prot · H409114 · 2017-05-19 00:00:00 — Jag vill dock rätta herrarna på två punkter. Det är ju bra när man har en sådan här debatt att man åtminstone utgår från rätta fakta. Enligt den lagstiftning som finns är det inte förbjudet att köra med dubbdäck efter . Man kan få det intrycket både när man läser interpellationen och när man lyssnar på debatten, men det är tillåtet att ha också dubbdäck efter eller före om det är eller finns risk att bli vinterväglag. Det innebär att för den som är bosatt i norra eller ska färdas på vägar i norra där det är vinterväglag är det tillåtet med den lagstiftning vi har. Det andra som inte stämmer är att man måste ta av sina vinterdäck . Så är det inte. Man har möjlighet att köra med vinterdäck, odubbade vinterdäck, om man så önskar. Det ger något sämre trafiksäkerhetsegenskaper och kan öka bränsleförbrukningen och ha andra negativa följder, men det är inte förbjudet att använda vinterdäck andra tider . Jag tror att det är svårt att hitta datum som fungerar i hela . Vi vill begränsa användningen av dubbdäck i de delar där de inte behövs av de skäl som jag anförde i mitt svar. är det oerhört viktigt att man väljer rätt däck för det väglag som råder. Då kan man konstatera att lagar och regler är bra. Att man vet hur lagarna och reglerna är utformade är ännu bättre, och att man följer dem är en förutsättning för att de ska fungera. Jag är inte övertygad om att andra datum skulle lösa det här problemet. Jag tror att de förändringar som sker, både tekniska förändringar – utveckling av ny teknik, däckstyper och däcksegenskaper, fordonsstöd och teknikstöd – och de klimatförändringar vi ser, kan göra att vi kommer att behöva se över de här reglerna. Men den här bredsidan från herrar moderater kan ni gott bespara er, tycker jag. 35 (M): Jag kan lugna statsrådet – jag är väl insatt i lagstiftningen och hur den fungerar. Det framgick också av mitt inlägg, vilket ministern hade märkt om hon lyssnat på vad jag sa i stället för att fippla med sin telefon eller vad hon nu gjorde. Jag gjorde ett test innan jag gick in i kammaren. Jag träffade en person på vägen hit. Jag berättade att jag skulle ha den här debatten och ställde frågan till personen: – Var finns det mest partiklar i ? kom det blixtsnabbt. Där tror jag att problemet är, herr talman: har anpassat och gjort en lagstiftning som är till för i . Jag är väl medveten om vilken regering som införde detta. Jag sa också i mitt inlägg att även om intentionerna var goda måste man förändra en lagstiftning som inte fungerar. När det gäller partiklar är den farligaste platsen att vistas på i inte . Jag tror säkert att ministern är väl medveten om att den farligaste platsen att vistas på när det gäller partiklar är . Den rapport som jag låtit ta fram visar att det är där de farligaste, hälsovådligaste partiklarna finns. Men jag har inte hört ministern föreslå att tunnelbanan ska stängas. Det är intressant – om vi ska hålla oss till fakta – att friktionsdäck, alltså dubbfria däck, kan riva upp mer partiklar än dubbdäck. Det är också så att attacken på dubbdäck inte är förenlig med nollvision för trafiksäkerhet. Risken att man dör i en trafikolycka är alltså väsentligt större om man kör med dubbfria däck än om man kör med dubbdäck, framför allt vid halka. Vad som har hänt nu och är anledningen till att vi har ställt de här frågorna och har den här debatten är anmärkningsvärt. Polisen i gick ut och sa: Har ni bytt till sommardäck, ställ bilen eller byt tillbaka till vinterdäck! Polisen i går alltså ut och säger: Har ni bytt däck, ställ bilen! När man får sådan information, herr talman, tycker jag att det är en ministers skyldighet att justera en lag efter verkligheten. Jag är också väl medveten om – och jag vet att många bilister i är medvetna om – att man kan köra med sina trafiksäkra dubbdäck även efter . Men datumet i sig skapar en väldigt stor osäkerhet, och till syvende och sist handlar det om en enskild polis bedömning att inte bötfälla en bilist. Det är den osäkerheten, herr talman, som en översyn av lagen skulle titta på. Jag tror inte att ministern menade det, eller jag får hoppas att jag misstolkade det, när hon sa att man kan fortsätta köra på dubbfria däck året runt. Det är direkt skadligt, farligt och dumt. Man ska