och är allvarligt bekymrad över dem. De visar på vad som händer när de befintliga skyddssystemen inte fungerar, det vill säga när fack och arbetsgivare inte har tecknat kollektivavtal eller den fackliga anslutningsgraden är låg eller obefintlig på en arbetsplats. Det här är ett område där vi helt nödvändigt behöver göra fler insatser för att säkerställa att människor är försäkrade på arbetet, har anständiga arbetsvillkor och inte behöver arbeta för en spottstyver. Psykisk ohälsa bland hbtq-personer 41 (MP): Kultur- och demokratiminister är på väg att resa sig, och det kan hon göra, för det är mycket riktigt henne jag ska ställa min fråga till. Den psykiska ohälsan ökar. I en rapport från kan vi läsa att hälsan blir bättre, medan ångesten och oron ökar. Trots den förbättrade hälsan ökar sjukskrivningstalen, framför allt på grund av den psykiska ohälsan. Trenden har hållit i sig , och det är framför allt kvinnor som drabbas. En annan grupp i samhället som generellt sett har sämre levnadsvillkor än befolkningen i övrigt och även högre psykisk ohälsa är hbtq-personer. Enligt en rapport från är risken för depression och ångest dubbelt så hög bland män i samkönade relationer jämfört med andra män. Kvinnor som lever med kvinnor har så hög risk för beroende och riskbruk. Dödlighet av sjukdomar och självmord är också högre i dessa grupper jämfört med andra. Jag skulle vilja fråga vad regeringen gör åt det här. 42 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag tackar för frågan. Allt som säger stämmer. Hbtq-personer är en grupp i vårt samhälle som tydligt har sämre levnadsvillkor än många andra grupper. Det gäller både unga och äldre hbtq‑personer. Detta är helt oacceptabelt 2017. Därför agerar regeringen med kraft. Det har vi gjort sedan vi tillträdde. Vi har en rad saker som vi redan har satt i verket. Med rättigheter i fokus har vi stärkt och förändrat diskrimineringslagen. Vi har kraftigt förstärkt stödet till DO och antidiskrimineringsbyråer. Vi vet nu att transpersoner kommer att inkluderas i lagen om hets mot folkgrupp. Det är också så att transpersoner som genomgått sterilisering kommer att kunna ansöka om ersättning av staten. Det är några av de förändringar som vi har satt i sjön och som vi nu genomför sedan vi tillträdde. 43 (MP): Jag tackar statsrådet för svaret, som delvis även är ett svar på det jag tänkte säga i min följdfråga. Men när vi nu ändå står här kan jag också passa på att ta upp den globala situationen, som ser betydligt mycket värre ut än den vi har i . Jag tänker framför allt på de fruktansvärda händelser i som vi har uppmärksammats på . Vad har regeringen gjort där? Hur tänker regeringen globalt i de här frågorna? 44 Kultur- och demokratiminister (MP): Vi tänker mycket, men vi har också agerat. Framför allt har vi agerat genom utrikesminister , som genom EU kraftigt har fördömt det som skett och uppmanat att utreda vad det är som händer. Vi har också vår kabinettssekreterare , som har samtalat med ambassadör om det som händer. Vi har i ett starkt civilsamhälle som stöttat sina partner i och . Det som pågår är fruktansvärda övergrepp som inte accepteras. Flyktingmottagandets konsekvenser för kommunerna 45 (M): Jag vill ställa en fråga till . slog landets länsstyrelser larm om att ett stort antal kommuner går på knäna till följd av rekordstora flyktingmottagande under framför allt 2015, då hela 163 000 kom. Det saknas bland annat personal i skolan och . Det saknas också bostäder, skollokaler med mera. stänger ett stort antal av sina boenden, och problemet att få fram bostäder flyttas över till kommunerna. Det hastiga beslutet välkomnas av många av dem som pendlar. Men vi riskerar en ökning. Jag vill därför fråga hur ministern ser på risken att antalet asylsökande åter ökar och om regeringen har någon plan för att då hjälpa kommunerna. 