prot · H40999 · 2017-04-25 00:00:00 — När det gäller regelverket har inte den här regeringen förändrat det, utan det är ett regelverk som sattes på plats under alliansregeringen. Det är ett svar på den frågan som tar upp. När det gäller förtroendefrågan förväntar jag mig att och dess ledning vidtar nödvändiga åtgärder för att klara ut den här situationen under det här året. Är det rimligt att utbetalningarna är så sena? Mitt svar på den frågan är nej. Det är djupt olyckligt att det är på det sättet. Det är därför jag och regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för att ska komma till rätta med den här problematiken. Det finns också en historisk problematik från tiden innan den här regeringen tillträdde. Vi hade inte regelverket på plats kring den nya CAP-perioden. Det fanns 333 utestående frågor från kommissionen. Alliansregeringen överlämnade till oss när vi tog över en oreda i de här frågorna som fortfarande får effekter. När vi diskuterade samma fråga kritiserade mig för de ökade anslagen till . Då undrade följande. Jag ska citera . Så här sa han: ”Är det statsrådets och regeringens nya politik att ge mer pengar till de myndigheter och verk som missköter sina upphandlingar och på grund av det inte klarar av att hålla sin budget?” skriver i sin interpellation att det inte kan ”komma som någon överraskning för regeringen och att det kan krävas extra resurser för att kunna göra utbetalningar av EU-stöd”. Jag kan inte tolka det som annat än att ni moderater nu anslutit er till de åtgärder som regeringen vidtar och vidtagit, åtgärder som även bland annat står bakom. Det gläder mig verkligen. Det är viktigt med bred enighet i kring denna typ av frågor. I budgetmotion saknades faktiskt extrapengar till . Jag vill inte misstolka dig, . Därför undrar jag om er positionsförflyttning verkligen gäller. Kommer det nu att finnas extrapengar till i ekonomiska vårmotion – ja eller nej? 63 (M): Tack för det inlägget, ministern! Först kan jag bara säga att det vore märkligt om vi inte skulle kunna försöka hinna anpassa oss. när regeringen har trasslat till det så oerhört för våra bönder att de får vänta på pengarna i upp till två års tid är det väl rimligt att man gör något. Det ministern glömmer bort i detta läge är att det är bönderna själva som har fått betala de 60 miljonerna till för att täcka de här delarna. Man tar nämligen de pengarna från landsbygdsprogrammet. De skulle gå till andra delar. Man ger alltså fri lejd till att göra en upphandling som havererar och kostar mer än det handlar om. Man tillåter att överskrida sin budget, och i det läget talar man om för alla andra statliga verk och myndigheter här i att det är okej att göra så dåliga affärer. Belöningen blir att det kommer mer pengar från den här regeringen för att klara av det de inte klarade av när de gjorde upphandlingen. Städa framför egen dörr, ministern, innan ni ger er in i att diskutera hur vi ska lösa den problematiska situation ni har försatt oss i! Det är självklart att vi får ta ansvar för det som ni lyckats trassla till ordentligt , men den viktiga frågan kvarstår. Ni har inte utkrävt någon form av ansvar eller ställt krav i den här delen. Ni har tillskjutit pengar som var lantbrukarnas egna för att täcka det här – och det fungerar fortfarande inte, herr ålderspresident. Det sitter lantbrukare runt om i landet och väntar på 1,9 miljarder. Delar av de pengarna är och borde ha varit utbetalade . 