prot · H409110 · 2017-05-12 00:00:00 — Man kan alltid diskutera om de här målnivåerna är för höga eller för låga, men från Liberalernas sida tycker vi definitivt att de är så ambitiösa att de kommer att driva på utvecklingen i rätt riktning. Det handlar om att de här tydliga målen gör att de teknikskiften som krävs kommer att kunna bli verklighet. Det handlar faktiskt om att på något vis räkna baklänges, alltså inte hur långt vi kan nå utan hur långt vi måste nå. Ska vi utgå från handlar det om att vi ska väl under två grader och verka mot en och en halv grad. Då krävs många åtgärder. I det sammanhanget ser Liberalerna generella och teknikneutrala ekonomiska styrmedel som den största framgångsfaktorn. Det handlar om CO2-skatter och skärpt utsläppshandel. Därmed vill jag också tacka för debatten. 24 (KD): blev problemen med vattenbrist på akut. Tankbilar med vatten körde dygnet runt från fastlandet till . De bägge Ölandskommunerna blev tvungna att totalt lägga ut för att rädda vattentillgången på ön. Summan är jämförbar med om kommuner skulle få en oväntad utgift på . Aktuell debatt om klimatförändringar behöver planera för klimatförändringar. Det behövs en beredskap för att klara akuta kriser i form av översvämningar, skred och vattenbrist. Det behövs också en anpassning av jord- och skogsbruk till det förändrade klimatet. ska ta beslut om det klimatpolitiska ramverket som Miljömålsberedningen har arbetat fram. Den samsyn som politikerna i Miljömålsberedningen hade var viktig. En gemensam syn på klimatutmaningen är också en viktig signal till företagen. Många kommuner ligger före rikspolitiken och driver utvecklingen framåt. har all anledning att fortsätta att vara ledande i klimatfrågan. Jag hoppas att regeringen ser till att ta till vara den potential som finns hos både företagare och politiker i avlånga land. För är hållbarhetsfrågorna centrala. I vår ideologi om förvaltarskapstanken inser vi att vi måste förvalta jorden för våra barns och barnbarns framtid. Det är för kommande generationer som vi som politiker måste agera. Men det finns ändå, som flera har varit inne på, en oro över att klimatutsläppen i har ökat , som vi fick höra av . Det är ett trendbrott. Vad är det som regeringen gör fel? Jag hoppas att regeringen, som vi alla här i kammaren, kommer att fortsätta att sätta klimatfrågan högt på agendan. Tack för den här debatten! 25 Statsrådet (MP): Det var tomt i lådorna på när vi kom in i regering. Det fanns inga klimatförslag att jobba med. Det fanns i princip ingen klimatpolitik. Det fanns inte ens ett klimatmål bortom 2020. har i regeringen sett till att få på plats en klimatlag och tydliga mål. Det gör det omöjligt att prioritera bort klimatarbetet för kommande regeringar. Vi visar tydlighet för kommuner, för företag och för hushållen. Vi visar ledarskap för omvärlden. Vi har stärkt miljöbudgeten jämfört med med alliansregeringen, och vi har fått kvitto på den politiken. När har tittat på vad vår regerings politik innebär säger de att vi nu har en chans att täppa till det utsläppsgap som alliansregeringen lämnade efter sig om utsläpp. Med i ledningen ville man för att täppa igen det gapet hellre betala för sig i utvecklingsländer. tar vi ledarskapet. Vi visar att vi kan göra det här hemma. har vi hamnat först på EU-rankningen om vilket land som har kommit längst för att genomföra . Men vi är långt ifrån färdiga. Det behövs betydligt mer klimatpolitik för att nå ambitionerna i , och vi återkommer snart med fler förslag. Aktuell debatt om klimatförändringar Men vi har en opposition som motsätter sig flygskatt, klimatinvesteringar i hela landet, vägslitageavgifter för tung trafik och stambanor för moderna höghastighetståg. Oppositionen vill kapa miljöbudgeten med var fjärde krona. Dessutom tänker man luta sig mot ett parti, , som tror att vi pratar om vädret när vi pratar om klimatpolitik i riksdag. Det är inte seriöst. Överläggningen var härmed avslutad. § 2 