46 Justitie- och migrationsminister (S): Först måste man säga att vi inte ska tillbaka till den situation som rådde . Det var tack vare de åtgärder vi då vidtog från regeringens sida, med en ny lagstiftning, gränskontroller och id-kontroller, som vi kunde klara situationen för alla dem som kom 2015. Till följd av att ni i var splittrade internt orkade ni tyvärr inte rösta för id‑kontrollerna. Ni stöttade inte dem i . Men det var helt nödvändigt att kunna använda sig av id-kontroller . är det ett läge då de ska ut i kommuner. Vi följer situationen väldigt noga. De allra flesta kommuner klarar av sin uppgift. Det finns några kommuner som inte gör det. Dem jobbar vi särskilt stöttande med. Men grundbudskapet är att vi skapade oss detta andrum just för att kunna klara integreringen och kommunmottagandet. Den kontrollen, herr talman, tänker vi inte släppa. 47 (M): I fråga om id-kontrollerna är det många pendlare som är lyckliga nere hos oss. Men det är också fråga om hur kontrollerna utfördes. De var lite bökiga. Det är mer en hur-fråga än en att-fråga. Ministern säger att de flesta kommuner klarar detta. Jag sitter själv som vice ordförande i vårt bostadsbolag. Vi kämpar hårt, och våra försök att hitta platser för bostäder överklagas. Jag undrar fortfarande hur man kan tänkas hjälpa kommunerna om det ska tas fram ännu fler bostäder, lärare och så vidare. 48 Justitie- och migrationsminister (S): Ett stort antal människor anlände 2015. Det är det vi jobbar med . Men vi ska inte tillbaka dit. Vi ska inte se den situation igen som rådde 2015. Sedan gäller det att kommunerna klarar av situationen. Som tur är finns en lagstiftning som säger att alla kommuner måste ta emot nyanlända. Det var en lagstiftning som var emot men som vi till slut lyckades få er med på. Det blev en uppgörelse. Annars hade inte den lagstiftningen funnits, och då hade det varit svårare. tror jag att vi kommer att klara detta. 49 (KD): Min avsikt var att ställa en fråga till statsrådet , men hon hade förhinder. Därför riktar jag min fråga till statsrådet , som har det övergripande ansvaret . Min fråga gäller den oroväckande situationen i assistansersättningen inom lagstiftningen LSS. fick av dem som sökte assistansersättning från den beviljad. Det här ska sättas i ljuset av att för något decennium sedan fick var fjärde till var femte person som sökte ersättning den beviljad. Och det har inte skett någon förändring i fråga om vilka som söker. Den visar att man inte kommer att behöva de medel som är avsatta. Man räknar med 2,2 miljarder lägre utgifter . Vad gör regeringen åt detta? 50 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Låt mig först slå fast att LLS och assistansen är en frihetsreform som har betytt och betyder oerhört mycket för människor. Den här regeringen tänker slå vakt om och försvara den reformen. Människor som behöver mycket hjälp för att kunna leva ett bra liv som de själva styr över ska kunna göra det. Regeringen har inte föreslagit inskränkningar av den reformen, och det har vi inte heller för avsikt att göra. Men det har varit ett antal rättsfall som har påverkat tillämpningen i . Det finns annat som också påverkar hur man gör olika bedömningar. Mot den bakgrunden har regeringen gett och en rad uppdrag för att fördjupa kunskaperna om hur det går till när man fattar besluten och hur olika rättspraxis har påverkat. LSS är en viktig reform, men det är en reform som omfattar mycket resurser. Det är viktigt att resurserna används på rätt sätt. 51 (KD): var det drastiskt färre som fick ersättning beviljad. Det är en förändring som har skett. Det skedde en förändring redan under föregående år. Det blev färre och färre under hela , men det fortsätter att drastiskt förändras. I prognos bedömde man att man inte skulle använda en halv miljard av den avsatta budgeten. är det ytterligare 1,7 miljarder man bedömer att man inte ska använda. Det sker från en prognos till en annan. Vilka nya beslut har regeringen fattat, förutom att tillsätta utredningarna? 