64 Statsrådet (S): Jag svarade på alla tre frågor, men jag noterar att han inte svarade på min enkla fråga: Kommer ni att tillskjuta ekonomiska medel i er ekonomiska vårmotion? Jag ska noggrant och med mycket stort intresse följa offentliggörandet av er motion. Den oreda som ni ställde till med när det gäller CAP var väldigt svår att hantera när vi tillträdde. Vi fick arbeta dygnet runt med att klara ut 333 obesvarade frågor med kommissionen. Det var det vi tog över och som lade grunden för den problematik som fortfarande finns. Det är djupt oacceptabelt att dessa jordbrukare inte kan få ut sina stöd. Vi har vidtagit massor med åtgärder från regeringens sida, och jag kommer att följa frågan mycket noggrant för att se till att detta kommer i land och man kan få ut sina pengar. Det finns en lärdom att dra av detta, nämligen att göra hemläxan . Den här programperioden började . När vi tillträdde fanns det inte ens något regelverk på plats. Hemläxan måste göras , och systemen måste bli enklare. Överläggningen var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellation 2016/17:417 om höjda marginalskatter 65 Finansminister (S): har frågat mig hur jag ser på risken att vi går miste om såväl resurser till välfärden som arbetade timmar i välfärden när det lönar sig mindre att arbeta. Hon har också frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka drivkrafterna för att välja arbete framför ledighet samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska de skattemässiga marginaleffekter som läkare och andra yrkesgrupper drabbas av när de jobbar ett extra pass. På grund av den tidigare regeringens många ofinansierade skattesänkningar ärvde vi ett stort budgetunderskott. Angelägna satsningar som bland annat bidrar till ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet måste därför finansieras med bland annat höjda skatter. Högre skatter för personer med relativt hög inkomst har både en god fördelningsprofil och ger nödvändiga skatteintäkter. I detta sammanhang vill jag poängtera att för de personer som betalar statlig inkomstskatt påverkas inte marginalskatten till följd av begränsade uppräkningar av skiktgränserna för statlig inkomstskatt. Vidare är det inte bara skatter som påverkar antalet arbetade timmar. har den högsta sysselsättningsgraden i EU. En viktig förutsättning för detta är tillgången till barn- och äldreomsorg. Fortsatta investeringar i välfärden är nödvändiga för att både kvinnor och män ska få möjlighet att arbeta heltid. En bättre äldreomsorg och högre kvalitet i barnomsorgen är inte bara en fråga om en trygg ålderdom respektive barndom utan kan även minska antalet personer som slutar arbeta eller går ned i arbetstid för att ta hand om närstående. För att få fler i arbete och för att få dem som arbetar att orka arbeta heltid måste vi satsa på utbildning, arbetsmiljö och förebyggande av arbetsrelaterad ohälsa. Inom arbetsmiljöpolitiken har regeringen stärkt resurserna kraftigt. För att fortsatt stärka tillsynsverksamhet tillfördes myndigheten ytterligare medel i regeringens senaste budget. Regeringen har också presenterat en strategi för det moderna arbetslivet och bidragit till en ökad forskning om hållbara arbetsmiljöer. För att förbättra arbetsmiljön och villkoren i välfärden behövs ökade resurser, inte minst för att fler ska vilja arbeta inom äldreomsorgen och vården. Regeringen har stärkt välfärden med – betydande resurser som möjliggör för kommunerna och landstingen att stärka vården, skolan och omsorgen. Sådana investeringar i välfärden har stor betydelse även för arbetsmiljön, inte minst i många kvinnodominerade branscher, som kännetecknas av större problem med ohälsa än andra branscher. När det gäller bemanningen i vården har regeringen tagit initiativ till en rad åtgärder som kan bidra till bättre kompetensförsörjning. En av dessa är den så kallade professionsmiljarden, som innebär att regeringen avsätter för att stärka och stimulera landstingens arbete med kompetensförsörjningsfrågor. Regeringen satsar även på utbyggnad av utbildningar inom bristyrken för att kunna möta arbetsmarknadens och vårdens behov, vilket bland annat innefattar sjuksköterskor, specialistsjuksköterskor och barnmorskor. 