prot · H40991 · 2017-04-04 00:00:00 — Alla människor har samma chans att utvecklas i ; det är vår grund. Vi har också ett sådant system. Men tyvärr – och hamnar vi i någon sorts allmänpolitisk debatt – gäller det inte alla i . Vi kunde se på nyheterna i går att kvinnor blir trakasserade i våra förorter och att det sker en uppdelning så att de inte får sitta bredvid pojkar i bussen. Det är ett stort problem, och det ser jag som den stora utmaningen när det gäller jämställdheten. Socialdemokraterna ska ha all ära för att de försöker kvotera in kvinnor i börsbolagens styrelser, men det gäller bara ett fåtal kvinnor. Satsa i stället krutet på de kvinnor som är förtryckta, inte får gifta sig med vem de vill, inte får leka med vem de vill och inte får bli vem de vill! Det är där vi har de stora jämställdhetsproblemen i , och jag tror inte att en jämställdhetsmyndighet kan göra något åt det. Det handlar om helt andra satsningar, och det är där vi måste lägga in kraften. Annars får vi ett delat samhälle, och det är inte ett bra samhälle. I ska alla kunna bli precis vad de vill. På den punkten är vi faktiskt mycket bättre än många andra länder, eftersom vi har betald utbildning och sjyst välfärd som alla kan ta del av och bli precis vad de vill. Jag blir nästan irriterad över att Socialdemokraterna försöker fokusera på en jämställdhetsmyndighet när man i själva verket skulle kunna ha den fasta struktur man efterlyser just på . Det hade varit mycket bättre. Då hade man haft kvar de myndigheter som finns i och och även i , även om frågan jag ställt inte gäller , och dessutom uppdrag. Man hade kunnat samla detta på jämställdhetsenhet, och det hade varit mycket bättre än att slå sönder verksamheter och se till att människor inte flyttar med till . Det är inget fel på , herr talman, men om man inte bor där från början utan har sitt liv någon annanstans är det ganska svårt att flytta dit. Hur kan regeringen garantera att kompetens inte försvinner i samband med denna flytt? Förväntar sig regeringen att folk från , och ska flytta med? Jag tror inte det. Men har ju egentligen inget att säga till om i denna fråga. Regeringen har all makt i världen att inrätta en ny myndighet utan att kan förbjuda det, men det kommer som sagt inte att förbättra för de utsatta kvinnorna som behöver hjälp . Jag tänker främst på den nationella stödlinjen för kvinnor. Som den är inrättad , i samarbete med sjukvården, har vi en helt annan sekretess än om den skulle ligga hos en myndighet. Därför är det så viktigt att stödlinjen får vara kvar i . Statskontorets rapport som kom visar att denna verksamhet har fungerat väl, och slutsatsen är att nuvarande organisation och ansvarsfördelning bör behållas. Visserligen fanns det överlappningar mellan myndigheterna, men det beror i första hand på samordningen på , herr talman, och inte på de myndigheter som arbetar för kvinnors bästa. Där har vi orsaken till problemet, och jag menar därför att det hade varit mycket bättre att samordna detta övergripande arbete på jämställdhetsenhet. 13 (M): höll ett väldigt bra anförande, som handlade om att vi ska ha mer jämställda villkor. Hon tog upp löner och många olika frågor där det egentligen råder bred politisk enighet om sakfrågan. Vad denna interpellationsdebatt handlar om är ju hur detta ska lösas. Om det vore så enkelt, herr talman, att man kunde lösa samhällsproblem genom att skapa myndigheter hade vi nog löst de flesta samhällsproblem i . Det är väl få länder som har så många myndigheter per capita som . Argumentationen går inte heller ihop när man nu berömmer de verksamheter som jobbar med dessa frågor . Ingen här i kammaren har riktat någon som helst kritik mot vare sig , eller någon av de befintliga verksamheterna. Tvärtom lyfts det fram att verksamheten fungerar bra. Då blir det ännu mer svårförståeligt, herr talman, varför man ska slå sönder en väl fungerande struktur och en väl fungerande befintlig verksamhet för att skapa oro genom att bilda en ny myndighet. Det man riskerar är naturligtvis att tappa tempo. Det är klart att vi inte kommer att kunna prata bort dessa problem. Vi ser , oavsett om det är på TV4-nyheterna , i eller i andra medier, att det krävs insatser här och . Jag skulle önska att statsrådet lade sin tid och kraft på att försöka lösa de problem som finns och inte på att skapa andra problem genom att slå sönder en väl fungerande verksamhet, skapa nya myndigheter, skapa oro hos personalen och inte minst, som har sagt i debatten , förlora kompetens om de duktiga medarbetarna inte flyttar med till . 