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2016/17:187 till näringsutskottet 2016/17:184 till näringsutskottet 2016/17:3741 till civilutskottet § 3 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2016/17:SkU30 Utvidgad skattebefrielse för egenproducerad förnybar el 2016/17:SkU31 Skatteförslag med anledning av energiöverenskommelsen 2016/17:SkU28 Tullbrottsdatalag 2016/17:SkU29 Skattebrottsdatalag 2016/17:CU17 Bokföringsbrott i filialer 2016/17:JuU13 Grovt fordringsbedrägeri och andra förmögenhetsbrott 2016/17:JuU27 Nya möjligheter till operativt polissamarbete med andra stater 2016/17:JuU29 Kroppsbesiktning i syfte att utreda ålder i brottmålsprocessen § 4 Svar på interpellation 2016/17:454 om regeringens beredskapsjobb 26 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): har frågat mig om det föranleder någon åtgärd eller något initiativ från ministerns sida att regeringens satsning på beredskapsjobb främst resulterat i att det är den myndighet som ska förmedla tjänsterna som har anställt. Arbetsförmedlingen har, i likhet med övriga myndigheter, fått i uppdrag i sitt regleringsbrev att bidra till regeringens satsning på moderna beredskapsjobb genom att eftersträva anställningar av personer som står långt ifrån arbetsmarknaden. Det är därför positivt att Arbetsförmedlingen tar sitt ansvar som arbetsgivare och har anställt långtidsarbetslösa och nyanlända på moderna beredskapsjobb. Regeringen har en bred jobbagenda för att nå målet om lägst arbetslöshet i EU 2020. En viktig del i detta är en aktiv arbetsmarknadspolitik. Det är även viktigt att de statliga myndigheterna tar sitt ansvar för att fler ska få arbete. Arbetsförmedlingen skriver i sin återrapportering från att deras bedömning vad gäller moderna beredskapsjobb är att många fler anställningar kommer att kunna ske. Vidare beskriver de att många myndigheter organiserar sig internt för att förbereda sig för att anställa och att detta kan leda till att det tar för myndigheterna att anställa, men att uppdraget kan bli mer lyckat tack vare att myndigheterna förberett sig. Med tanke på att de statliga myndigheterna fick sina uppdrag först i årets regleringsbrev är det positivt att fler personer redan fått en anställning och att Arbetsförmedlingen är en av de myndigheter som anställt flera personer. 27 (M): Jag vill börja med att tacka arbetsmarknadsministern för svaret på min interpellation. De statliga beredskapsjobben är ett av regeringens senare påfund som lanserades av statsministern i hans förstamajtal . Sedan följde de i valrörelsen utlovade traineejobben och extratjänsterna. Dem har vi debatterat tidigare här i kammaren, och de kan fortsatt inte beskrivas som någon framgångssaga. Av de 32 000 utlovade traineejobben har det blivit 567 stycken. Det återstår alltså nästan 31 500 traineejobb. Av de 20 000 utlovade extratjänsterna har det blivit omkring 3 200 stycken. ser vi att sysselsättningen har avvecklats i snabb takt och att deltagarna skickas hem. De passiviseras och lämnas helt utan sysselsättning. På vissa områden går det bra för de personer som står nära arbetsmarknaden. ser vi att de som står långt ifrån arbetsmarknaden blir allt fler och dessutom hamnar allt längre från arbetsmarknaden. Därför vore det bra om regeringens jobbsatsningar skulle ge resultat. I stället har vi sett mycket av förhöjda kostnader för att anställa och för att driva företag. Man har mindre incitament för att jobba genom att man får behålla mindre av det som man tjänar. Framgångsrika jobbskapande åtgärder, såsom RUT-avdraget, halveras i stället för att förstärkas. De ska bli 5 000 stycken. Hur har det gått? Ja, det är lite svårt att få fram siffror. Senast jag kollade på Arbetsförmedlingens hemsida stod det att det var 91 av de 5 000 som hade fått jobb. Men en återrapportering från Arbetsförmedlingen visar att det har blivit 276 stycken varav 174 finns hos Arbetsförmedlingen. Problemet är inte Arbetsförmedlingen, utan det är att det inte händer