66 (M): Tack, finansministern, för svaret! Det är människor som driver företag och människor som arbetar som bygger starkt. Det är de som betalar den skatt som vår välfärd är så beroende av. Om vi ska se till att vi har ett samhälle som håller ihop och som är starkt för dem som är allra svagast måste arbetslinjen värnas. Arbetslinjen är så mycket mer än att bara få ned arbetslöshetssiffrorna och få upp sysselsättningssiffrorna. Arbetslinjen handlar också om att det ska finnas möjligheter att utvecklas och ta ansvar på jobbet, om att man ska känna att det är meningsfullt och om att det ska märkas när man presterar mer och tar större ansvar. Därför är jag bekymrad, inte bara över att allt fler av dem som inte har jobb kommer allt längre från arbetsmarknaden, utan också över att de som har jobb känner att det lönar sig allt mindre att jobba mer, anstränga sig mer, utbilda sig mer och ta mer ansvar. Detta blir extra tydligt i välfärden och tryggheten. Fråga sjuksköterskan som läste vidare till specialistsjuksköterska och som plötsligt blev höginkomsttagare. Fråga polisen som jobbar skift för att jag och finansministern ska kunna sova gott om natten och som plötsligt blev höginkomsttagare. Fråga förskolläraren som sökte och fick jobbet som förskolechef, som ligger vaken och funderar över barngrupperna och som plötsligt blev höginkomsttagare. Fråga läkaren, som trots i skolbänken och i specialistutbildning tyckte att det var mer värdefullt att gå ned på deltid för att fixa med sommarstugan än att jobba heltid med händerna i vården och hyra in proffs till stugan. Före valet lovade Socialdemokraterna att inte höja inkomstskatten för vanliga löntagare. Fråga sjuksköterskan eller polisen vad det löftet var värt! Tre av tio sjuksköterskor, fyra av tio barnmorskor, fyra av tio poliser och fem av tio lokförare – det är de nya höginkomsttagarna, vars inkomster är så svindlande höga att regeringen tycker att de måste börja betala statlig inkomstskatt. Detta är ett svek, inte bara mot dem som drabbas utan också mot välfärden. Om välfärden ska vara stark och om det här samhället ska fungera måste det löna sig bättre att jobba. ökade skatteintäkterna till kommuner och landsting . Det var i ökade resurser för dem som till stor del finansierar just vår välfärd. Det var en viktig utveckling. Antalet läkare, barnmorskor och sjuksköterskor per invånare steg. Tack vare att vi behåller drivkrafterna för att arbeta kunde vi också i vår senaste budget avsätta 60 miljarder till välfärden fram . Det är 20 miljarder mer än regeringen. Välfärden riskeras inte av rimliga skattenivåer. Den riskeras av minskade drivkrafter och politiker som tar människors arbete och ansträngning för givna. Allt hänger ihop, men den insikten avspeglas tyvärr inte i finansministerns svar. Skattemedel tas inte från en outsinlig källa utan från människors arbete. Den källan sinar om arbete inte lönar sig. Och när människor arbetar mindre, varifrån ska då finansministern ta pengarna till alla de satsningar som hon räknar upp i sitt svar? Eller har hon inte räknat på det? 67 Finansminister (S): säger att skatteintäkterna ökade under Alliansens tid vid makten. Ja, och det berodde ju inte på att Alliansen sänkte skatten utan på att kommunerna ökade skatten. som den moderatledda alliansregeringen sänkte skatten på statlig nivå – mest för dem som tjänar mest – fick kommuner och landsting för att klara välfärdens verksamheter höja kommunalskatten, som vi ju vet inte är progressiv på samma sätt som den statliga inkomstskatten. Det är detta som förklarar att skatteintäkterna ökade. tar i sina exempel i huvudsak upp anställda inom välfärden. Här har vi nog olika syn. Tror vi, som , att det är bra för dem som jobbar i välfärden att vi ökar skatteintäkterna, eller tror vi att det är dåligt för dem som jobbar i välfärden när vi ökar skatteintäkterna? Min övertygelse är naturligtvis att när vi ökar skatteintäkterna och, som den här regeringen, tillför 30 miljarder till välfärdens verksamheter blir det också bättre för dem som arbetar där, för undersköterskor, sjuksköterskor och läkare. Då får de fler kollegor, och det finns möjlighet för landstings- och kommunpolitikerna att arbeta för deras arbetsvillkor och löner. Så arbetar vi i den här regeringen. Till skillnad från parti, som lämnade efter sig stora underskott i de offentliga finanserna när man satt i regeringsställning – man hade sänkt skatten med 130 miljarder – arbetar vi med att finansiera våra reformer och se till att det är ordning i statsfinanserna. Vi höjer en del skatter, däremot inte för vanliga inkomsttagare, och ser till att vi har den finansiering som krävs. talar mycket om marginalskatterna. Men trots att alliansregeringen sänkte skatterna med 130 miljarder valde man att inte röra marginalskatten. Om och tycker att den är ett så stort problem, varför gjorde man då inget åt marginalskatten under de år man satt i regeringsställning? 