prot · H40993 · 2017-04-06 00:00:00 — Därutöver vidtar regeringen ett stort antal åtgärder, exempelvis när det gäller tillsynen av skolorna. Det finns möjlighet att dra tillbaka ett tillstånd om man ser att en skola inte följer det som är grunden för skolan, nämligen läroplanen, skolplanen och allas lika värde. Vårdavtal med privata aktörer 46 (V): Min fråga går till statsrådet . I vinsternas och skandalernas paradis är det uppenbart att politiker inte längre har kontroll över vårdavtalen med den privata sektorn. kunde vi läsa om Ultragyn vid Sophiahemmet, som enligt uppgift systematiskt gör omotiverade kirurgiska ingrepp på kvinnor. Dessutom ingår de fem operatörerna, däribland verksamhetschefen och delägaren, i ett bonussystem som i vissa fall ger dem av ersättning. Ju dyrare och mer omfattande ingrepp, desto mer pengar till både kliniken och de opererande gynekologerna. Detta är ju helt obscent. Vinsterna riskerar att bli drivkraften som man bygger verksamheten omkring. Anser inte ministern att det är dags att sätta ned foten när det gäller vinstjakten inom hälso- och sjukvården? 47 Statsrådet (S): Jo, jag anser att det är dags att sätta stopp för vinstjakten i svensk välfärd. Vi har varit naiva. Vi har släppt in vinstintresset i skolan, i sjukvården och i äldreomsorgen, och vi har inte reglerat hanteringen av dessa frågor. I två program i rad har Kalla fakta visat effekterna av naiviteten i svensk skola. I två program i rad har vi sett hur barn far illa i svensk skola. har vi också sett rapporter om hur vinstjakten i den övriga välfärden – i sjukvården – drabbar patienter. Det finns många seriösa, bra företag som är verksamma i den svenska välfärden, men det finns också oseriösa aktörer som är ute efter snabba pengar. Det som har hänt i – det som har rapporterats om – är helt oacceptabelt. Vi politiker har ansvaret att säkerställa att det finns regler som skapar ordning och reda i svensk välfärd. De reglerna saknas och måste komma på plats. 48 (V): Tack för det svaret! Det låter ju väldigt positivt, för vi vill ha med alla dessa tre områden när det gäller vinster i välfärden – även hälso- och sjukvården. Det är inte rimligt att patienter blir offer för vinster i välfärden. Om det är så att the mission, så att säga, hos en del av dessa företag är att få ut vinsten tappar man hela etiken runt de här frågorna. Det blir patienten som hamnar i klistret, och det blir våra skattepengar som går åt till det, vilket är helt ovärdigt. Jag tycker att detta var ett väldigt spännande och glädjande svar! 49 Statsrådet (S): Det finns två aspekter på detta. För det första ska vi skydda patienterna, eller brukarna. För det andra ska vi skydda alla våra seriösa företagare. Vi ska skydda dem som driver vårdcentraler och dem som står för viktiga insatser i svensk sjukvård. Deras verksamhet ska vara legitim. Men för att ha legitim verksamhet – för att ha legitimitet för privata utförare i välfärden – måste vi ha ordning och reda. Den svenska staten måste återta kontrollen, som vi har förlorat efter att ha infört lagstiftning byggd på naivitet. Naivitet drabbar företagare och brukare. 50 (C): Min fråga går till bostads- och digitaliseringsminister . är det statligt ägda dotterbolaget till som ansvarar för merparten av fiber- och kopparnäten i . I har man börjat att släcka ned telestationer och koppla bort det gamla telenätet i fastigheter. Detta gör man trots att det inte finns någon fiber framdragen. Förutom hushållen drabbas företag. Ersättningslösningen som erbjuds är betydligt sämre än den kapacitet som gavs i det gamla nätet, med fast telefoni via koppartråd och ADSL. när det heller inte finns ett fungerande mobilnät på dessa platser tvingas företag att lägga ned eller pausa sin verksamhet . Min fråga till är därför på vilket sätt dessa kunder ska kompenseras när regeringen inte förmår att leva upp till förväntningarna på en störningsfri övergång från gammal till ny teknik för datakommunikation på de här orterna. 