prot · H40974 · 2017-02-24 00:00:00 — I den situation som vi befinner oss i vad gäller svensk skola och med de stora utmaningar som vi har – med kunskapsresultat som måste förbättras, med en segregation som tillåtits växa och med ökade klyftor och ökad ojämlikhet i svensk skola – måste vi använda varje krona som går till svensk skola till att förbättra kvaliteten i den. Det gör vi inte . läcker en del av pengarna ut, i värsta fall till skatteparadis. Detta är ingenting som vi kan försvara gentemot våra skattebetalare, som avstår från en del av sin inkomst för att finansiera bland annat svensk skola. Regeringen fokuserar på skolan, och vi kommer också att fokusera på äldreomsorgen och sjukvården. Målet för regeringen är inte att minska mångfalden eller att stänga ned vårdcentraler, sjukhus eller skolor. Målet är att vi ärligt och tydligt ska kunna garantera våra skattebetalare att vi har en effektiv resursanvändning i svensk offentlig välfärd och skola. Det är inte så att det saknas mångfald och valfrihet i andra europeiska länder som har krav på att resurserna ska komma brukarna till del. Andra länder har också system med valfrihet och mångfald för brukare, inte minst inom skolan. Men alla dessa länder ställer krav på att resurserna används i skolan. Det är bara vi som inte gör det, och detta är svensk naivitet som drabbar svenska skolbarn och som i slutändan kan komma att hota legitimiteten för vår finansiering av den gemensamma offentliga sektorn. 79 (M): Ministern säger att han är för valfrihet och att inga vårdcentraler eller skolor ska stängas. Men det är ju just det som blir konsekvensen om den här vinstbegränsningen tas upp. Detta hindrar nämligen privata alternativ – man kan inte driva ett företag som går med förlust. Man kan inte få lån. Man kan inte spara pengar till att göra investeringar. Man kan inte göra någonting. Valfrihet kräver mångfald. Om vi ska ha kvar valfriheten måste det finnas alternativ att välja bland. Det är också detta som är styrkan med valfrihet – man kan välja, men man kan också välja bort, vilket gör att kvaliteten blir bättre. finns 4 000 friskolor. 340 000 elever går i dessa skolor. De har 60 000 medarbetare. Minst 1 miljon föräldrar och far- och morföräldrar tillhör de här eleverna. I vårdsektorn finns 12 000 privata företag, och det görs 23 miljoner läkarbesök hos dessa företag. 41 000 personer har privat hemtjänst. 17 000 personer har valt privat äldreboende. Vad är det för fel på dessa val? Som jag ser det är det Socialdemokraterna som just nu är det största hotet mot välfärden. Jag önskar att ministern skulle använda sitt sista inlägg till att tala om för människor runt om i varför man vill lägga ned elevers skolor. Varför har de gjort ett felaktigt val? Tala om det för alla! Tala om det för dem som har valt vårdcentral eller privat sjukvård! Vad är det för fel? Vad har de gjort för fel? 80 Statsrådet (S): Det är inte människor som har valt olika aktörer som har gjort fel – det är vi politiker som har gjort fel, eftersom vi inte kan garantera att de resurser som går till skolan används i skolan. Detta är vårt ansvar, inte medborgarnas. Medborgarna är väldigt tydliga – de vill ha valfrihet och mångfald, och de vill att pengarna ska användas i verksamheten. De är väldigt kritiska till vinster i välfärden. Detta är budskapet från medborgarna. Det är vi som inte har levererat. måste vi leverera. Om vi vill säkerställa att kvaliteten är hög i svensk skola måste vi ha regler som garanterar en god resursanvändning. Jag hör på att det finns ett mycket ideologiskt perspektiv på denna fråga hos delar av Moderata samlingspartiet. Problemet är att ideologiska skygglappar har begränsat denna kammares möjligheter att lösa de här frågorna. Vi kan lösa detta – vi kan ha både mångfald och valfrihet som vi har regler som säkerställer god kvalitet. Vi kan förebygga JB-konkurser. Vi kunde ha gjort det. De elever som stod där utanför skoldörren och som inte kom in i sin skola på grund av