prot · H409132 · 2017-06-27 00:00:00 — Åt det andra hållet exporterar vi alltifrån ägg och potatissallad till 4G-antenner och trämassa. I den meningen är färjetrafiken verkligen vår landsväg. Det är bra att man som gotlänning har ett nedsatt pris för att ta sig över till fastlandet. Tillsammans med flyget till både och är färjetrafiken en viktig livlina för . Med ordinarie turer till både och och med försöksverksamhet till den här sommaren knyts ihop med övriga . När det gäller upphandlingen av färjetrafiken framgent märkte vi i den förra upphandlingen att det är viktigt att den inte präglas eller solkas ned av osäkerhet. För gotlänningar är detta fundamenta: Trafiken ska vara punktlig, snabb och till rimligt pris. Precis som statsrådet nämner i sitt interpellationssvar är rätt fokus hög kvalitet och kostnadseffektivitet. Det är bra när man får in fler anbud än ett. Får man bara in ett anbud blir det en monopolliknande ställning. Då är det svårt att uppskatta huruvida man betalar rätt pris eller inte. Det är alltid bra att staten gör en egen kalkyl för att undvika att subventionskostnaden skenar i väg. I den förra upphandlingen fanns det inte bara ett rederi. Det fanns ett rederi i slutet av upphandlingen. Men fanns det även ett annat, som föll lite på målsnöret när det hade för dålig uppbackning från sin bank i det land rederiet kom ifrån. Som jag förstår interpellationssvaret är det egentligen inget som är nytt. Staten ska räkna men inte överta driften av trafiken. Det är samma tonnageresonemang som man har haft även under alliansregeringen, business as usual. Min enda kontrollfråga är om det är korrekt uppfattat. 38 Statsrådet (S): Om man ska skriva en interpellation kan det ibland underlätta om man läser hela artikeln och inte bara rubriken. Jag har inte föreslagit att man ska bedriva trafiken i statlig regi. Det jag däremot har sagt är att när man står i en situation där man bara får in ett anbud faller själva poängen med att upphandla i konkurrens, det vill säga att det inte finns någon konkurrens. I ett sådant läge tycker jag att det är rimligt att man ser över om staten ska äga tonnaget och kunna handla upp trafiken med lägre trösklar för fler att lägga anbud. När interpellationen ställdes var det lätt att ställa sig frågan om tycker att det är viktigare att tonnaget ägs i privat regi än att man kan ha en både för skattebetalarna kostnadseffektiv och för gotlänningarna effektiv trafik mellan och fastlandet. Det var lite svårt att utläsa på vilket annat sätt kritiken skulle kunna tolkas. Det är rätt uppfattat att vi tycker att det är rimligt att vi ser över detta. Inför nästa skede, inför nästa upphandling, ska man ha gjort utredningen . Om man då kommer fram till att det är mer fördelaktigt både för skattebetalarna och för en god tillgänglighet för bör man gå vidare med ett sådant förslag, det vill säga att överväga att äga tonnaget i statlig regi. Det hoppas jag att vi kan vara överens om. 39 (M): Jag tackar statsrådet för det svaret och klargörandet. Det som rymmer sig bakom interpellationen är inte ett försök att kritisera regeringen. Det är snarare mitt sätt att försöka undvika osäkerhet i den kommande upphandlingen. Vi hade i den förra upphandlingen tusentals människor som demonstrerade på grund av missförstånd. Då tycker jag att det är viktigt att klargöra detta när det kommer ett utspel innan upphandlingen når vägs ände och att vi inte låter den solkas ned av osäkerhet även . I övrigt har jag fått svar på min interpellation. Jag kan överlämna tiden för mina kommande inlägg till övriga talare så att debatten flyter på lite enklare. Jag vill tacka för en bra debatt och ett klargörande och önskar statsrådet en trevlig sommar. Jag antar att det kommer att bli en del pressklipp om tågen och SJ. Däremellan rekommenderar jag hängmattan och en bra bok, kanske den senaste av som kom nu för . 