51 Statsrådet (MP): Jag får tacka för frågan. Vi är i slutfasen av nedsläckningen av kopparnäten. Det är bara en miljon kunder kvar i Telias kopparnät, så de allra flesta har redan gått över till mobiltelefoni och andra system och nät än den gamla koppartråden. Vi har också beslutat om en ny bredbandsstrategi, som visar att vi har högt ställda mål och höjda ambitioner på det här området. När man fortsätter att släcka ned den sista delen av kopparnäten har de allra flesta möjlighet till bättre täckning på det mobila nätet eller med fiber. De få som inte har det kan vända sig till PTS för att få stöd för omställningen. 52 (C): Jag tackar för svaret. Slutfas eller ej – är det sju telestationer i som ska stängas av med följden att 917 fastigheter kopplas bort, och det är ganska många i den här trakten. Mjölkrobotar slutar att fungera, inrapporterandet till försvåras och elever kan inte göra sina läxor. Landsbygden i södra drabbas av regeringens oaktsamhet och undanglidande svar i just den här frågan. Vad är ditt besked till Knäredsborna, som står utan digital kommunikation? 53 Statsrådet (MP): Jag säger att det finns bra alternativ. Om man är orolig för hur man ska klara omställningen kan man vända sig till , som oftast erbjuder förbättringar. Men det finns en rad olika tekniker som man kan använda sig av och därigenom få en bra täckning. Det kommer dessutom att läggas ut nya nät , som gör att vi i hela får en ännu bättre täckning på de mobila näten. Kopplingen mellan bostadsbyggande och infrastruktur 54 (S): gav regeringen i uppdrag att ta fram förslag till den så kallade nationella planen för åren 2018–2029. ser jag en tydlig koppling mellan bostäder och infrastruktur, och det tycker jag är bra. I byggs ungefär lika mycket som under miljonprogramsåren. Vi har ett tydligt behov. Det finns ett underskott, för , under tid, byggde man nästan ingenting. Därför är min fråga till statsrådet om hon kan förklara på vilket sätt ni kopplar ihop bostadsbyggandet med infrastruktur. Vad är nytt i detta jämfört med tidigare? 55 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Man kan börja med att ta sin utgångspunkt i begreppet samhällsbygget. Det är det vi gör i den här regeringen: Vi bygger ett bättre samhälle. Bostadsbyggandet är en del i detta. Vi har haft en stor bostadsbrist. För pratade man om att det var bostadsbrist i storstadskommunerna, sedan blev det i hälften av kommunerna och är det inte riktigt i alla men i väldigt många kommuner. När man ska bygga bostäder är det naturligtvis av stor vikt att människor kan ta sig till jobbet och pendla. Fungerande transportmöjligheter, en samplanering för att se var det finns potential för ökat bostadsbyggande och på vilket sätt man kan understödja det med ny transportinfrastruktur är det uppdrag som har fått. Förhoppningen är att det ska leda till både bättre mobilitet och tillgänglighet och ett ökat bostadsbyggande. 56 (S): Det är ett väldigt bra initiativ. Men jag skulle vilja fråga ministern vilka andra delar som finns i direktiven. Är de utvecklingsfrågor som ministern nämnde de enda, eller finns det någonting mer som man kan jobba med? 57 Statsrådet (S): Det finns väldigt mycket i direktiven. Vi har stora behov av att knyta ihop det här landet på ett bättre sätt. Vi har stora behov av att öka industrins möjligheter till kostnadseffektiva och effektiva transporter. Vi har stora behov av att klimatanpassa hela transportsektorn. Vi har stora behov av att försörja storstadsområdena med effektiva transportlösningar. På alla dessa områden skriver vi i direktiven att ska återkomma med förslag inför antagandet av den nationella planen. Men det finns ännu mer. 58 (MP): Jag skulle vilja ställa en fråga till statsrådet utifrån att det byggs väldigt mycket just , och det vet vi ju alla behövs. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att underlätta och stimulera bostadsbyggandet. höjs fler röster för att man ska fortsätta att göra lättnader i PBL-förordningar och föreskrifter för att göra det enklare att få fler bostäder, och det finns säkert mer att göra. Men detta väcker en del oro för att andra områden kan tvingas stryka på foten. Ett sådant område är funktionshinderspolitiken, som säger att samhället ska utformas så att människor med funktionsnedsättning i alla åldrar ska kunna bli fullt delaktiga i samhällslivet och att man ska skapa förutsättningar för självständighet och självbestämmande. Min fråga är vad bostadsministern gör inom sitt område för att värna och uppnå de nationella målen inom funktionshinderspolitiken. 