52 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): En väl fungerande reform ger frihet och självbestämmande åt de personer som är i stort behov av assistans. Det är vi överens om. Den bästa reformen är inte den som drar störst kostnader, utan det är den som ger bäst effekt. Därför är det förstås viktigt att resurserna används för de personer de ska gå till och vidare att resurserna används för den assistans människor har rätt till. Det tänker regeringen stå upp för. Stödtelefon som ett verktyg mot våldsbejakande extremism 53 (L): Min fråga går till demokratiminister . Regeringen har velat ge en bild av att ligger i framkant när det gäller arbetet mot våldsbejakande extremism. har minst sagt visat på obefintlig kapacitet och beredskap när det gäller IS-återvändare från konfliktområden samt på dålig beredskap när det gäller kommunernas arbete mot radikalisering och extremism, till exempel dålig information från andra myndigheter. Vi har också hört regeringen uttala sig på ett konstigt sätt om huruvida kommunerna har lyckats i det här arbetet eller inte. Liberalerna har även uppmärksammat frågan om offentliga bidrag till extrema organisationer. Sedan finns frågan om telefonnumret dit oroliga anhöriga kan ringa för stöd. Öppettiderna har inte förändrats trots kritiken som kom . 54 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag inväntade frågan, men jag talar på ändå. Jag tänker att den rör stödtelefonen. I ett av de uppdrag som den nationella samordnaren har fått ingick det att pröva om vi också skulle, likt vad man har gjort i andra länder, kunna få användning av en stödtelefon dit oroliga människor eller människor som har misstankar kan ringa för att på det sättet få guidning till expertis för att kunna hantera människor som riskerar att skada andra eller sig själva. Uppdraget ”pilotades”, och det fungerade dåligt. Därför fick en ny organisation uppdraget. Det är nu som bedriver arbetet, och vi väntar in en utvärdering av den pilotverksamheten för att se om den ska fortsätta eller inte. Det är oerhört viktigt att en sådan verksamhet ska fungera. 55 (L): Det är konstigt att uppdraget inte har utvärderats. Det aviserades en utvärdering av uppdraget med en stödtelefon mot extremism för anhöriga . Uppdraget har förändrats och lagts över på . har fått mer pengar, 2,5 miljoner i stället för 1,2 miljoner. Men öppettiderna är fortfarande 9–16. Andra tjänster ges på kvällstid eller dygnet runt. Kommer det att övervägas av regeringen? 56 Kultur- och demokratiminister (MP): Det arbete som bedriver mot våldsbejakande extremism görs i bred överenskommelse bland annat med Liberalerna. Att ”pilota” verksamheten innan vi sätter den i sjön permanent är ett professionellt sätt att hantera frågan. har organisationen fått i uppdrag att från och med årsskiftet bli en permanent verksamhet. Jag hoppas att vi i bred överenskommelse säkerställer att det finns tillgång till professionellt stöd dygnet runt. Etiska krav i premiepensionssystemet 57 (S): Min fråga går till statsrådet . Min fråga handlar om premiepensionssystemet. har det blivit väl känt att många fonder är uppseendeväckande dyra och dåliga och att förvaltarna dessutom tar ut provocerande höga provisioner. Det är bra att regeringen agerar mot detta, och vi har alla uppmärksammat och välkomnat detta. Men det finns ett problem till, som inte är lika uppmärksammat. Det handlar om att staten ställer krav på de statliga bolagen på att ha ett hållbarhetstänkande och att agera föredömligt. Liknande krav ställs också på förvaltningen av AP-fonderna. Men inom PPM-systemet, som är ett tvångssparande, finns inte de kraven. I många fonder bedrivs inte något hållbarhetsarbete över huvud taget. Risken är då att spararnas pengar investeras i bolag som kränker arbetarnas rättigheter eller över huvud taget inte tar några miljöhänsyn. Vad tänker ministern göra åt detta? 