40 Statsrådet (S): Det var en intressant interpellationsdebatt. Det kanske hade varit enklare att läsa artikeln. Då hade nog svaret framgått där. Men det är alltid trevligt att stå i och tala om Gotlandstrafik. Jag önskar även ledamoten en trevlig sommar med mycket tid i hängmattan. Tågen hoppas vi ska gå som på räls . Överläggningen var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2016/17:573 om gemensamma reselösningar i den svenska kollektivtrafiken 41 Statsrådet (S): Detta blir en ännu kortare interpellationsdebatt eftersom interpellanten inte är på plats. Jag ska dock läsa upp svaret. har frågat mig vad jag och regeringen avser att vidta för åtgärder för att resenärer i kollektivtrafiken ska få det enklare att planera och betala hela sin resa även om flera olika operatörer genomför olika delar av resan. Vidare har frågat mig hur jag avser att gå vidare med mitt löfte om att göra vad som krävs för att branschen ska arbeta för gemensamma biljett- och betallösningar samt gemensamma reseplanerare för resenärerna. har dessutom frågat mig om jag och regeringen avser att ta fasta på det förslag som anförs i interpellationen om att göra det obligatoriskt för alla kollektivtrafikoperatörer att visa konkurrenternas avgångar i sina respektive reseplanerare samt tillhandahålla biljettförsäljning för dessa avgångar. Som redan nämner i interpellationen diskuterade vi detta . Då nämnde jag den interna utredning som presenterades och konstaterade att det sker en utveckling med branschgemensamma initiativ och att det finns en etablerad oberoende försäljningskanal för kollektivtrafikresor – . Genom denna portal kan resenärer planera resor och köpa biljetter för kollektivtrafik i hela . Jag konstaterade även att det tar tid att ändra invanda mönster och att ett flertal resenärer fortfarande vänder sig till de redan tidigare välkända försäljningskanalerna. Regeringen har dock tagit ett flertal initiativ på området, varav flera inom regeringens samverkansprogram Nästa generations resor och transporter. Flera av initiativen syftar till att utveckla och modernisera kollektivtrafiken till det nya konceptet mobilitet som en tjänst, även kallat kombinerad mobilitet. En nationell färdplan för kombinerad mobilitet har tagits fram som syftar till att stödja framväxten av kombinerad mobilitet. Kopplat till färdplanen finns också ett projekt, finansierat av bland andra , för att koordinera, stimulera och övervaka förverkligandet av färdplanens första period . Ytterligare ett initiativ som initierats inom samverkansprogrammet handlar om mobilitet som en tjänst utanför storstäder och ansluter till det regeringsuppdrag om kollektivtrafik på landsbygd som ska återrapportera . beslutade om förordningen om tillhandahållande av EU-omfattande multimodala reseinformationstjänster. Detta innebär att all information kopplad till resor ska vara lättillgänglig för alla, både för resenärer och för tredjepartsutvecklare, . ligger i framkant och har redan mycket av informationen tillgänglig som öppna data. Dessutom sker en snabb teknikutveckling med mobiltelefonappar både för information och för köp. Även nya betalningslösningar som de svenska innovationerna Swish och Izettle förenklar köp och betalning av bland annat biljetter. Jag tycker att framtiden ser ljus ut och avser att följa frågan. Jag utesluter inte att vidta ytterligare åtgärder om frågan om boknings- och betalsystem kvarstår som ett hinder för resenärers val av kollektivtrafikutövare. Regeringen har just nu inte någon avsikt att göra det obligatoriskt för alla kollektivtrafikoperatörer att visa konkurrenternas avgångar i sina respektive reseplanerare eller att tillhandahålla biljettförsäljning för dessa avgångar. Då , som framställt interpellationen, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet förklarade andre vice talmannen överläggningen avslutad. § 16 Svar på interpellation 2016/17:562 om hepatit C och strategin mot hiv 42 Socialförsäkringsminister (S): har frågat mig: Vilka är skälen till att inte har någon nationell strategi mot hepatit C i enlighet med , och varför har inte riktlinjer