59 Statsrådet (MP): Mitt svar är att vi har höga krav när det gäller tillgänglighet i bostäder, och dessa krav ska vi inte tumma på. Ett exempel är den lag som fattade beslut om för att stödja att tillfälliga bostäder byggs i större utsträckning. Där ställer vi samma krav på tillgänglighet som i det permanenta bostadsbeståndet. Vi har över huvud taget inga förslag på att sänka nivåerna, utan tvärtom tittar vi på hur vi kan förbättra och på möjligheterna att när man renoverar installera hiss och liknande. Tillkännagivande om en nationell drönarstrategi 60 (M): För ungefär sedan riktade ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör ta fram en ny nationell drönarstrategi för att tillvarata den teknik som håller på att utvecklas och se till att blir ett av de mest framträdande länderna på området, som man tar hand om säkerhetsaspekterna som uppstår vid den formen av teknikutveckling. Därför vill jag fråga statsrådet på vilket sätt regeringen avser att ta detta tillkännagivande vidare, om vi kan se en bredare uppslutning och en bredare dialog över blockgränsen, och också med branschen, för att få fram en så bra nationell strategi som möjligt. 61 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Det här är en teknik som öppnar för väldigt stora möjligheter för transporter men också för till exempel inspektion och mycket annat. Det är naturligtvis viktigt att vi har klara och tydliga regelverk men också en klar ambition vad gäller hur vi ska kunna använda den nya tekniken för att den ska komma samhället till del så mycket som möjligt. Drönarverksamheten är också en del i den flygstrategi som regeringen presenterade för inte särskilt länge sedan. Det pågår också en utveckling av regelverket kring drönare på EU-nivå, som sedan naturligtvis får återverkningar här i . Regeringen kommer självklart att se till att detta tillkännagivande omhändertas på bästa sätt i form av nya idéer om hur drönare kan användas och riskerna minimeras. 62 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Jag vill lite grann följa upp delar av min fråga. Hur kan vi på bästa sätt involvera branschen och också de lärosäten som mer och mer börjar intressera sig för forskningen inom området? Och hur kan vi skapa en bredare politisk samsyn i frågorna, så att regelutvecklingen sker på ett bra sätt oavsett vem som sitter i regeringen ? Stabilitet i regelverk är alltid viktigt. 63 Statsrådet (S): Jag har egentligen inte, utom i ett antal interpellationsdebatter, uppfattat att det finns så stor politisk oenighet i den här frågan. Tvärtom upplever jag att det finns en gemensam stark tanke om att främja den här utvecklingen och hantera de risker som följer med den. Där ser jag gärna att vi fortsätter att samverka över blockgränsen politiskt men självklart också med branschen, som har en viktig roll att spela. Jag upplever inte att det finns några stora oenigheter i den här frågan, annat än möjligen här i talarstolen. Villkoren för produktion av hyresbostäder 64 NOOSHI DADGOSTAR (V): Jag riktar min fråga till bostadsministern. sa att riskerna förknippade med de höga bostadspriserna i är förhöjda. Det innebär stor risk för svensk ekonomi och givetvis för enskilda familjer. Alla som vill komma in på bostadsmarknaden påverkas ju av detta, och det är ännu en anledning till att vi behöver bygga många fler hyresrätter. kom det en rapport som visar att hyresrätten är dyrare än bostadsrätten i nyproduktion eftersom vi i har den udda ordningen att vi subventionerar de ägda boendet kraftigt. Vi har till exempel skattesubventioner på räntekostnader, som inte balanseras av fastighetsskatt, och vi har ROT-avdrag som är riktade bara till ägt boende. Hur vill regeringen balansera villkoren för hyrt och ägt boende? 