68 (M): Jag noterar att finansministern upprepar sitt löfte att inte höja skatten för vanliga inkomsttagare. Jag föreslår återigen att vi frågar sjuksköterskan och polisen om de anser sig vara höginkomsttagare. Detta är ett svek, oavsett vad finansministern säger här . Skattetrycket sjönk under alliansregeringen, men ändå ökade skatteintäkterna. Det har med drivkrafter att göra. I den stora skattereformen fanns det två huvudsakliga principer. En av principerna var att skattebetalarna skulle ha hälften kvar. Staten skulle aldrig ta mer än man själv fick behålla. Den principen övergavs snabbt när man införde värnskatten – som någon sa: Det finns inget mer permanent än en tillfällig åtgärd. Det kan vara bra för oss politiker att komma ihåg detta. En annan princip var att av löntagarna skulle betala statlig inkomstskatt. Detta justerades sedan till , men grundtanken var densamma, alltså att endast en liten del av löntagarna skulle betala statlig inkomstskatt. Det är ju därför man räknar upp brytpunkten. Gör man inte det blir ju till slut alla löntagare höginkomsttagare. Under sittande regering tvingas allt fler att betala statlig inkomstskatt. I stället för av löntagarna handlar det nu om var tredje heltidsarbetande eller av alla löntagare. Det är nu inte en skatt för dem som tjänar allra mest, utan en skatt för breda grupper som jobbar hårt men som får behålla allt mindre. Om man har en månadslön på får man börja betala statlig inkomstskatt. Om man skulle följa principerna för skattereformen, så att av löntagarna skulle betala statlig inkomstskatt, skulle gränsen i stället gå vid . Det hade nog vanliga löntagare tyckt vara betydligt mer rimligt. När övriga världen går mot sänkta marginalskatter för att klara konkurrensen går åt andra hållet. Från ett redan extremt skatteläge, och från ett läge där det lönar sig rekordlite att utbilda sig, ska vi alltså göra det ännu mindre lönsamt att jobba och att anstränga sig. visade i en rapport att marginalskatterna gör att kan gå miste om en läkarkapacitet motsvarande 2 800 heltidstjänster för att det lönar sig för dåligt att arbeta och att jobba ett extra pass. I stället för att jobba väljer läkarna att vara lediga eller ta ut kompledigt i stället för lön. Många väljer att jobba deltid – detta i ett läge när det är vårdköer i många landsting. Frågan som finansministern måste ställa sig är: Har patienter verkligen råd med detta? En chef inom sjukvården säger så här: Vi behöver inte fler händer i primärvården, men vi behöver få dem som redan är anställda att jobba mer. Minst två tredjedelar av våra läkare jobbar deltid. Om marginalskatterna var lägre skulle vi kunna få dem att engagera sig mer och gå upp till heltid. Som skattepolitiken utvecklar sig nu tycks det faktiskt bara finnas en bärande princip kvar: Så många som möjligt ska betala så mycket som möjligt. Som jag redan har varit inne på är det ett högt spel med en sådan princip. Det är nämligen välfärden som utgör insatsen i det spelet. Alldeles bortsett från detta finns det också moraliska aspekter. Det är inte rimligt att en hårt arbetande barnmorska ska betraktas och beskattas som höginkomsttagare, eller att en extra arbetad timme ska beskattas så hårt att den som jobbar den får behålla mindre än vad staten tar. Precis som det måste löna sig bättre att gå från bidrag till arbete måste det också löna sig bättre att anstränga sig, att utbilda sig och att jobba lite extra. Det är bara på detta sätt vi bygger vår välfärd stark. 