något på andra områden. Jag tror kanske inte så mycket på beredskapsjobben, och jag tror kanske inte heller så mycket på regeringens andra delar. Men de var regeringens stora jobbsatsningar, och det som regeringen lovade att man skulle göra för att lösa jobbsituationen och se till att de som står längst från arbetsmarknaden åter kommer in på den. Med tanke på att bara 276 av 5 000 nu har fått traineejobb – vilket kan beskrivas som ett totalt misslyckande för traineejobben och extratjänsterna – har jag frågat ministern om det föranleder någon åtgärd och vad ministern tänker göra för att regeringens satsningar ska ta fart. Av svaret framgår det att regeringen har en bred jobbagenda för att nå målet om lägst arbetslöshet i EU till 2020. Den diskussionen väntar jag med att ta upp i nästa interpellationsdebatt, för då ska vi diskutera arbetslöshetsmål. Men man kan ändå inte beskriva regeringens jobbsatsningar som speciellt framgångsrika, och då bör de justeras. Finns det någon sådan plan hos arbetsmarknadsministern? 28 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Regeringens jobbagenda är bred och har resulterat i att 200 000 fler människor har ett arbete än när regeringen tillträdde. Det är ett bra resultat. Vi behöver dock fortsätta ännu mycket mer i samma riktning för att vi ska lyckas nå vårt arbetslöshetsmål. Men de viktigaste delarna för att skapa arbete sitter inte Arbetsförmedlingen på, utan de finns i andra delar av politiken, och de fungerar väl. Vi har en stark tillväxt av nya jobb i . Arbetsmarknadspolitiken är också viktig. tar återigen upp traineejobben, vilket han har gjort förut. De traineejobb som vi såg som nödvändiga för att klara den mycket höga ungdomsarbetslöshet som rådde under den förra regeringen har inte behövts, eftersom ungdomar har fått jobb ändå. Det tycker jag är jättebra. Det är naturligtvis inget egenvärde att ha en arbetsmarknadspolitisk åtgärd om man kan lösa problemen på annat sätt, så att människor får arbete utan subvention. Det är vad som har hänt med ungdomarna. Vi är på väg att klara ungdomsarbetslösheten. Vi har den lägsta ungdomsarbetslösheten , och vårt löfte om att ingen ung människa ska gå arbetslös kommer vi att kunna klara. Extratjänsterna växer däremot till i stark takt. De behövs verkligen , med så många som står långt från arbetsmarknaden – många nyanlända men också andra långtidsarbetslösa. RUT-avdraget, som tar upp, ökar. Vi lägger mer pengar på RUT-avdrag än vi gjorde under den borgerliga regeringen. Det är alltså något som ökar och en insats som fungerar. När det gäller personer som står långt från arbetsmarknaden handlar det om att arbetsgivare också tar på sig ett visst ansvar att anställa personer som annars har svårt att få jobb. Vi vet av erfarenhet att det privata näringslivet är bättre på det än det offentliga. Framför allt tar mindre företag ett stort ansvar för personer som står långt från arbetsmarknaden. Jag är glad för det, men jag tycker verkligen att den offentliga sektorn behöver skärpa sig och på motsvarande sätt ta ett ansvar. Kommuner och landsting gör det ganska bra, men staten har inte visat framfötterna alls. Det är detta som är bakgrunden till de moderna beredskapsjobben. Det kommer naturligtvis inte att vara den viktigaste lösningen, men det är viktigt att staten också tar sitt ansvar. Enligt den senaste återrapporteringen fanns det 425 personer anställda på moderna beredskapsjobb i staten. Om vi ska räkna dem som kom efter – en del var ju anställda redan tidigare – är det 250. Det växer till ganska bra. Precis som jag redovisat i svaret har Arbetsförmedlingen nära kontakt med andra myndigheter, som håller på att förbereda för att anställa fler personer som står mycket långt från arbetsmarknaden. Jag räknar med att man kommer att kunna klara sitt beting. 