som öppnar upp för behandling av alla patienter? Anser ministern att det inte finns något behov av en nationell strategi för eliminering av hepatit C? Vad avser ministern att göra för de stora grupper hepatit C-smittade som inte uppfyller kraven för att få behandling mot hepatit C? På vilket sätt anser ministern att smittspridningen ska hanteras om inga nationella riktlinjer och konkreta målsättningar finns framtagna? Ansvarsfördelningen mellan staten och landstingen är tydlig vad gäller hälso- och sjukvård. De prioriteringar som ska göras utifrån hälso- och sjukvårdslagen är huvudmännens ansvar. Detta är bakgrunden till att det finns få nationella strategier för att hantera enskilda sjukdomsdiagnoser. Regeringen har vidtagit åtgärder för att stödja landstingen i att minska förekomsten av hepatit C, bland annat genom att staten genom överenskommelsen om ersättning för läkemedelsförmåner bidrar med för hepatit C-läkemedel bara . Detta motsvarar av den beräknade kostnaden för dessa läkemedel. Även de lagändringar som har gjorts för att underlätta införandet av sprututbytesprogram förväntas ha stor betydelse för att minska förekomsten av hepatit C. Hepatit C är en av de utmaningar som landstingen har att hantera inom sitt ansvarsområde. Tillgången till de aktuella läkemedlen innebär en ny möjlighet att bemöta sjukdomen. Landstingen har tillskapat en modell för introduktion av nya läkemedel – ett så kallat nationellt ordnat införande. Syftet är att man ska åstadkomma en kostnadseffektiv och ändamålsenlig användning av nya läkemedel för alla patienter i hela landet. Tack vare denna samordnade och innovativa process lyckades bli det land i som var tidigast och mest omfattande i introduktionen av de nya läkemedlen. De nya medicinerna innebär att en tidigare kronisk sjukdom nu är möjlig att behandla så effektivt att man kan bli friskförklarad. 2 196 patienter har behandlats , och har 2 442 patienter behandlats. Det har kommit nya läkemedel som innebär att det nu finns fler alternativ att behandla med. Även behandlingstiden har kunnat kortas i vissa fall. Utvecklingen på läkemedelssidan bör leda till lägre kostnader för behandlingen, vilket kan medföra att det finns hälsoekonomiska vinster med att behandla fler grupper som är smittade av hepatit C. Landstingen har ett stort ansvar att ta till sig den kunskap som finns för att tillhandahålla en effektiv och jämlik vård. Hur landstingen ska agera kring smittsamma sjukdomar, till exempel hepatit C, styrs av smittskyddslagen och hälso- och sjukvårdslagen. Även ansvariga myndigheter ger ut vägledning som har betydelse för hur vården ska minska förekomsten av hepatit C. Det gäller till exempel , som har rekommendationer för läkemedelsbehandling, och , som ger ut information om hepatit C avseende förekomst och smittvägar. 43 (M): Tack för svaret, ! Jag ställde interpellationen på grund av att regeringen hade gett ett uppdrag till att se över den nationella strategin mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar, där bland annat hepatit C ingick. Uppdraget avrapporterades, och jag tyckte att den avrapportering som gjordes var undermålig. bär ungefär 40 000 svenskar på hepatit C. diagnostiseras ytterligare 2 000 svenskar. 2014 avled, enligt den senaste siffra jag har hittat, 180 svenskar till följd av sjukdomen. Man utvecklar bland annat skrumplever, leversvikt och levercancer om man går med sjukdomen utan att få behandling . I svaret lyfter fram att människor har behandlats i . 