58 Statsrådet (MP): Tack, , för en mycket viktig fråga! Det är angeläget att vi nu fattar beslut för att stärka tryggheten och stabiliteten i premiepensionssystemet. De brister som har konstaterats är oacceptabla. Vi behöver se över detta så att alla vi som pensionssparar kan känna oss trygga med att våra pengar förvaltas på ett korrekt sätt och för vår egen ekonomiska skull. Vi behöver ställa hårda kvalitetskrav. Alla som kommer in på premiepensionstorget ska bedriva en seriös verksamhet. Det gäller även på miljöområdet. För partierna i Pensionsgruppen finns en gemensam bred inriktning på att höja kvalitetskraven och att höja kraven på hållbarhetsarbetet. Det stärker möjligheten att få en bra avkastning för pensionsspararna. De som har ett bra strukturerat hållbarhetsarbete genererar bättre avkastning och kan hålla lägre avgifter. Vi tror att detta gagnar pensionsspararna långsiktigt. 59 (S): Tack, statsrådet, för svaret! Det låter som att det finns goda förhoppningar om att få en utveckling som gör att vi kan slippa se att vissa fonder bedriver rovdrift på arbetskraften eller på miljön. Det är glädjande. Det jag ändå tror är viktigt, och där skulle jag gärna vilja höra statsrådets avslutande kommentarer, är att förtroendet för premiepensionssystemet håller på att erodera. Hur snabbt kan ni komma framåt? 60 Statsrådet (MP): Det är angeläget att vi snabbt kommer med konkreta åtgärder. Jag är väldigt glad över att vi har en bred samsyn i Pensionsgruppen och att det finns ett starkt engagemang från alla de sex partier som ingår där för att vi nu måste återupprätta förtroendet för premiepensionssystemet. Vi måste se till så att lycksökare inte får en plats och en möjlighet att agera. Pensionsförvaltare som inte har en seriös verksamhet och som inte arbetar för pensionsspararnas bästa ska inte kunna komma in. Där ingår även att ha höga ambitioner när det gäller hållbarhet. Politisk styrning av kulturarvsarbetet 61 (SD): Min fråga går till kulturministern. Ett av de högaktuella ämnena på kulturområdet just nu är kulturarvspropositionen. Kulturministern har i olika sammanhang, bland annat i SVT, gett uttryck för att det inte är upp till henne som politiker att definiera vad kulturarv är. Min fråga är: Hur har kulturministern tänkt fatta ansvarsfulla beslut om hon inte kan definiera vad det är hon fattar beslut om? 62 Kultur- och demokratiminister (MP): Äntligen har en kraftfull kulturarvspolitik. Jag har lagt fram den första kulturarvspropositionen här i . En av de bärande funktionerna i denna proposition är en museilag, som klipper banden mellan klåfingriga politiker och kulturen och den fria konsten. Här är det viktigt att politiker som riksdagsledamoten och jag inte sitter och pekar: Det där är kultur; det där är finkultur och det där är fulkultur. I stället måste vi låta de professionella, som finns på våra institutioner, på våra museer och i den ideella sektorn, vara de som bär fram detta evigt föränderliga. Vi ska hålla våra fingrar borta, för annars vet vi hur det går. Det går som i länder på andra sidan , till exempel , där politiker har börjat definiera: Det här är vad vi ska berätta, detta är vår kanon, det här är det som vi ska pumpa in i människor i vårt land. Vi ska se till att inte går den vägen. 63 (SD): Jag menar inte att vi politiker ska in och detaljstyra alla områden, men om vi inte på något sätt kan definiera vad vi menar med kulturarv kan vi heller inte fatta ansvarsfulla beslut; då vet vi inte vad besluten kommer att innebära för berörda parter. Självklart är det bra att man jobbar inkluderande och öppet, men det får inte ske på bekostnad av det enorma arbete som så många lägger ned inom kulturarvssektorn, både yrkesmässigt och ideellt. Om man inte vågar erkänna kulturarvet förringar och förnekar man ju detta enorma arbete. Dessutom tar man ifrån svenska folket dess arv, identitet och historia. 