29 (M): Som sagt: Det är svårt att få den exakta siffran, men vi kan konstatera att det inte är speciellt många beredskapsjobb som har kommit till. Ministern säger som det är, att det går bra för just . Vi befinner oss i en högkonjunktur, och jobben växer till. Dess bättre är det så att jobb inte skapas av politiker utan av företagen. Däremot kan vi skapa goda förutsättningar. Ministern kommer gärna tillbaka till de regeringsår då hon själv inte var minister utan det var en alliansregering som tog ansvar och lade fram konkreta jobbförslag; jobben växte till. Däremot fanns det givetvis också en arbetslöshet. Vi hade då en internationell finanskris. Det har vi talat om här . Vi hade den största finanskrisen i modern tid. var, enligt alla bedömningar, ett av de länder som hade den stabilaste ekonomin, de bästa statsfinanserna och en politik och därtill regering som internationellt fick toppbetyg. Det tror jag är bra. Däremot är det inget egenvärde i, och där håller jag också med ministern, att folk ska vara i arbetsmarknadspolitiska åtgärder och annat för att de inte har jobb. Det bästa är om jobben växer till och att alla kan få arbete. vet vi att det inte är verkligheten. Det går bra för . Det går bra för väldigt många. Det går bra för dem som har lämnat skolan med fullständiga betyg, som har en utbildning och står nära arbetsmarknaden. Men det går allt sämre för dem som befinner sig långt ifrån arbetsmarknaden. Vi ser att deras väg tillbaka blir allt längre. Då behövs särskilda insatser, som givetvis kan ske i samarbete med näringslivet. De statliga beredskapsjobben är inte en sådan insats, utan de är till för det statliga. I övrigt har många av regeringens åtgärder syftat på just den offentliga sektorn. Ja, den offentliga sektorn är sämre än den privata när det gäller att ta sitt ansvar på många områden. Det kan finnas anledning att vara särskilt tydlig mot våra offentliga arbetsgivare. Ska man nå framgång tror jag dock att det är bra att också väva in näringslivet. Låt mig återkomma till RUT-avdraget. Ja, det har förbättrats. I och med migrationsöverenskommelsen lyckades vi få till att man fick in lite ytterligare delar, men beloppsnivåerna har regeringen ändå sänkt. Vi kan se att tillväxten i RUT-branschen mattas av. De signaler man får från branschen är inte alls speciellt lovande. Vi vet att regeringen har ett samarbetsparti, där ministern själv har varit medlem , som absolut inte gillar vare sig marknaden eller RUT-avdraget. Det är lite oroande för kommande budgetar. Det som den här debatten handlar om är de statliga beredskapsjobben. Det är 5, av de jobb som utlovats som har kommit till. Om jag hade varit minister hade jag varit något oroad med tanke på att alla andra arbetsmarknadspolitiska förslag som regeringen har lagt fram närmast skulle kunna beskrivas som fiaskon, detta med tanke på hur få av de utlovade tjänsterna som har tillsatts. Återigen: Finns det något som ministern avser att göra för att den åtgärd man nu har sjösatt ska ge effekt? 30 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): säger att politiken kan skapa goda förutsättningar för jobb. Det är helt korrekt. Jag delar den uppfattningen. Det är också precis detta vi gör. Det är därför vi nu ser stora investeringar i det privata näringslivet. Det är nämligen helt rätt i detta läge att göra investeringar i bostadsbyggande, infrastruktur, utbildning och välfärd, att underlätta för export och nyindustrialisering och att säkerställa att hela ska leva. Det är precis detta som gör att näringslivet vill investera, och det är därför majoriteten av de nya jobben kommer i det privata näringslivet. Det är jag glad för. Min uppfattning är att vi inte har investerat tillräckligt i välfärd. Vi kommer att behöva göra mer. Vi ser stora behov i välfärden som inte är tillgodosedda, inte minst i sjukvården men även i skolan, där vi behöver förstärka. Det finns många saker som håller mig vaken om nätterna och som är mycket svåra och utmanande för mig som arbetsmarknadsminister. Att man inte har tillräckligt många personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder är dock