69 Finansminister (S): På kan det låta som att människor fick höjd skatt eller kommer att få höjd skatt efter nästa årsskifte. vet mycket väl att så inte var fallet. Om hon inte vet detta är det mycket bekymmersamt. Ingen sjuksköterska eller polis fick höjd skatt mellan sista och , och ingen sjuksköterska, polis eller barnmorska kommer heller att få höjd skatt mellan och . Det fungerar nämligen inte så. Det vi gör är att vi begränsar en skattesänkning. Vi höjer inte skatten. talar om principerna –skattereform. Om hon tycker att den är intressant undrar jag naturligtvis om hon står bakom också de andra principerna i den reformen, alltså fastighetsskatt, förmögenhetsskatt och arvs- och gåvoskatt. Hon får gärna svara på om hon står bakom de principerna också, eller om hon har plockat de principer som för tillfället passar bäst. tar också upp läkarna. Vi har ett stort problem med att få fast anställda läkare i vården. En orsak till detta är att många jobbar som stafettläkare i stället för som fast anställda. Här kämpar just nu för att det fortsatt ska vara skattemässigt gynnat att jobba som stafettläkare och vara egenföretagare jämfört med att vara fast anställd i ett landsting. Det är klart att detta inte är bra för landstingen runt om i . har man 100 000 mindre i skatt om man arbetar som egenanställd stafettläkare jämfört med om man har fast anställning i landsting. Det är klart att detta försvårar för landstingen. Vi vill göra något åt detta med de nya 3:12-förslag som vi har lagt fram. De skulle minska skattefördelen med att vara egenanställd och jobba som stafettläkare jämfört med att vara fast anställd. Men detta försöker hindra. Jag tror att det skulle vara bra både för landstingen och för läkare och sjuksköterskor, och för inte minst patienterna, om fler läkare var fast anställda. undrar om patienterna har råd med att barnmorskor betalar statlig inkomstskatt. Frågan är om patienterna har råd med sjätte jobbskatteavdrag. Jag hade en fråga som inte svarade på. Om hon nu tycker att marginalskatten är så viktig, varför sänkte inte marginalskatten när man satt i regeringsställning? Ni talar också om att det finns en moral i att ha hälften kvar. Men trots att ni gjorde skattesänkningar med sänkte ni inte marginalskatten så att det blev hälften kvar ni satt i regeringsställning. Om marginalskatten är så viktig, varför gjorde ni ingenting åt den? 70 (M): Ja, vi prioriterade att sänka skatten för dem som tjänade minst. Regeringen tycks prioritera att höja skatten för alla. Här vill jag poängtera att om man hade fortsatt att räkna upp brytpunkten, som man brukar göra, hade folk haft mindre i skatt än vad de får . Om inte finansministern förstår det är jag riktigt oroad. är på många sätt ett fantastiskt land, men vi får inte ta det för givet. Vi måste kämpa för att behålla styrkan i vår ekonomi och i välfärden. Vi moderater vill fortsätta sänka skatterna för dem som tjänar minst för att skillnaden ska märkas när man går från bidrag till arbete, till exempel, och för att ansträngningen ska löna sig. Men vi vill också göra det mer lönsamt att arbeta för dem som tjänar mer. Det vill vi av två skäl. För det första är det moraliskt riktigt att man får betalt för att anstränga sig, även efter att staten har dragit skatten. För det andra vågar vi inte spela högt med välfärden som insats. Under alliansregeringen ökade intäkterna till välfärden , tack vare att det lönade sig mer att arbeta. Vi tog ansvar för välfärden. Regeringens vänsterpartistiska skattehöjarpolitik har gått så långt att det nu är hårt arbetande människor i välfärdens kärna och i tryggheten som beskattas som höginkomsttagare. Det är poliserna, specialistsjuksköterskorna, förstelärarna och förskolecheferna. Alla dessa behövs mer än någonsin, och de behöver känna sig motiverade. Arbetsmiljön är oerhört viktig, men det är också drivkrafterna. Regeringens svar är att höja skatten och att minska drivkrafterna. Svaret borde i stället vara ett helt annat: att göra det mer lönsamt att jobba, att utbilda sig och att anstränga sig. Det handlar om dem som ställer klockan, packar matlådan, pusslar med hämtningstider och går till jobbet. Detta borde också göras för elevernas, patienternas och medborgarnas skull. 