64 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag älskar det svenska kulturarvet. Det är därför jag vill jobba med det och anstränger mig så hårt för att skydda det. När man talar om kulturarv är definitionen, enligt professionen och experterna: är spår och uttryck från det förflutna som har betydelse för oss . Det är detta vi ska bevara och skydda, och ska vi hålla oss väldigt långt borta. 65 (M): Min fråga går till arbetsmarknads- och etableringsminister . Antalet långtidsarbetslösa fortsätter att öka. Andelen långtidsarbetslösa utan insats ökar. Regeringen har strött ut nya typer av lönestöd som inte har varit särskilt framgångsrika. Det har blivit 567 traineejobb i stället för 32 000, som man lovat. I stället för 20 000 extratjänster har det blivit 3 200. Och har det blivit 91 moderna beredskapsjobb, de flesta hos Arbetsförmedlingen själv. har regeringen försämrat det lönestöd som faktiskt fungerat: nystartsjobben, som alliansregeringen införde. I går kunde vi ta del av siffror över hur nystartsjobben störtdyker sedan regeringen skärpt kraven för dem. Ministern har uttryckt att detta är okej. Min fråga till ministern utifrån den situation som vi har är: Vad har regeringen för plan för att minska andelen långtidsarbetslösa? 66 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Historiskt har regeringar ofta gjort misstaget att utforma arbetsmarknadspolitik för en arbetsmarknad som redan har varit och missat att förändra arbetsmarknadspolitiken när arbetsmarknaden förändras. Vi har , vilket vi inte hade innan denna regering tillträdde, en mycket stark utveckling på svensk arbetsmarknad, mycket stark tillväxt och mycket stor efterfrågan på arbetskraft. I det läget finns det, menar jag, ingen anledning att rikta stora subventioner till personer som står lite närmare arbetsmarknaden. Många av dem får nämligen jobb ändå, vilket också visas av den studie som IFAU gjorde, där man pekade på dödviktskostnader med nystartsjobben. Därför har vi sänkt taken för hur höga löner man kan få ersättning för; tidigare fanns inga tak. Vi har också styrt om för att rikta mer mot dem som står långt ifrån arbetsmarknaden, och vi har kortat tiden i stöd. Jag tycker att detta är rimligt att göra i ett läge där vi har en så stark utveckling på arbetsmarknaden. Det finns inget egenvärde i att ha så många som möjligt i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. 67 (M): Nej, det gör det såklart inte. Men nystartsjobb har verkligen hjälpt de människor som står längst bort från arbetsmarknaden och gett dem möjlighet att komma tillbaka in på arbetsmarknaden. Detta har fungerat bäst för dem som behöver det mest. Jag funderar på hur ministern, i när långtidsarbetslösheten och andelen långtidsarbetslösa utan aktivitet ökar, kan anse att detta är okej och att det är motiverat att försämra för nystartsjobben. 68 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Jag vet inte vad grundar detta på – att nystartsjobben skulle rikta sig framför allt till dem som står allra längst från arbetsmarknaden. Vi har andra stöd som riktar sig till dem. Nystartsjobben har riktat sig till dem som står lite närmare arbetsmarknaden. Men det är ett viktigt stöd, och vi bör fortsätta att arbeta med nystartsjobb. Det är min absoluta bild att de spelar en stor roll. Men det är inte korrekt att de riktar sig till dem som står längst från arbetsmarknaden, och det är, menar jag, korrekt att man justerar stöden. När arbetsmarknaden är god bör man minska stöden till dem som står närmare arbetsmarknaden. 