2015 var det 2 196 personer, och 2016 var det 2 442 personer, vilket är en ökning. Jag tycker att det är glädjande att man har gjort denna satsning från staten till landstingen där man subventionerar läkemedel. Det är fantastiskt! Man behöver dock inte vara matematiker för att inse att behandlingstakten måste ökas om sjukdomen ska kunna elimineras. De hälsoekonomiska vinster som ministern hänvisar till kommer inte att uppnås med den politik som förs . Dessutom har TLV beslutat att alla patientgrupper inte ska få tillgång till den nya, effektiva behandling som finns . Jag ska inte gå in på de olika fibrosstadierna, men alla kan alltså inte få tillgång till behandlingen. Det är fel. En annan sak som jag lyfte fram i min text när jag skrev interpellationen är att WHO antog en ny strategi som uppmanar regeringar världen över att arbeta fram nationella elimineringsstrategier för att bekämpa hepatit C. Det var något som stod bakom, och många länder i har tagit fram egna nationella strategier i linje med rekommendationerna från WHO – dock ej , och det har jag påpekat i flera skriftliga frågor, i interpellationen och även här i denna debatt. Det stämmer som ministern säger i sitt svar att det finns få nationella strategier för enskilda sjukdomsdiagnoser, men det finns sådana, och dessutom finns det rekommendationer som man bör följa – särskilt ett land som där man vill ha en jämlik hälso- och sjukvård. Jag står fast vid mina frågor: Vilka är skälen till att man inte har en sådan här nationell strategi mot hepatit C som går i linje med ? Och varför väljer och regeringen att inte öppna upp för behandling av samtliga patienter? 44 Socialförsäkringsminister (S): Tack, , för ditt mycket starka engagemang i en väldigt viktig fråga! Den är viktig inte minst för alla de som är drabbade. Ungefär 45 000 personer i lever med hepatit C. Som jag sa inledningsvis i mitt svar har vi ett annat sätt att hantera de här frågorna i . Den ordning vi har med våra landstings självständiga ansvar innebär, precis som jag sa, att vi har mycket få nationella strategier – därmed inte sagt att vi i inte har ett effektivt sätt att ta oss an frågan om hepatit C. Precis som påpekar är de nya läkemedel som har kommit helt revolutionerande och innebär ett fullständigt paradigmskifte när det gäller behandlingen av hepatit C. Det här innebär att man med behandling, som dessutom till skillnad mot tidigare medför relativt få biverkningar, kan bli helt friskförklarad. är det här inget vaccin, utan det är en behandling och innebär en risk för återsmitta om man inte arbetar med prevention och att minska riskbeteenden. Faktum är att vi från statligt håll via läkemedelssubventionen har lagt 2,5 miljarder sammanlagt på att subventionera dessa läkemedel mot hepatit C. Att säga att regeringen inte gör stora satsningar för att mota den här utvecklingen är alltså faktiskt direkt felaktigt. Dessutom måste man också lägga till att de beslut som är fattade om fler sprututbytesprogram också förväntas ha en stor betydelse, inte minst för att göra det som kanske är absolut viktigast, nämligen att motverka smittspridning bland personer med injektionsmissbruk. Det som är fördelen med de här nya läkemedlen och behandlingsmetoderna är att de också verkar korta behandlingstiderna väsentligt, vilket gör att man också kan se en hälsoekonomisk möjlighet att faktiskt kunna inkludera fler. När det gäller det ordnade införandet av de här nya läkemedlen var det från början en tidsbegränsad förmån. Du var lite försiktig med att använda dig av de orden, , men från början inkluderades bara F3- och F4-grupper. beviljas man förmånen permanent, och inkluderas också F2-grupper. Det är alltså fler som omfattas av möjligheten att få tillgång till den här behandlingen. Jag känner en oerhört stor respekt för landstingens självständiga ansvar i att göra de prioriteringar och bedömningar som de anser är lämpliga utifrån de förutsättningar som råder inom respektive landsting. Men man ska inte ta detta som intäkt för att den inte med full kraft är beredd att bidra till att fler ska omfattas av behandling med det här läkemedlet och till att vi ska bekämpa hepatit C på ett effektivt sätt. 45 (M): Jag hoppas att mitt tidigare inlägg inte tolkades som att regeringen inte gör någonting, för jag lyfte bland annat fram att regeringen stöder minskningen av hepatit C när det gäller ersättning för läkemedelsförmånerna och att man därmed bidrar. Det tycker jag är jättebra, men jag sa att regeringen inte