konkursen, som föregicks av stora vinstutdelningar, fick betala ett ganska högt pris för denna kammares ovilja att lösa frågan om vinster i svensk skola och välfärd. Från regeringens sida kan jag garantera att vi kommer att göra allt vi kan för att bidra till att hitta konstruktiva, pragmatiska lösningar. Målet är att skattebetalarnas pengar ska komma välfärden och skolans brukare till del. De ska användas där, i verksamheten. Det är först då vi kan försvara mångfald och en riktig valfrihet för brukarna. Överläggningen var härmed avslutad. § 19 Svar på interpellation 2016/17:293 om olycksstatistik i trafiken 81 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att antalet döda i trafiken inte ska fortsätta att stiga, utan tvärtom minska, och om jag kan redogöra för hur mycket nya pengar som regeringen satsar på att förebygga olyckor i trafiken. Det är olyckligt att fler har omkommit i vägtrafiken jämfört med . Det korrekta antalet omkomna är dock 263 personer för och 259 personer för . Regeringen har höga ambitioner på trafiksäkerhetsområdet och har initierat en nystart för nollvisionen. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder inom trafiksäkerhetsområdet. har regeringen beslutat om tre uppdrag till myndigheterna med bäring på trafiksäkerhet. har fått i uppdrag att övergripande leda samverkan inom vägtrafiksäkerheten. Regeringen har också beslutat om två uppdrag till Trafikanalys, där det ena syftar till att föreslå nya etappmål för trafiksäkerheten efter 2020 och det andra till att utreda sänkt bashastighet i tätort. Det sistnämnda är ett led i trafiksäkerhetsarbetet som innebär en ökad säkerhet och trygghet främst för fotgängare och cyklister i trafiken. Konsekvenserna av sänkt bashastighet i tätort, och alternativ till detta, ska utvärderas i relation till de transportpolitiska målen som helhet. Ökad digitalisering, uppkoppling och automatisering av transportsystemet kommer att påverka såväl resmönster som transporter. Regeringen jobbar på flera fronter, både nationellt och internationellt, för att främja innovationer, bland annat när det gäller att underlätta försök med och implementering av uppkopplade, samverkande och automatiserade fordon. Införandet av avancerade förarstödsystem och uppkopplade och självkörande fordon har även fortsättningsvis potentialen att ge betydande trafiksäkerhetsvinster. Regeringen jobbar även med stärkt regelefterlevnad och bättre sociala villkor inom yrkestrafiken i syfte att bland annat bidra till en ökad trafiksäkerhet på de svenska vägarna. Efter beslut om fastställelse av ekonomiska ramar i enlighet med regeringens infrastrukturproposition fortsätter nu arbetet med åtgärdsplanering, som ska leda fram till en ny nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet 2018–2029. I åtgärdsplaneringen identifieras de objekt som ska prioriteras, bland annat för att höja trafiksäkerheten. Regeringen avser att i samband med det fortsatta arbetet med planen återkomma i frågan om satsningar för trafiksäkerhet. 82 (M): Jag vill tacka ministern för svaret. Det är glädjande att regeringen vill prioritera trafiksäkerheten. Det känns jättebra. Jag och ministern kan väl vara överens om att det är en av de frågor där partiernas åsikter inte har skilt sig åt. Det har funnits höga ambitioner, oaktat vem som sitter i regeringsställning. Det här är en av de frågor som jag är mycket stolt över från de åtta åren med alliansregeringen. Då skedde det många bra saker på området. Jag ska vara uppriktig och säga att vi övertog ett område där redan var bäst i världen. Den tidigare socialdemokratiska regeringen hade alltså gjort ett mycket gott jobb på området. hade kanske bäst trafiksäkerhet i världen redan när vi påbörjade vårt arbete. Men från att vara i princip världsbäst lyckades vi under alliansregeringens år näst intill halvera antalet döda i trafiken i . Det är jag väldigt stolt över. Det innebär nämligen att färre människor förlorade sitt liv i trafiken; fler människor fick leva