14 (S): Jag tycker att den debatt vi har är lite märklig. Det framställs nu som att det enda viktiga är hedersrelaterat våld. Jag tycker att det är jätteviktigt, och det gör regeringen också. Regeringen har förstärkt arbetet mot hedersrelaterat våld och har också släppt en ny utredning som handlar om att skärpa reglerna för att komma åt detta. Här finns alltså ingen konflikt. Men jämställdheten är väl bredare än så? Det är inte bara detta som är ett problem även om det är ett stort problem. Jag räknade upp några problem tidigare. Man kan på område efter område i samhället se att det finns en strukturell ojämställdhet, som drabbar kvinnor väldigt hårt. Det handlar mycket om pengar. Vi har många med dåliga inkomster : ensamstående föräldrar med överrepresentation av ensamstående mammor, som har väldigt dålig ekonomi, och ensamstående pensionärer, även där med överrepresentation av kvinnor. Vi har alltså en kvinnofattigdom i som handlar om ojämställdhet. Det tycker jag är ett väldigt viktigt problem att ta tag i, och det betyder inte att man jobbar mindre mot hedersrelaterat våld; det ska vi självklart också göra. Våldet mot kvinnor och flickor – fysiskt, verbalt, sexuellt och ekonomiskt våld – drabbar självklart flickor som utsätts för hedersförtryck, men det drabbar också kvinnor och flickor i hela samhället. Vi kan inte göra det så enkelt att vi tror att problemet bara gäller en liten grupp, utan vi måste ta ett mycket bredare grepp. När det gäller arbetsmiljö, kvinnors arbetsvillkor och kvinnor i ledande positioner kan vi se att det har hänt mycket men också återstår väldigt mycket – i arbetslivet, inom politiken och på andra områden. Det är därför väldigt märkligt att man nu säger att det bara handlar om våld och hedersrelaterat våld. Den här myndigheten kommer att förstärka arbetet brett. Det borde alla som tycker att dessa frågor är viktiga välkomna. 15 (S): Det är ganska intressant att höra hur moderater står och raljerar över ett strukturerat myndighetsarbete. Jag tycker att det är jätteviktigt. Jag kommer ihåg att regeringen –2010 satsade enorma summor pengar på jämställdhetsarbetet och sedan fick lämna tillbaka nästan alltihop till därför att man inte hade någon plan. Att ösa pengar och inte ha något strukturerat arbete är negativt. Det finns också en poäng, tycker jag, i det statsrådet nu säger angående historia. Ni har aldrig innehaft posten som jämställdhetsminister, och det säger något om ert arbete. Det har varit antingen liberaler eller socialdemokrater som har haft den posten. Ni införde vårdnadsbidrag, något som verkligen motverkar jämställdhet. En fråga som både interpellanten och har lyft är strukturellt hedersförtryck, som vi kan se uttryck för på en del religiösa friskolor. Det visas , eller om det var , i Kalla fakta. Min fråga till jämställdhetsivrarna, som interpellanten påstår sig tillhöra, är: Är ni beredda att förbjuda religiösa friskolor som motverkar jämställdhet? Jag är beredd att göra det. Är ni beredda att göra det? 16 Statsrådet (S): Tack till mina meddebattörer för inläggen! Jag vill börja med att säga att detta med att skolflickor sitter längst bak i bussen och pojkar längst fram och så vidare är vansinne. Det finns inget annat ord för det. Hela mitt vuxna liv har jag jobbat med jämställdhetsfrågor. Det är inte för att flickor ska sitta längst bak i bussen. Tvärtom har jag ägnat mig åt att driva och att, när jag har