inte en av dem. Det som verkligen håller mig vaken är de stora utmaningar som finns med så många nyanlända på en gång som ska ut på arbetsmarknaden. Det är en väldigt stor utmaning, som vi har saknat fungerande system för att hjälpa nyanlända in på arbetsmarknaden. Det är en mycket stor utmaning. Den andra stora utmaningen är att vi har en så stark efterfrågan på arbetskraft att en majoritet av arbetsgivarna har svårt att hitta den personal de behöver. Jobb står tomma. Den vanligaste fråga som arbetsgivare tar upp med mig är vad regeringen kan göra för att utbilda folk till de lediga jobben. Där behöver vi också åstadkomma väldigt mycket mer. Jag förväntar mig att antalet statliga moderna beredskapsjobb ska öka. Jag står i nära kontakt med Arbetsförmedlingen. Svaret på frågan är naturligtvis att jag självklart är beredd att vidta åtgärder om det skulle behövas. Jag följer frågan nära. har signalerna varit att det bedöms vara på gång i bra takt. Vi har redan ganska många anställda. 31 (M): Inte heller jag ligger sömnlös för att vi inte har alldeles för många personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Jag försöker heller inte svartmåla, utan jag säger att det faktiskt går bra för på många områden, mycket tack vare högkonjunkturen. Allt som regeringen gör på alla områden är inte dåligt. Det skulle jag inte säga. Däremot blir jag orolig när vi kommer till jobbpolitiken, där jag tycker att väldigt mycket saknas. Jag tycker att det i många delar går i fel riktning. Och det som sjösätts, oavsett om jag sympatiserar med det eller ej, leder inte till leverans. Det som oroar mig i det läget är i mycket detsamma som oroar ministern. Det handlar om alla de människor som står långt från arbetsmarknaden och som hamnar allt längre från arbetsmarknaden. Givet det faktum att vi har tagit ett stort ansvar och att många nya människor har kommit till är risken att den utmaningen kommer att bli större allteftersom etableringstiden för de personerna löper ut, då vi vet att det tar att komma in på arbetsmarknaden. Därför är det viktigt att man lägger fram förslag som är jobbskapande. Politiken kan skapa förutsättningar, men de förutsättningarna skapas inte genom att man gör det dyrare att anställa, mindre attraktivt att jobba extra och mer riskfyllt att starta och driva företag. Det kräver en politik som prioriterar jobb och företagande, som gör det enklare att anställa, mindre riskfyllt och billigare. Det ska givetvis också vara möjligt att säkerställa att den som arbetar får behålla mer av det den tjänar i sin plånbok. De förslagen ser vi inte från regeringen. Vi har sett att regeringen själv i stort sett kommer fram till att regeringens budget kommer att leda till färre jobb. 32 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Jag konstaterar att och jag är överens om några saker. Vi är överens om att utmaningarna på arbetsmarknaden, där många nyanlända ska in, verkligen är stora och kommer att kräva fler insatser än vad vi har sett. Det kommer att vara en stor och svår uppgift. Jag är också glad över att vi är överens om att staten ska ta sitt ansvar när det gäller att anställa personer som står långt från arbetsmarknaden. Sedan gäller det vilken politik som är jobbskapande. Ska man fortsätta med nya stora skattesänkningar, som har föreslagit, eller ska man satsa på investeringar i utbildning? Där skiljer vi oss åt. Men det är väl så det ska vara i politiken. Olika alternativ ställs mot varandra. Överläggningen var härmed avslutad. § 5 Svar på interpellationerna 2016/17:481 och 491 om regeringens arbetslöshetsmål 33 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): har frågat mig om det är min ståndpunkt att det är möjligt för regeringen att uppnå målet om EU:s lägsta arbetslöshet. har frågat mig hur jag ser på att tappar mark jämfört med andra EU-länder när det gäller låg arbetslöshet, och om jag står fast vid att målet om att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet är realistiskt att nå. Regeringens mål, att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så att når lägst arbetslöshet i EU 2020, ligger fast. Ett sysselsättningspolitiskt ramverk med ett tydligt mål är en viktig del för att nå resultat. Målet tydliggör prioriteringarna och styr den ekonomiska politiken. Regeringen avser att återkomma till med ytterligare förslag som kan bidra till att sysselsättningen ökar och arbetslösheten minskar. Målet om lägst arbetslöshet i EU 2020 har tvivelsutan blivit svårare att nå sedan det först presenterades. Antalet asylsökande till ökade till historiskt höga nivåer. Denna utveckling medför självfallet utmaningar, då det tar tid för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. Och när arbetsmarknaden förändras måste åtgärder och insatser anpassas. Regeringen är nu mer än halvvägs in i mandatperioden och har kommit en bra bit på väg mot målet. Utvecklingen på arbetsmarknaden är stark. Arbetslösheten sjunker på högre nivåer. Sysselsättningen ökar i god takt, främst bland utrikes födda. Och sysselsättningsgraden är den högsta i EU. arbetar regeringen fortsatt för att än fler jobb ska skapas och för att nyanlända snabbt ska komma i arbete. Trots att målet har blivit svårare att nå föreligger ingen anledning att revidera det, oavsett utvecklingen bland övriga EU-länder. Jobben är fortfarande regeringens viktigaste fråga, med sikte på EU:s lägsta arbetslöshet 2020. 34 (M): Tack, ministern, för svaret! Jag säger hej till skolklassen, som sitter på läktaren, och till dem som eventuellt följer debatten hemma via dator. Vi har en interpellationsdebatt i om regeringens arbetslöshetsmål: att man ska nå lägsta arbetslöshet till 2020. Jag skulle säga, inte bara mot bakgrund av att det är en solig dag i utan också mot bakgrund av hur det ser ut i svensk ekonomi, att det finns ganska goda förutsättningar att komma närmare jobbmålet. Svensk ekonomi är nämligen stark. Under Alliansens tid vid makten lade man grunden för den goda utvecklingen i sysselsättningen och för skyddsvallarna mot krisen, som vi nu drar av. Med jobbskatteavdragen kom fler människor in i arbete, och arbetslösheten och jämviktsarbetslösheten sjönk. Det är bra, och det är viktigt. Jag tycker att det är välkommet att regeringen behåller jobbskatteavdragen. Men man ser också orosmoln när man tittar på ekonomin. Vi har en högkonjunktur – det är välkommet. Vi har en expansiv finanspolitik. Vi har en penningpolitik där spjällen är öppna, så att säga. Vi har minusränta i . Men när det gäller högkonjunkturen är det tydligt att det är en konjunktur, och den följer en cykel. Just nu är det goda tider, men vi har sämre tider framför oss. Regeringen har förändrat överskottsmålen och har inte byggt skyddsvallar inför den kris som vi vet kommer – vi är inte säkra på exakt när det sker. Finanspolitiken är väldigt expansiv, tyvärr inte för att man ska få fler människor i jobb utan snarare för att man ska stärka bidragssystemen. Dessutom fick vi en rapport från om att överskotten inte kommer att öka från 40 miljarder till 110 miljarder , så som räknar. Det kommer snarare att stagnera någonstans vid 35 miljarder, eftersom helt enkelt räknar fel. Penningpolitiken – detta kommer dessutom från och – är inte hållbar . Det finns goda skäl att under vissa perioder sänka räntan, men man kan inte ha minusränta för evigt. Det kommer att behöva vända. Jag ska nu gå över till ministerns svar, herr talman. Ministern säger fyra saker som jag tycker är värda att ta upp i debatten. Det första är: Regeringen avser att återkomma till med ytterligare förslag som kan bidra till att sysselsättningen ökar och arbetslösheten minskar. Men i konkret handling ser vi hur regeringen i någon mån försämrar för nystartsjobben. Det är den enda subventionerade anställning som vi vet fungerar – det är dokumenterat. Det andra är: Antalet asylsökande till ökade till historiskt höga nivåer. Denna utveckling medför självfallet utmaningar.