klart sitt liv. Det tycker jag att vi gemensamt ska vara stolta över. Mycket av det arbete som skedde handlade om mötesseparering, det som ofta kallas två-plus-ett-vägar. Med hjälp av mitträcken ser man till att det inte blir frontalkollisioner. Det handlade också om förlåtande vägkanter, det vill säga att det inte ska finnas någon sten, något träd eller annat som är i vägen ifall någon kör av vägen. Det handlar om att i så stor utsträckning som möjligt bygga säker infrastruktur. När människor begår fel ska det inte resultera i att man omkommer. Det har varit ett mycket framgångsrikt arbete. Det har sparat många liv. Det är dock fortfarande alldeles för många unga och oskyddade trafikanter som mister sitt liv. Det är oacceptabelt. Jag är övertygad om att ministern och jag har samma uppfattning. Det krävs många typer av åtgärder för att komma till rätta med det. Jag tror att inte minst sänkt bashastighet inne i städer, som ministern själv lyfter upp, är någonting som alla partier bör titta på. Det är helt oacceptabelt att skolbarn ska mista livet på väg till och från skolan därför att vuxna människor i bilar har alldeles för bråttom, kör alldeles för fort och tar alldeles för lite hänsyn till dem som inte har något skydd alls när de råkar ut för dessa bilar. Barn ska inte dö. Det är den grundförutsättningen vi bör jobba utifrån. Jag tror som sagt på bred politisk enighet i de här frågorna. Det är bra om vi försöker vara överens. Låt mig lyfta fram ett område som jag är lite orolig över. Den här regeringen har dragit ned på vägunderhållet. Det har blivit mindre pengar till vägunderhåll jämfört med den nivå som alliansregeringen hade. Trots att man återställer en del av det blir det totalt sett mindre pengar till vägområdet när det gäller vägunderhåll – som jag har förstått det utifrån budgetförslaget. Det är lite olyckligt. Det är nämligen en del i trafiksäkerhetsarbetet. Jag håller som sagt med om mycket av det som ministern tog upp i sitt första inlägg. Men min fråga kvarstår, fru ålderspresident. Goda intentioner är vi överens om. Det levererade ministern på ett bra sätt. Och jag håller med om mycket av det som ministern sa. Men hur mycket mer pengar vill den här regeringen anslå till just trafiksäkerhetsarbetet? Då menar jag reda pengar, det som gör att vi kan bygga om infrastruktur. 83 Statsrådet (S): Jag håller med om att det är en stor styrka att det finns bred politisk samsyn om vikten av att ha ett effektivt trafiksäkerhetsarbete. Det är också en styrka att det finns bred politisk samsyn om det högt uppsatta målet att noll människor ska mista livet eller skadas allvarligt i trafiken i . Jag tror att det också finns en ganska bred samsyn om de principer som ligger bakom nollvisionen. Det är till att börja med en närmast moralisk grundsyn, det vill säga att man inte enbart tittar på den enskilde förarens ansvar. Det är ett brett ansvar där vi som infrastrukturförvaltare, trafikplanerare, stadsplanerare, fordonstillverkare, regelgivare etcetera har ett gemensamt ansvar. Den modellen har också visat sig vara framgångsrik. Till detta kan fogas att vi bland annat därför inte har avsatt specifika medel för trafiksäkerhetsåtgärder, utan det har varit en del av det ordinarie planeringsarbetet. Trafiksäkerhet finns med som ett av de mål som hela transportpolitiken vilar på. Det innebär att trafiksäkerheten väger tungt i det ordinarie arbetet när man prioriterar mellan olika åtgärder. Jag tror att det har varit en framgångsfaktor och tycker att det ska fortsätta vara på det sättet. Det är inte jättespännande att grotta ned sig i statistik, men det kan vara bra att se det här diagrammet som jag visar för kammarens ledamöter. Det skedde tyvärr inte något dramatiskt , som säger i interpellationen. Det som har hänt är att vi från en väldigt låg notering 2010 har haft en liten ökning; sedan har minskningen av dödsfall i trafiken planat ut. Det kan säkert finnas många förklaringar till detta. Därför tog regeringen beslut om