kunnat, ta politiska beslut som leder till jämställdhet. Vad vi gör när det gäller hedersrelaterat våld är en lång lista. Tiden räcker inte till att prata om den. Men när jag har diskuterat de här frågorna – vilket jag har gjort väldigt ofta, nästan – med organisationer som jobbar med hedersrelaterat våld, har jag, efter att ha lyssnat på dem och för att jag själv tycker att det är vettigt, tillsatt en utredning om att se över stöd till religiösa samfund och kartlagt det hedersrelaterade våldet, för det har förändrats sedan den senaste kartläggningen gjordes 2009. Utbildningsministern har både och sagt att han ska se över regelverken när det gäller religiösa friskolor. Vi har tillsatt en utredning om barnäktenskap. I den utredningen ska man också se över hur heder skulle kunna bli grund för straffskärpning. Vi har också avsatt mer medel till , ytterligare 150 miljoner. Det står kommunerna fritt att använda dessa medel till exempel i de områden där det behövs förstärkning. Detta är kanske ett bra område för det. Vi ser över sexualundervisningen: Hur kan vi säkerställa att man får ut budskap och kunskap om jämställdhet, inklusive hedersrelaterat våld, när det gäller sexualundervisning? Vi kommer också att lansera en utbildning i jämställdhet genom ungdomsmottagningarna som särskilt riktar sig till nyanlända och ensamkommande. Det finns mycket mer som vi gör. Jag tycker att detta är en otroligt viktig fråga, av de skäl som jag har redogjort för. håller jag verkligen med om att jämställdhetsarbetet omfattar alla. Vi har inte jämställdhet i , vare sig för majoritetsbefolkningen eller för andra. Vi har fortfarande löneskillnader. Vi har skillnader i makt och inflytande. Vi har skillnader när det gäller det obetalda arbetet, och det finns fortfarande våld mot kvinnor som utförs av män. Min frustration – irritation, säger , men faktum är att jag blir ganska inspirerad av den här debatten – är faktiskt att den förra regeringen använde till jämställdhetsarbete som inte fick mätbar effekt. Varför har ni inga synpunkter på det? Detta gör mig otroligt frustrerad. Är det inte ett problem för er? Är det ert besked till skattebetalarna att detta inte spelar någon roll? För mig spelar det stor roll. Jag vill se att det har effekt i människors liv. När jag har fått konkreta förslag på att bättre styrning behövs tar jag mig an den uppgiften. 17 (M): Om det är något parti som värnar om skattebetalarnas pengar är det vi moderater. Moderater jobbar faktiskt med jämställdhet på riktigt. första kvinnliga talman var moderat. första kvinnliga statsminister kommer med största sannolikhet också att vara moderat, och jag kommer att jobba för en kvinnlig statsminister. Kommer att göra det? Nej, knappast. Det tror jag inte. Det handlar om frihet, frihet, frihet och jobb, jobb, jobb. Historiskt sett blir kvinnor mer jämställda och fria när de börjar tjäna egna pengar och är beroende av sin man. Vad gör regeringen då i denna fråga? Jo, man höjer skatten för av alla barnmorskor, så att det inte blir lönsamt att arbeta. Högre skatt – mindre frihet. Så är det ju, tyvärr. Alliansregeringen gjorde en historisk satsning just när det gällde jämställdhet. Det var 2,6 miljarder som satsades. Givetvis skulle man ha kunnat samordna resultatet av satsningarna bättre. Mycket var i form av projekt, och den största delen gick till arbete mot mäns våld mot kvinnor. Sedan fanns det andra projekt, som att se till att stadsmiljön blir tryggare och vänligare så att man vågar vistas ute. Var tredje kvinna känner sig inte trygg med att gå utomhus. Vi kan inte ha det så. Där måste vi göra satsningar. Alla ska ha precis lika rätt att bli vad de vill. Det är den utgångspunkten vi ska ha i . Sedan ska inte kön ha någon betydelse för just den delen. Tack för debatten! 