69 (S): Min fråga går till kultur- och demokratiministern. Tänk att inte ha möjlighet att förlora sig i en enda till ny bok eller att inte få förundras över ett nytt konstverk! Tänk vad fattigt vårt samhälle skulle vara! Det är läskigt att tänka tanken, men det ger oss också en förståelse för vilket oerhört viktigt rum författare, bildkonstnärer, fotografer och andra som skapar konst fyller. Vi behöver fler konstskapare, inte färre. En god kulturpolitik är därför beroende av att de som skapar kultur åt andra själva har goda villkor. Vad gör regeringen för att stärka konstnärernas villkor? 70 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack för frågeställningen! Vi gör en hel del, och vi kommer förhoppningsvis att hinna göra väldigt mycket mer innan mandatperioden är slut. Det är enkelt att prata och säga en massa vackra ord om hur viktigt det är med konst, men det är en helt annan sak att finansiera den och göra skillnad på riktigt. En av de stora saker vi gjort nu är att vi har höjt biblioteksersättningen. Detta kanske inte låter så upphetsande – förutom i vår värld, vi som arbetar med kultur – men det handlar om att våra konstnärer, som fyller våra viktiga bibliotek med innehåll, får mer betalt för varje utlånat verk. höjer vi den med hela . Det är en jätteinvestering, och många författare, fotografer och tecknare jublar åt detta. 71 (S): Tack, statsrådet, för svaret! Det är verkligen glädjande att biblioteksersättningen har prioriterats av den sittande regeringen. Jag undrar vad man ser för resultat av höjningen, både i det korta och i det långa perspektivet. Vilka är effekterna på lång sikt av biblioteksersättningen? 72 Kultur- och demokratiminister (MP): Biblioteksersättningen är en helt central ersättning för våra författare och konstnärer – tecknarna och fotograferna. Det är en viktig inkomst i deras liv. Men vi behöver göra mycket mer. Det vi också har gjort är att vi har tillsatt en konstnärsutredning. Vi utreder konstnärers villkor, vilket inte har gjorts . Den här regeringen gör det, och vi kommer att få en massa hårda förslag till hur vi kan förbättra villkoren för konstnärerna i vårt land, vilket kommer att vara oss alla till gagn. Regeringens åtgärder mot ungdomsarbetslösheten 73 (C): Jag vill ställa min fråga till arbetsmarknadsminister . Det går ju väldigt bra för , och trots den senaste statistiken, som visar att arbetslösheten ökar, har ungdomsarbetslösheten faktiskt minskat. sa arbetsmarknadsministern något i stil med att regeringen nu har löst ungdomsarbetslösheten. Men det förbättrade arbetsmarknadsläget för ungdomar kommer inte alla till del. Vi ser en ökad klyvning mellan de ungdomar som står nära arbetsmarknaden och har goda förutsättningar att få jobb och de som står en bit längre ifrån. I den statistik som kom i går ser vi bland annat att den öppna arbetslösheten bland unga som har varit arbetslösa i har ökat sedan föregående år. Min fråga till statsrådet är därför: Anser statsrådet fortfarande att problemet med ungdomsarbetslösheten är löst? Vad planerar regeringen att vidta för åtgärder för att de ungdomar som står allra längst från arbetsmarknaden ska få en chans till ett första jobb? 74 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Tack, , för frågan! Det är tydligt att ungdomsarbetslösheten sjunker. Regeringen arbetar med att införa en 90-dagarsgaranti. Det betyder att inte en enda ung människa ska vara arbetslös i mer än max innan man går vidare till studier eller andra insatser som leder till arbete. Vi är på god väg att kunna uppfylla detta. En grupp ungdomar omfattas inte av 90-dagarsgarantin, och det är ungdomar inom etableringsuppdraget. Det är normalt 24 månader. Det är nog inte riktigt realistiskt om man med en plan ska gå i mål . Man kommer nog att behöva de 24 månaderna. En allt ökande andel av de ungdomar som är inskrivna på Arbetsförmedlingen som arbetslösa är en del av etableringsuppdraget.