att göra en så kallad nystart för nollvisionen. Det är antog nollvisionen. Om man har arbetat så länge med ett område och varit så framgångsrika som har varit finns det alltid en risk att man lutar sig tillbaka lite grann. Vi har sett att den positiva utvecklingen har planat ut under en rad år. Därför tror vi att det är dags för ett omtag, för att se vilka åtgärder som har effekt och vad vi eventuellt har missat. Vi har redan identifierat oskyddade trafikanter som en grupp som behöver ökad uppmärksamhet, vilket jag också nämnde i mitt svar. I är trafikanter duktiga på att använda bilbälte, och det finns en stark kultur som innebär att man inte dricker alkohol om man ska köra bil. Men utifrån statistiken kan vi se att alkohol ändå är inblandat i en stor andel av de väldigt allvarliga olyckor som inträffar. Det är alltså ytterligare ett fokusområde. Just genom att ge ett tydligare övergripande ansvar tror vi att man kan nå längre när det gäller att identifiera rätt åtgärder för det fortsatta arbetet. 84 (M): Jag kan bara hålla med ministern om att det är en styrka att ha ganska många gemensamma uppfattningar på ett sådant här område. Det gör också att man orkar hålla i . Sedan utesluter jag inte att man ibland behöver rycka tag i sig själv och titta på vad man kan göra bättre och så vidare. Det är självklart. Statistik kan användas för att visa hur saker förändras mellan enskilda år. Det var egentligen inte min grundtanke, fru ålderspresident. Jag tycker att man ska vara försiktig med statistiken på det här området. Just eftersom vi har så låga dödstal kan ganska få enskilda händelser påverka statistiken i stor utsträckning. Det blir inte alltid rättvisande. Därför är det betydligt bättre att använda löpande femårsstatistik, som jag vet att man använder inom forskningen. Jag ville absolut inte använda statistiken för att framhäva att det skulle ha hänt någonting väldigt negativt. Förhoppningsvis är det enskilda avvikelser. Det som vi ser och som ministern lyfter fram är att detta planar ut. När man bryter ned statistiken visar det sig att just unga oskyddade trafikanter är en grupp där vi inte är nöjda med att utvecklingen går som den gör. Det finns alltså delar i helheten som man bör titta på. En del kostar inga pengar alls eller väldigt lite. Det gäller att se över bashastigheter och annat inne i städer som jag tror kan vara en framkomlig väg. Det är inte jättedyrt. Återigen: Man behöver göra många saker för att lösa dessa frågor. Det som är kvar är problemet – det var också det som jag tog upp – att om man minskar ned på vägunderhållet och inte fortsätter att tillföra resurser till det området ger det mindre förutsättningar för säkerhetsarbetet kring bilvägarna. Det tycker jag är lite synd. Om jag förstår ministern rätt kommer jag inte att få något svar, utan det är mer en allmän diskussion. Jag skulle vilja se att man både återställde och satsade ytterligare pengar på vägunderhållet. Det är en del i den stora helheten. 85 Statsrådet (S): Jag tror att egentligen är väl medveten om att den neddragning som det hänvisades till här var en tillfällig åtgärd då statens finanser var väldigt hårt ansträngda av annat som inträffade i . För att kunna hantera ett utgiftstak var vi tvungna att se över utgifterna på en rad områden där det skulle göra så liten skada som möjligt. Det handlade om 500 miljoner av en årsbudget på totalt 12−13 miljarder. I den infrastrukturproposition som fattade beslut om ingår också en ökning av anslagen till vägunderhåll . Man ska nog också vara noga med att inte dra alltför förhastade slutsatser. Ska man dra den typen av slutsatser som nu gör bör man ha på fötterna, det vill säga kunna visa att ett antal av de inträffade olyckorna har med bristande vägunderhåll att göra. Det är också en del av nollvisionsarbetet, att inte göra det som man tror fungerar utan säkerställa att vi har ordentliga data, följer upp de olyckor som inträffar, får en bättre bild av i vilken situation som detta inträffar