gör tillräckligt, och det är en jättestor skillnad. Jag tycker att vi kan göra betydligt mer på området – därav mina skriftliga frågor tidigare och den här debatten . Det gäller även sprututbytesprogrammen och att man där kan göra betydligt mer. Låt mig säga att vi inte gör tillräckligt. Bland annat nämnde ministern själv de olika fibrosstadierna, och vi kan göra betydligt mer så att alla patientgrupper får tillgång till de här effektiva behandlingarna som ministern talar om. är det många som sprider sjukdomen och som inte nås av behandlingen. Där gör man alltså inte tillräckligt . De hälsoekonomiska vinsterna som jag nämnde uppnås inte på grund av att alla inte kan komma till rätt behandling. Det är skadligt för den enskilde som utvecklar till exempel skrumplever eller leversvikt. De som går med sjukdomen väldigt länge utvecklar ofta levercancer. 180 svenskar avled till följd av sjukdomen 2014. Man kan göra betydligt mer. I sprututbytesprogrammen tror jag definitivt att det går att göra mer när det gäller de olika patientkategorierna. Man kan förbättra screeningen, diagnosticeringen, behandlingen och så vidare. Definitivt kan man också samverka mer mellan infektionskliniker, psykiatrin, kriminalvården, sociala myndigheter och andra aktörer. Det kan optimeras och göras betydligt bättre. Jag besökte , som är betydligt mindre och har färre drabbade av hepatit C, , och där har man en helt annan samverkan och uppsökandeverksamhet. Man jobbar på ett annat sätt inom kriminalvården, psykiatrin och infektionskliniker för att behandla hepatit C vid bland annat LARO-enheter och sprututbyten. Mycket kan göras. Det viktiga är att en infektionsläkare finns med i de här sammanhangen för att uppnå den positiva effekten. Jag tycker att regeringen gör mycket när det gäller läkemedelssubventionerna, men jag tycker också att det bör öppnas upp för fler, att mer kan effektiviseras och att man kan samverka mer för att få större hälsoekonomiska vinster än . 46 Socialförsäkringsminister (S): Det är alltid otroligt intressant att ta del av andra goda exempel på hur man kan göra saker och ting ännu bättre. Det är också viktigt att säga från min sida att man självklart alltid kan utveckla ett arbete och förbättra det. När man sätter sig in i den här frågan, som jag har haft möjlighet att göra lite mer på djupet, är det oerhört glädjande att se den utveckling som har skett på läkemedelssidan. Det innebär att vi kommer att kunna se allt fler som till och med har ganska långt gången hepatit C som kommer att kunna behandlas och bli friskförklarade. Dessutom är det intressant att följa hur behandlingstiderna eventuellt kan kortas ned och vad detta kan ge för hälsoekonomiska effekter som gör att vi kan bredda de här behandlingarna till att omfatta ännu fler personer . Det är ingen tvekan om att det som ändå är absolut mest effektivt är att förebygga uppkomsten av hepatit C i så stor utsträckning som det över huvud taget är möjligt, varför insatser som syftar till att begränsa och förebygga smittspridning är A och O. Därför ska det också bli intressant att se vad möjligheten till fler sprututbyten och den ändrade lagstiftningen kommer att medföra för förbättringar för de här grupperna. Jag tänker också på det som du, , tog upp i ditt första inlägg, där du berörde det uppdrag som regeringen gav till och som presenterades . Det avsåg ju i första hand en uppdatering av den nationella strategin om hiv och aids men även att också andra blodsjukdomar ska uppmärksammas. Det är dock viktigt att påpeka att det var ett arbete med fokus främst på insatser mot hiv. Uppdateringen är nu ute på remiss, och eventuella synpunkter ska ha inkommit . Vi får naturligtvis följa de synpunkter som där har kommit in och göra en utvärdering av vad som eventuellt ytterligare behöver göras. Sedan handlar det om samverkan på olika sätt, vilket du också berörde i ditt inlägg, . I den process som kallas nationellt ordnat införande av nya läkemedel samarbetar nu samtliga landsting, ett flertal myndigheter och läkemedelsföretagen i en gemensam process för att vi ska få ett på alla sätt adekvat, bra och välavvägt införande av de nya läkemedlen. 