18 (S): tackar statsrådet innan hon har svarat på hans frågor. Det ska bli intressant att se vad han får för svar. Jag ställde några frågor till , men han svarade inte på om han var beredd att förbjuda religiösa friskolor som motverkar jämställdhet. Vi talar ofta om muslimska skolor, men problemet gäller också Plymouthbröderna, med flera. blir detta en retorisk fråga, eftersom valde att inte svara på den när han hade chansen. nya samarbetspartner heter ju . De är emot särbeskattning. Vi införde särbeskattning som en utmärkt åtgärd för att säkerställa att kvinnor kom ut på arbetsmarknaden. Man kan undra om nu är emot särbeskattning, eftersom de ska samarbeta med . Era budgetar, , har gynnat rika män och missgynnat kvinnor med låg inkomst – så mycket för jämställdheten hos ! handlingar visar mer än deras ord. Orden räcker inte så långt om man jämför med vad budgeten har fått för effekt. Jag förstår inte hur kan vara emot ett strukturerat jämställdhetsarbete med en myndighet som styr och säkerställer att kvinnor och män får samma makt och möjligheter att forma sina liv och samhället. 19 Statsrådet (S): Jag vill tacka och andra som har deltagit i debatten. Det har varit en rolig och viktig interpellationsdebatt. Det är bra att diskutera dessa frågor utifrån de utgångspunkter man faktiskt har. Jag håller verkligen med om att jämställdhetsprojektet är ett frihetsprojekt. Det är så. Kvinnor missgynnas oftast av ojämställdhet, och det är framför allt kvinnor och flickor som vinner på ett jämställt samhälle. Men det är banne mig också män och pojkar som vinner på det! Eftersom vi tyvärr lever i en värld där förslagen som inskränker kvinnors och flickors rättigheter just nu haglar, brukar jag tänka på att det verkligen inte speglar en rolig kvinnosyn, men inte en rolig manssyn heller. Därför behöver vi göra alltmer både i och globalt för att motarbeta de krafter som är aktiva just . I är det bra att sysselsättningen är högre än någonsin och inte minst det faktum att kvinnor med utländsk bakgrund är den grupp som går bäst på arbetsmarknaden just , även om ökningen sker från alldeles för låga nivåer. Därför har Arbetsförmedlingen också i uppdrag att öka takten när det gäller detta. Egen inkomst är grunden – jag håller helt med dig, – för att kunna skapa sitt eget liv. Ni moderater var trots allt med och införde och behöll vårdnadsbidraget. Ni tog också bort kravet på lönekartläggning , som hade kunnat ge en signal om att man måste göra mer när det gäller löneskillnader. Vi har olika syn på detta. Ni tror att någonting automatiskt ska hända som främjar jämställdhet. Jag tror att man måste lägga fram förslag och ta debatten. är det jobbigt, men då får man stå ut med det jobbiga. Jag ser fram emot ny debatt! Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2016/17:385 om multikriminella ligor i västra 20 Statsrådet (S): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att polisen ska få bättre befogenheter och resurser för att bekämpa de multikriminella ligorna och hur jag ser på förutsättningarna att fördjupa samarbetet mellan svensk och norsk polis. Regeringen har reagerat på att alltför få brott upp, och flera åtgärder har vidtagits. Bland annat har regeringen beslutat om förstärkt samverkan mellan i det brottsutredande arbetet. Ett antal åklagare ska placeras hos för att bistå i mängdbrottsärenden, och det ska tillsättas särskilda utredningsgrupper som hanterar äldre ärenden för att avlasta utredningsverksamheten. För att effektivisera arbetet mot bland annat den typ av brottslighet som nämner har beslutat om en nationell modell för brottssamordning. Genom denna har större möjligheter att identifiera mönster i tillvägagångssätt och jämföra spår från brottsplatser för att hitta de ligor som sysslar med seriebrottslighet. Det arbetet har underlättats avsevärt genom att numera är en sammanhållen myndighet. När det gäller samarbetet mellan svensk och norsk polis överlämnade regeringen en proposition till om internationellt polissamarbete. I propositionen föreslås att polissamarbetet ska utökas genom ett genomförande av Prümrådsbeslutets bestämmelser om operativt polissamarbete. Förslaget möjliggör exempelvis gemensam patrullering och spaning i gränsområdena och föreslås träda i kraft . Det kan tillämpas i förhållande till när de anslutit sig till rådsbeslutet. I propositionen anges även att regeringen avser att undersöka möjligheterna att ingå nya bilaterala avtal som kan komplettera Prümrådsbeslutet och möjliggöra än mer generellt samarbete i gränsområdena. Jag är övertygad om att de åtgärder som vidtas kommer att bidra till en positiv utveckling av möjligheter att utreda mängdbrott, arbeta mot seriebrott och samarbeta med norsk polis. 