och vad det är som orsakar svåra krockskador. Utifrån detta ska man vidta åtgärder så att pengarna används på det absolut mest effektiva sättet. Regeringen har också gett i uppdrag att förbereda för införandet av alkobommar i svenska hamnar. Av den försöksverksamhet som har genomförts har vi sett att alkobommar har en positiv, och inte minst en preventiv, effekt. När man har haft alkobommar är det fler förare som har valt att inte chansa och ta en öl på överfarten ifall att alkobommen är i bruk när man kommer över på andra sidan. Det arbetet har vi för avsikt att fortsätta med. har, som sagt, fått i uppdrag att ha den mera övergripande samordningsfunktionen. När vi har kommit så långt som vi har gjort i finns det inte så många lågt hängande frukter kvar, för dem har vi plockat för länge sedan. Det innebär att för varje steg som vi ska ta blir det lite svårare att identifiera rätt åtgärder. Därför är det oerhört viktigt att man gör analyser av enskilda olyckstillfällen och sådant. Ett av de strategiska samverkansprogrammen som regeringen har tillsatt om morgondagens resor och transporter handlar om hur man ska få bättre resvaneundersökningar och använda big data. Det kommer också att vara ett viktigt verktyg för att identifiera ytterligare åtgärder för att öka trafiksäkerheten, när man förhoppningsvis får en bättre bild av hur människor rör sig, under vilka tider och med vilka trafikslag och så vidare. Sammantaget vill jag nog ändå påstå att det pågår mycket på det här området, och regeringen har fortsatt ett starkt fokus. Vi har som vår absoluta målsättning att vi ska nå till zero, det vill säga till noll dödade och allvarligt trafikskadade i . 86 (M): Jag är mycket väl medveten om att det var en tillfällig åtgärd som gjorde att regeringen sparade in på vägunderhållet. Det jag menar är att man skulle kunna lyfta tillbaka de pengarna eller åtminstone se till att det inte blir mindre pengar än vad det var tänkt från början. Dessutom tycker jag att man borde förstärka området ytterligare, inte minst utifrån det som självt lyfter fram, det vill säga att vägarna är ordentligt eftersatta. Vägunderhållet är mycket eftersatt, och vi behöver stärka upp det området betydligt. Jag vill göra det tydligt för den som lyssnar på debatten och för ministern att jag absolut inte har kopplat dödsfall i trafiken till regeringens besparingar på vägunderhåll. Det jag konstaterade var att med tanke på den goda nivå som vi befinner oss på – regeringen gör väldigt mycket som är bra i dessa frågor – är det klart att man inte får halka efter på det som vi redan har uppnått. Om vi spar pengar på vägunderhåll kommer det långsiktigt att påverka trafiksäkerhetsarbetet. Jag gjorde alltså inte några sådana kopplingar. Det vore väldigt olyckligt om någon hade tolkat det på det sättet. Mycket av det som är trafiksäkerhetshöjande åtgärder kostar pengar – inte allt, men mycket. Jag håller med ministern om att vid varje steg vi tar framåt blir det svårare. Vi har tack också lov nått den nivå där väldigt få människor mister sina liv, men det är många saker som vi behöver titta på. Det sker hjärtinfarkter i trafiken, som ibland är svåra att identifiera, och det sker mycket annat. När vi befinner oss på den här nivån är varje steg mycket svårt. Därför är det bra att vi diskuterar, debatterar och försöker att hitta bra vägar framåt. 87 Statsrådet (S): Avslutningsvis vill jag lyfta fram några frågor som vi behöver fundera mer på. I det hittillsvarande arbetet har det varit ett väldigt starkt fokus på biltrafik och vägtrafik. För att nå nästa steg bör vi fokusera – som jag redan har nämnt och som vi har varit överens om – på oskyddade trafikanter i andra typer av trafikmiljöer. Detta kommer att kräva en ökad uppmärksamhet. finns det också ett ökande problem i järnvägstrafiken. Till numerären är det ganska få personer, men rapporterar om ett ökat spårspring, det vill säga att människor uppehåller sig på och vid järnvägsspår utan att ha något skäl till det. Man