absolut inte göra det, för man får väsentligt längre bromssträcka. Man får väsentligt längre bromssträcka, så om det var någon som uppfattade ministerns inlägg som att man kan fortsätta köra upprepar jag: Man ska absolut inte göra det. Det är väldigt farligt, för man får mycket längre bromssträcka. Det bästa man kan göra som bilist är att köra med dubbdäck – då är det mindre sannolikhet att man omkommer i en trafikolycka – och byta till sommardäck när sådant väglag råder att man ska ha sommardäck. Jag skulle vilja upprepa fråga, som jag tyckte var relevant, och jag hoppas att ministern kommer att svara. När tillsätter ministern en utredning för att se över dubbdäckslagen, som inte fungerar som det var tänkt? 36 (M): Tack för svaret, ministern! Precis som vi sa är det möjligt att ha dubbdäck även efter . Men det är då bedömningen kommer in. Då är det du som bilförare som ska göra en bedömning av om du kan ha kvar dubbdäcken lagligt. Det är polisen som ska göra en bedömning av om det är okej att fortfarande köra på dubbdäck nere i , när det råder sommarväglag där och du ska åka till fjällen . Det är då du ska bevisa för polisen att du har det som avsikt innan du får böter för att ha kört med fel däck. Vi vill underlätta för både bilförare och polis med tydligare lagstöd för att kunna använda dubbdäck fram till det datum då man själv kan avgöra att det är sommarväglag som råder och för att kunna förlänga till den som var tidigare. Vi har också bekymret med däckverkstäderna, som tydligt har påtalat detta. Många vill byta däck för att inte köra olagligt om det råder sommarväglag. Det leder till oerhört stor stress på däckverkstäderna, vilket gör att de plockar in extra arbetskraft. Det kan vara arbetskraft som inte har erfarenhet av att jobba med däck i vanliga fall. Detta i sig är en säkerhetsrisk – att man måste plocka in arbetskraft för att klara arbetstopparna som blir extremt höga . Vi har behov av att köra med dubbdäck i , för friktionsdäcken, alltså de dubbfria däcken, skulle inte fungera på det sätt som är avsett om vi inte också hade dubbdäcken, som ruggar upp vägbanan och gör friktionsdäcken mer lämpliga att använda i vinterväglag. Kombinationen av de båda däckstyperna är alltså nödvändig och kan vara nödvändig långt in , när det råder vinterväglag i stora delar av landet. Jag ställer min fråga igen. Ministern säger i sitt svar: ”Jag är inte främmande för att se över dagens datumregler om det visar sig att det finns ett sådant behov. Just nu pågår dock inget sådant arbete.” Min fråga måste då bli: Är det här inte tillräckliga behov? Bilförarens bedömning kan orsaka någon form av tveksamhet. Polisen vittnar om att detta är svårbedömt – man står vid vägen och ska avgöra om en bilist kör lagligt eller inte när han kör på fel däck vid det tillfället för att han ska någonstans efteråt eller har varit någonstans tidigare. Vi vet också att däckverkstäderna behöver större tidsrymd för detta, och vi vet att det ibland finns arbetskraft där som inte är fullt utbildad och får jobba extra med detta, vilket i sig är en säkerhetsrisk. Vi vet också att dubbdäck kan behövas för att friktionsdäcken ska fungera. Är detta inte rimligt? Finns inte behovet som ministern talar om i sitt svar? Är vi inte framme vid punkten där vi borde se över den här lagstiftningen och utvärdera om vi ska göra några justeringar? Min fråga är återigen: Bedömer ministern att behovet finns, och när kommer i så fall översynen? När får vi svaret? 37 Statsrådet (S): Jag ska försöka vara ännu tydligare så att även förstår vad jag säger. Det är inte förbjudet att köra med vinterdäck året runt, men det är inte lämpligt, vilket var precis vad jag sa i mitt tidigare inlägg. Detta kan jag gärna upprepa. Om man väljer att ha ett specifikt datum efter vilket det inte är tillåtet att köra med dubbdäck, alternativt före vilket det inte är tillåtet, är det klart att man får ungefär samma resultat: Det blir en anhopning av människor som vill byta däck precis runt det datumet, oavsett när det infaller. Det skulle vara intressant att höra om har ett konkret förslag till hur en sådan lagstiftning skulle kunna se ut i stället. När jag säger ”om det finns behov” handlar det bland annat om ifall det finns någon form av statistik eller liknande som