47 (M): Låt mig kort säga något om den rapport som släppte. På flera ställen behandlar man i rapporten problematiken med hepatit C, men det föreslås nästan inga konkreta åtgärder för att bekämpa viruset, trots att hepatit C är sex gånger vanligare än hiv. När vi nu vet att det kan orsaka så stora kostnader både för den enskilde och för samhället tycker jag att det saknades viktiga analyser och förslag. WHO har ju kommit med rekommendationer om att man ska eliminera hepatit C, men det saknades en elimineringsplan. Jag tycker att det vore på sin plats att tog fram en nationell strategi mot hepatit C enligt de rekommendationerna. lämnar jag själva rapporten och går över till de nya läkemedlen. Jag tycker också att de nya läkemedlen är fantastiska, oavsett vilken sjukdom de gäller. De har lett till en förbättring när det gäller behandling och bieffekter, och de har betydligt bättre effekt. På kan man bli fri från hepatit C. Men det jag önskar är att man ska öppna detta för fler patienter, så att de kan få tillgång till denna effektiva behandling. Alltså: Det behövs en nationell strategi, och man behöver öppna läkemedelsbehandlingen för fler. 48 Socialförsäkringsminister (S): Tack, , för denna interpellationsdebatt! Det har varit intressant, och jag är inte främmande för att man ska arbeta för förbättring och utveckling. ser vi att det, inte minst på läkemedelssidan, sker en revolution just nu när det gäller hepatit C. Vi kan nu se till att på ett ansvarsfullt sätt införa dessa läkemedel på bred front i och ta detta steg för steg. Där har inte minst landstingen ett otroligt viktigt ansvar. Vi har också lagt fram en proposition till om ändrad lagstiftning och fler sprututbytesprogram. Vi får följa vad detta får för påverkan. Jag är också säker på att vi är helt överens om att det viktigaste är att förebygga uppkomsten på olika sätt – att jobba med prevention och minska smittspridningen, så att färre utsätts. Tack för en väldigt bra debatt! Jag tar till mig de synpunkter som har förts fram här och gläds åt att vi nu ser att det finns fler effektiva behandlingsmöjligheter för patienter med hepatit C. Överläggningen var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2016/17:466 vice talmannen meddelade att interpellation 2016/17:466 av (M) om lottning eller valfrihet i skolan hade återtagits och därför inte skulle besvaras. § 18 Svar på interpellation 2016/17:539 om avgiftsfri skola för alla 49 Utbildningsminister (MP): har frågat mig vad jag avser att göra för att se till att alla barn, oavsett storleken på föräldrarnas plånbok, ska kunna delta i samtliga aktiviteter som anordnas inom den svenska skolan. Principen om en avgiftsfri utbildning i och motsvarande skolformer inom det obligatoriska skolväsendet är en av hörnstenarna inom den svenska utbildningspolitiken. Rätten till en likvärdig utbildning av hög kvalitet får aldrig vara beroende av en enskild individs ekonomiska förutsättningar. I skollagen framgår att utbildningen ska vara avgiftsfri. Eleverna ska utan kostnad ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning samt erbjudas näringsriktiga skolmåltider. Det får dock i enstaka fall under ett läsår, i samband med skolresor och liknande aktiviteter, förekomma kostnader som ersätts av vårdnadshavare på frivillig väg. Sådana aktiviteter ska vara öppna för alla elever. Belopp som var för sig kan bedömas som obetydliga kan tillsammans strida mot bestämmelserna om en avgiftsfri skola. Om kostnaden är regelbundet återkommande kan den sammanlagt bli påfrestande för ett hushåll med svag ekonomi. Det krävs därför att skolan noga överväger när och hur ofta denna möjlighet ska utnyttjas. Skolinspektionen kan ingripa mot eventuella överträdelser inom ramen för sitt tillsynsansvar. 50 (V): Tack, utbildningsminister , för svaret på min interpellation!