tar naturligtvis en enorm risk när man rastar hunden på banvallen eller leker i sådana områden. Där behövs det en ökad insikt och upplysning om att det är livsfarligt. Annars riskerar vi att få en ytterligare ökning. Det sker också saker i beteende och risksituationer som man behöver ta hänsyn till i det fortsatta trafiksäkerhetsarbetet. Men jag gläder mig åt att det här är en fråga som engagerar över partigränserna. Jag är övertygad om att vi även framöver kommer att kunna ha ett starkt fokus på trafiksäkerhetsfrågor och en bred samsyn om detta i riksdag. Överläggningen var härmed avslutad. § 20 Svar på interpellationerna 2016/17:297 och 305 om Västra länken i 88 Statsrådet (S): har i en interpellation frågat mig om Västra länken kommer att vara med i den nationella infrastrukturplanen och i en annan interpellation när jag avser att bygget av Västra länken i ska påbörjas. Eftersom båda interpellationerna handlar om Västra länken i väljer jag att besvara dem i ett sammanhang. Först och främst vill jag lyfta fram två felaktigheter i interpellationer – både att nationella infrastrukturplanen skulle vara försenad och att regeringen gett om att ompröva 20 redan beslutade infrastrukturprojekt är påståenden som inte stämmer. Arbetet med att ta fram en ny nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet fortskrider, och regeringen beräknar att fastställa planen , helt enligt plan. Vid interpellationsdebatten om uppdrag att ta fram inriktningsunderlag till infrastrukturplaneringen var jag också tydlig med att regeringen inte gett något direktiv om att ompröva enskilda objekt. Det namngivna objektet E4/E12 består av tre delar: Östra länken, och Västra länken och ingår i nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden 2014−2025. Östra länken och är redan färdigbyggda och öppnade för trafik. Västra länken är den tredje och sista etappen. fattade beslut om att fastställa vägplanen för etappen Västra länken. beslut kan överklagas till regeringen. En av förutsättningarna för att vägen får börja byggas är att vägplanen har vunnit laga kraft. 89 (M): Tack, ministern, för svaret! Min förhoppning är att vi kan göra detta till dagens kortaste debatt. bereder just nu den nationella infrastrukturplanen. Sedan ska den fastställas av regeringen. Jag har egentligen bara en enda fråga: Kan ministern nu garantera – det har hon inte tidigare kunnat – att Västra länken ska byggas och inte plockas bort ur den nationella planen? Det här blir dagens kortaste debatt om ministern bara svarar ja och att hon kan garantera att Västra länken i inte kommer att plockas bort från den nationella planen utan kommer att finnas med när regeringen fastställer den. 90 Statsrådet (S): Västra länken är ett pågående projekt i den innevarande nationella planen. Men precis som jag har sagt, och kommer att säga vid, gissar jag, åtskilliga ytterligare tillfällen framigenom, föregriper jag inte det beslut som ska fattas om vilka objekt som ska finnas med i nästa nationella plan. Svar på det får och alla andra vänta på . För Västra länken finns nu en vägplan. Den har blivit överklagad, vilket har räknat med. Jag räknar med att processen fortgår precis som planerat. 91 (M): Skälet till att jag ställer frågan är att den har diskuterats och debatterats inte minst lokalt i . Det är inte konstigt eftersom detta är den sista pusselbiten för att få en fungerande ringled kring ett snabbt växande . Jag såg i den senaste statistiken över befolkningstillväxten att till och med växer snabbare än . Vi har en mycket snabb tillväxt, och vi behöver få detta på plats för att få fungerande trafikflöden. Jag har förstått av kommunalrådet i , , som är socialdemokrat och partikollega till ministern, att detta nu är klart och att det inte finns några hot, utan Västra länken kommer att finnas med i den nationella planen. Lokalmedierna har intervjuat ministern och när jag har läst vad tidningarna skriver är det ungefär samma sak jag har kunnat utläsa: Det här är säkert.