21 (M): Tack, inrikesministern, för svaret! Det är bra att regeringen har reagerat på den låga brottsuppklaringsnivån. Det är väl fler som har gjort det, med tanke på att det är den lägsta nivån . Detta behövs verkligen. Jag har ingenting att invända mot de förslag som presenterar, såsom ökad samverkan mellan polisen och eller en nationell modell för brottssamordning. Jag vill dock inleda med att säga att problemet med de multikriminella ligorna, som jag tar upp i min interpellation, både är betydande och växande, enligt polisen, åtminstone i delar av västra . Jag tror personligen att det krävs fler kraftfulla åtgärder för att hantera den typen av problem. Just multikriminaliteten beror ytterst på att detta är ligor som försörjer sig både genom att smuggla sprit, alkohol och cigaretter och genom att göra inbrott, bedriva häleriverksamhet och göra stölder. De använder helt enkelt till sin fördel för att tjäna mer pengar på sin brottslighet. Många av dessa ligor väljer också att gruppera sig på landsbygden, för de vet att det är mindre upptäcktsrisk där. Vi har en situation där väldigt många människor på landsbygden känner en betydande oro för stölder och inbrott på ett sätt som de inte skulle behöva göra om rättssamhället och den brottsbekämpande verksamheten fungerade bättre. I en rapport från LRF som kom belyser man detta problem. Där pekar man på att sju av tio personer på landsbygden känner en eller flera personer i sin närhet som har varit utsatta för brott och då huvudsakligen stöldbrott. Ett annat talande exempel är att tre av tio lantbrukare själva hade varit utsatta för brott . Det är också värt att notera att över hälften av de lantbrukare som hade anmält brotten såg att det gav en ringa effekt att kontakta polisen. Jag tror alltså att förtroendet för polisen, åtminstone bland brottsutsatta lantbrukare, lämnar en del övrigt att önska. Ytterligare exempel som understryker dessa problem med brottslighet på landsbygden är att vi har haft en nästan 100-procentig ökning av stölderna av entreprenadmaskiner och traktorer. Huvuddelen av de maskinerna har inte återfunnits. De har faktiskt förts över gränsen, enligt polisen. Med anledning av detta skulle jag vilja ställa två följdfrågor till ministern – med tanke på min interpellation. För det första har vi en akut situation här och i några utanförskapsområden i storstäderna. Rikspolischefen har varit väldigt tydlig med att det är de områdena som ska få mer resurser och prioriteras. Det kan man förvisso förstå, men vet vi att det inte kommer att innebära vare sig mer resurser eller fler poliser när det gäller de personer som är brottsutsatta på landsbygden. Jag undrar om inrikesministern har några fler åtgärder vid sidan av dem han nämnde i sitt interpellationssvar att berätta om när det gäller brottsbekämpning på landsbygden. För det andra är, som jag belyste, utförseln av stöldgods ett stort problem. Det är till exempel välkänt att hamn är en transithamn där man ofta för ut stöldgods. , som det ser ut, ingår det inte i mandat att stoppa utförsel vid misstanke om utförsel av stöldgods. Jag undrar om ministern är villig att se över detta och stärka befogenheter som en brottsbekämpande myndighet så att man faktiskt kan ingripa i stället för att släppa igenom misstänkt stöldgods. 