71 Finansminister (S): oroar sig över regeringens skattepolitik. Det har hon gjort . har vi hört och en rad andra moderater berätta här i talarstolen om vilka förskräckliga konsekvenser regeringens skattepolitik skulle få. Ingen skulle vilja starta företag. Man skulle inte vilja utbilda sig. Man skulle inte vilja jobba längre. ser vi resultaten, . Det kom nya siffror från . Sysselsättningen har ökat med 200 000 sedan vi kom i regeringsställning. Ungdomsarbetslösheten är den lägsta . Och trots allt som säger om att regeringens politik gör att människor inte kommer att vilja jobba den där extra timmen ökar faktiskt också antalet arbetade timmar. Det är resultatet av regeringens politik. Överläggningen var härmed avslutad. § 19 Svar på interpellationerna 2016/17:426 och 429 om införandet av en kilometerskatt 72 Finansminister (S): har frågat mig dels när jag avser att införa en kilometerskatt, dels på vilket sätt jag ämnar utforma den nya skatten så att de negativa effekter som var orsaken till att regeringen avstod från att gå vidare med utredningen inte kommer att uppstå med det nya förslaget. Det pågår nu ett arbete inom med att ta fram förslag till utformningen av en vägslitageskatt. Vår ambition är att lägga fram ett förslag. När sedan skatten kan börja tas ut är för tidigt att säga . Vår ambition är att ta fram ett förslag som innebär miljövinster för samhället och en ökad konkurrensneutralitet mellan svenska och utländska åkerier och som innebär att utländska åkerier kan bidra till finansieringen av den svenska infrastrukturen. 73 (M): Tack, finansministern, för svaret! Den regering som vi har just nu verkar ogilla avstånd väldigt mycket, för man lägger skatt på skatt på skatt på skatt för att straffa just avstånd. Det är kilometerskatt för tunga lastbilar och flygskatt för flygplan. Man vill fortsätta att höja skatten på bensin. Man vill fortsätta att höja skatten på diesel. Allt det är dålig politik för ett land som , med långa avstånd att hantera. Det är en politik som är helt förödande för , med de allra längsta avstånden i att hantera. Jag var, herr ålderspresident, i i går och debatterade just kilometerskatten. Det finns ett kompakt motstånd mot skatter på avstånd. Man ogillar de flesta skatter som regeringen vill införa, som försvårar företagande. Men framför allt ogillar man skatter på avstånd. Norrmejeriers vd gick till och med så långt att han sa: Den kilometerskatt som regeringen vill införa är ingenting annat än en skatt på . Även den som var moderator för kvällen, SVT-profilen , sa att han ogillar kilometerskatten, just på grund av att den riktar udden mot och mot avstånd. Då ska vi komma ihåg att , herr ålderspresident, är en person som tycker om höjda skatter väldigt mycket. Men inte ens han tycker att kilometerskatten är bra. Finansministern säger att beredning pågår. Jag vet hur det är när man sitter i regeringsställning. Då kan man gömma sig bakom just det: att beredning pågår. Men jag – och flera med mig, tror jag – är intresserad av att veta, för detta handlar om möjligheten att driva företag och leva i stora delar av vårt land. Många är intresserade av att veta: Vad var det regeringen ogillade i det förra förslaget, som man drog tillbaka? Och vad är det man vill förändra i det nya förslaget, som ska bli så pass mycket bättre? Det är väl fortfarande avstånden man är ute efter? Om man ska införa en kilometerskatt kan det rimligen inte vara någonting annat än avstånden man vill bekämpa. Då är udden, herr ålderspresident, riktad mot och ingenting annat. Jag tycker att ministern kan ge bättre svar än det första hon gav. 74 Finansminister (S): Jag är övertygad om att kommer att tycka att jag kan ge bättre svar så länge jag inte ger precis det svar som önskar sig.