visar att det har skett ett stort antal allvarliga trafikolyckor på grund av att man har avstått från att använda dubbdäck trots att det funnits behov av det. Någon sådan statistik känner jag inte till. har inte heller någon sådan uppgift. Det andra är naturligtvis om det är vanligt förekommande att människor får böter för att ha använt dubbdäck i delar av landet där det är nödvändigt med dubbdäck. Någon sådan statistik har jag inte heller sett. Det jag har sett är att det finns personer som har blivit dömda till böter men fått rätt i domstol eftersom man gjort bedömningen att det var relevant att använda dubbdäck. bedömer jag alltså inte att det finns något behov, men med tanke på både teknikutvecklingen och de klimatförändringar vi ser kan det finnas skäl att se över detta lite längre fram. Det ska då ske med utgångspunkten att det faktiskt finns ett identifierat problem, som inte bara är att tre moderata riksdagsledamöter får inspiration att ställa interpellationer till statsrådet. Det skulle också vara intressant att höra på vilket sätt herrarna drev på 2009 under den dåvarande borgerliga regeringen, när denna lagstiftning ändrades så att tidpunkten flyttades från till . Hur kommer det sig att denna insikt har kommit till er först efter det? 38 (M): Jag kan lugna ministern: intresse för trafiksäkerhet och däck har funnits . Det är möjligtvis där det skiljer sig mellan oss som tänker på trafiksäkerhet och står bakom nollvision gällande trafikolyckor och ministern, som uppenbarligen inte är beredd att göra en översyn av en lagstiftning som inte fungerar. Detta kan jag bara beklaga. Jag tycker att vi som lagstiftare och regeringen har en skyldighet att värna hela , även den mamma som sätter sig i bilen och ska skjutsa sina barn till träningen; hon ska kunna köra säkert. Det har skett en fantastisk utveckling när det gäller bilars trafiksäkerhet: alltifrån bilbälten till ABS och krockkuddar. Det har kommit en mängd tekniska framsteg vad gäller trafiksäkerhet. Då är det djupt olyckligt att vi har en lagstiftning som är kontraproduktiv och att vi har en minister som säger sig stå bakom nollvision gällande trafikolyckor och baktalar det mest trafiksäkra däcket, nämligen dubbdäcket. Låt oss slå fast detta: Det finns ingenting som är mer trafiksäkert än dubbdäck. Sedan har ministern inte satt sig in i frågan, och det beklagar jag. Skillnaden mellan att ha två eller på sig att byta däck skulle vara fundamental. Jag är glad att ministern frågar andra partier om idéer när hon uppenbarligen är idélös själv, men poängen med att göra en översyn av lagen är naturligtvis att vända på alla stenar för att hitta en lagstiftning som fungerar bättre än dagens. Det är inte rimligt att polisen får gå ut och varna trafikanter och be dem ställa sina bilar eller uppmana folk att byta tillbaka sina däck. 39 (M): Tack för svaret, ministern! Jag tycker att ministern faktiskt på ett tydligt sätt beskriver att denna översyn behöver göras omgående. Ministern räknar upp ett antal olika frågor: Har det hänt fler olyckor? Vad har skett runt omkring detta? Är det farligare att åka utan dubbdäck? Det är precis detta vi behöver titta över. Vad har hänt? Inte ens ministern vet. Det finns ingen statistik om detta, säger ministern. Då är det väl rimligt att vi utifrån dessa förutsättningar, när vi har använt denna lagstiftning i , faktiskt gör en utvärdering och tittar på om den verkligen har uppnått det syfte vi tänkt? Har den skapat fler olyckor är det ju allvarligt i sig. Detta behöver vi ha svar på. Och inte minst borde väl ministern i denna debatt vara fullt ut uppdaterad i dessa frågor. Svaret ger alltså ministern själv: Det behövs en utvärdering, av den enkla anledningen att det finns ett problem där ute. Det uppfattas som ett problem av polisen, av dem som ska byta däcken, av bilverkstäderna och av den arbetskraft som tillfälligt plockas in, som kanske inte har tillräcklig kunskap för att byta däck, vilket gör att det kan bli fel. Svaret är, tycker jag, redan givet av ministern. Så åter till frågan: Med tanke på de behov vi har lyft fram i debatten och regeringens kunskapsbrist i frågan borde vi väl omgående tillsätta denna utredning och se över dubbdäckslagstiftningen i ? 