22 Statsrådet (S): Jag delar uppfattning att det behöver göras mer för att man ska komma till rätta med stöldligorna på landsbygden. Men jag ska ändå nämna två saker som har varit effektiva. Den första är att polisen numera är en organisation – att vi inte har 21 småpåvedömen – så att vi kan följa den här brottsligheten. Den rör sig snabbt mellan orterna och mellan länen. Därför är det viktigt att man kan utreda brotten i ett sammanhang och lagföra individer. Den andra är det legitimationskrav på färjor som regeringen införde förrförra året, vilket tillsammans med id- och gränskontroll har gjort att inbrottsbrottsligheten i har gått ned . Man kan fundera över hur vi ska kunna stärka kontrollen över vilka som kommer till och lämnar på motsvarande sätt vid andra gränsövergångar. Tullen kommer att inleda ett försök med kameror och automtisk nummerplåtsavkänning så att vi kan få motsvarande kontroll på de fordon som passerar den norsk-svenska gränsen och den svensk-danska gränsen samt vid färjeövergångar. Det tror jag kommer att vara ett viktigt verktyg. Sedan har vi när det gäller punktskattebrotten och spritbussarna gett ett speciellt uppdrag till polisen och , som har varit väldigt framgångsrikt. Det handlar om bra lagföring men också om förslag på lagändringar och sanktioner så att vi lättare ska kunna slå ut spritbussarna. Vi har ett gemensamt myndighetsarbete mot organiserad brottslighet som också har varit framgångsrikt. När det gäller bränslestölder på landsbygden tror jag att vi måste göra det lättare att använda kameraövervakning av den typen av bränsle, för det kommer inte att kunna vara en polis i varje buske ute i skogen som bevakar bränsledepåer eller bränsledunkar. Där är kameran ett bättre verktyg. Jag tror liksom att vi behöver en bättre utförselkontroll och en bättre koll på gps-trackers. Jag vill inte stänga dörren för att tillföra det till polisen. Men jag vill understryka att det är finansminister ansvarsområde i regeringen. Vill man diskutera om tullen ska ha rätt till utförselkontroll måste man ställa en interpellation till finansministern. 23 (M): Tack, inrikesministern, för svaret! Jag tolkade inte detta som att det kommer mer resurser eller fler poliser till landsbygden. Låt mig ge ett exempel kopplat till detta, herr talman! genomförde polisen en större insats mot några av de multikriminella ligorna, som jag pratade om, i norra och västra . Det skedde genom en gemensam insats av polisen i och Region – det är ett tydligt exempel på det som inrikesministern pekade på, nämligen vikten av samordning mellan polisregionerna. Men det skedde också i samverkan med norsk polis, och det skedde i samverkan med norska Tolletaten och det svenska . Det är ett utmärkt exempel på ett myndighets- och landsöverskridande samarbete. I anslutning till denna insats sa en polisinspektör i till medierna: Vi har nästan inga poliser kvar här. Det är som om vi lever i ett laglöst land. Polisen har i efterhand sagt, kopplat till denna insats, att man har en förmåga att störa de multikriminella ligorna. Men man har inte förmåga och resurser för att systematiskt bekämpa dem. Jag tror att polisbristen på landsbygden är en väsentlig del av problematiken. Som inrikesministern vet finns det olika uppfattningar i denna kammare om hur många fler poliser behöver. Men jag tror inte att det råder någon tvekan om att en ökad polistäthet skulle skapa bättre möjligheter att förebygga, förhindra och försvåra den brottslighet som de multikriminella ligorna bedriver. Eftersom själva verksamhetsidén för dessa ligor är gränsöverskridande måste även polisens arbete vara det. Därför är det viktigt med det fördjupade polisiära samarbetet över gränsen, som inrikesministern talade om. Jag tror att det handlar om punktvisa insatser mot ligorna men också om ett löpande polisiärt samarbete. Det kan handla om spaning, eller det kan handla om gemensam patrullering. Som inrikesministern påpekade behandlar just nu propositionen Nya möjligheter till operativt polissamarbete med andra stater. Det är bra att den propositionen har landat på bord, för den har varit efterfrågad av många poliser, inte minst i gränslän.