40 Statsrådet (S): Tack för debatten! Trafiksäkerhet är en oerhört viktig fråga som regeringen har högt på dagordningen. Vi har också initierat en nystart för nollvisionen eftersom vi uppfattade att det arbetet lite tappat fokus och kanske gått i stå. Vi har fortfarande lång väg kvar innan vi kan säga att vi har nått målet med noll döda eller allvarligt skadade i trafiken. Det finns inget statistiskt samband som visar att ett antal trafikolyckor hade kunnat undvikas om lagstiftningen på detta område hade sett annorlunda ut. Detta är inte detsamma som att det inte finns kunskap, utan det betyder att man inte kan visa att det finns något sådant samband. Vad jag förstår finns det inte heller, inte ens enligt er som ställt interpellationerna, något som tyder på att det är vanligt förekommande att människor får böter för att ha använt dubbdäck efter eller före . Detta tyder nog ändå på att den lagstiftning som finns fungerar ganska bra. Det sker en teknisk utveckling, en utveckling av nya däckstyper och inte minst klimatförändringar. Väderomslagen sker snabbare och är fler, och det handlar inte bara om att det är vinter i och sommar i söder, vilket är utgångspunkten för interpellationerna. Vi kan också ha vinterväglag i landets södra delar då det normalt inte råder men också barmark i norra än man har varit van vid. Detta innebär att det säkert kan finnas anledning att se över det här, men jag ser inget behov av att nu direkt tillsätta en utredning. Det finns heller inget sådant planerat. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2016/17:527 Fyrspår till av (KD) till statsrådet (S) 2016/17:528 Rättslösa och hemlösa barn av (V) till statsrådet (S) § 11 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2016/17:1422 Svenska institutets blockering av följare av (KD) till utrikesminister (S) 2016/17:1423 Delpension för poliser av (M) till statsrådet (S) 2016/17:1424 Myndigheternas informationsarbete i fråga om svenskt snus av (M) till socialförsäkringsminister (S) 2016/17:1425 Tillgängligheten till viktiga särläkemedel av (S) till socialförsäkringsminister (S) 2016/17:1426 Antalet fältveckor inom polisutbildningen av (L) till statsrådet (S) 2016/17:1427 Juridiskt kön och medicinsk könskorrigering av (V) till socialförsäkringsminister (S) 2016/17:1428 Penningtvättsdirektivet och offentliga register av (V) till finansminister (S) 2016/17:1429 Kraftigt höjda skatter av (M) till finansminister (S) 2016/17:1430 Åsiktsregistrering bland svenska myndigheter av (SD) till kultur- och demokratiminister (MP) 2016/17:1431 Fler undersköterskor i äldreomsorgen av (M) till statsrådet (S) 2016/17:1432 Svenskt snus i EU av (M) till statsrådet (S) 2016/17:1433 Friskvård för egenföretagare av (M) till finansminister (S) 2016/17:1434 Ersättning till nämndemän av (C) till justitie- och migrationsminister (S) § 12 Anmälan om skriftligt svar på fråga Skriftligt svar på följande fråga hade kommit in: 2016/17:1370 Bostadsbristen i av (M) till statsrådet (MP) § 13 Kammaren åtskildes . Sammanträdet leddes av andre vice talmannen. § 2 Anmälan om fördröjt svar på interpellation § 3 Anmälan om granskningsrapport § 4 Ärenden för hänvisning till utskott § 5 Svar på interpellation 2016/17:469 om korrekta personuppgifter hos myndigheter 1 Justitie- och migrationsminister (S) 2 (M) 3 Justitie- och migrationsminister (S) 4 (M) 5 Justitie- och migrationsminister (S) 6 (M) 7 Justitie- och migrationsminister (S) § 6 Svar på interpellation 2016/17:366 om inventering av nyckelbiotoper 8 Statsrådet (S) 9 (V) 10 Statsrådet (S) 11 (V) 12 Statsrådet (S) 13 (V) 14 Statsrådet (S) § 7 Svar på interpellation 2016/17:453 om illegal jakt på rovdjur 15 Statsrådet (S) 16 (V) 17 Statsrådet (S) 18 (V) 19 Statsrådet (S) 20 (V) 21 Statsrådet (S) § 8 Svar på interpellation 2016/17:496 om trålfiskeförbud 22 Statsrådet (S) 23 (M) 24 (KD) 25 Statsrådet (S) 26 (M) 27 (KD) 28 Statsrådet (S) 29 (M) 30 Statsrådet (S) § 9 Svar på interpellationerna 2016/17:501, 505 och 518 om dubbdäckslagstiftningen 31 Statsrådet (S) 32 (M) 33 (M) 34 Statsrådet (S) 35 (M) 36 (M) 37 Statsrådet (S) 38 (M) 39 (M) 40 Statsrådet (S) § 10 Anmälan om interpellationer § 11 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 12 Anmälan om skriftligt svar på fråga § 13 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2017