65 Statsrådet (MP): Det är en viktig fråga att få upp produktionen av hyresbostäder. Det positiva är att vi ser att det finns en kraftigt ökad produktion av just hyresbostäder. Det gällde 2016, och enligt prognoserna kommer det till och med att byggas fler hyresbostäder än bostadsrätter, vilket är positivt. En anledning till detta är antagligen att regeringen satsar mycket pengar på just hyresbostäder. Vårt investeringsstöd är riktat enbart till hyresbostäder. Det är bostäder till studenter och äldre men också till övrig befolkning. Detta möjliggör också rimliga prisnivåer eftersom det är motkravet för att byggherrarna ska få detta stöd. 66 NOOSHI DADGOSTAR (V): Jag känner givetvis till detta eftersom det är som har drivit igenom investeringsstödet. Men volymen i subventionerna till det ägda boendet är mycket större, vilket gör att priserna drivs upp. Det blir en kraftig subvention till det ägda, vilket – om jag förstår rätt – försätter svensk ekonomi i den här situationen. Dessutom visar rapporten att det system vi har för hyressättning i nyproduktion – att man inte behöver förhandla som vanligt utan har det som kallas för presumtionshyror, vilket nästan är marknadshyror – gör att hyrorna blir väldigt höga. 67 Statsrådet (MP): Jag tycker inte riktigt om det där med att säga: Det där är vår grej. Jag har själv varit med om det i tidigare förhandlingar och diskussioner om budgetar. Jag försöker argumentera för att budgeten är en helhet, och man tar ett ansvar för helheten. Jag skulle vilja att också gjorde det i de förhandlingar och diskussioner vi har om ekonomin och statsbudgeten. 68 i (C): Jag ställer min fråga till infrastrukturminister . har planeringsförutsättningarna kommit, och ministern hade för bara möjlighet att peka på olika satsningar som man vill lyfta i detta. Ser vi på trafiken och infrastrukturmöjligheterna som ett blodomlopp med ett antal stora pulsådror är det viktigt att fundera på hur det kommer att utvecklas framöver med de planeringsförutsättningar som ges. Min fråga kopplat till detta handlar om när man väljer att inte plocka in objekt som har varit benämnda tidigare. Jag tänker på och det utflöde som behöver ske via och slussarna i . I båda de tidigare planeringsförutsättningarna har de stora och viktiga satsningar som behöver göras nämnts. Varför finns de inte med i det underlag som infrastrukturministern har lagt fram? 69 Statsrådet (S): Jag tackar ledamoten för frågan. Regeringen har i den infrastrukturproposition som vi gick till med och som fattade beslut om höjt ramarna till historiskt höga nivåer när det gäller infrastrukturinvesteringar. 622 ½ miljard är det som ska användas i ramarna för utveckling och vidmakthållande av infrastrukturen de kommande tolv åren. Vi har valt att ge i uppdrag att utifrån de prioriteringar och kriterier som vi slår fast både i propositionen och i uppdraget till återkomma med förslag på vilka objekt som ska prioriteras i nästkommande nationella plan. Jag tror att man kan notera att det inte är specifikt objekt i som inte omnämns i proposition och uppdrag, utan vi har valt att ge mer allmänna uppdrag med fokus på ökad tillgänglighet, godsframkomlighet, koppling till bostäder och att hålla ihop landet som några exempel. 70 i (C): Jag tackar ministern för svaret. handlar det om att när man tydliggör behovet av de olika transportslagen och på vilket sätt de ska fungera tillsammans blir det viktigt att också benämna de infarkter som vi kan se framöver. Till exempel finns det inte möjlighet att säkerställa slussarnas verksamhet i den omfattning som finns . Jag ser detta som ett problem, inte enbart för utan för landet som helhet. Det skulle inte fungera om vi ställde om denna trafik till landsväg, för där är det fullt. 71 Statsrådet (S): Det finns stora behov runt om i vårt land, och som expertmyndighet och planerande myndighet har givetvis ganska bra koll på var dessa infarkter finns. Jag är inte säker på att det skulle tillföra särskilt mycket om regeringen redan i detta tidiga skede pekar ut exakt vilka objekt som är aktuella. Då har vi ju gjort jobbet innan gör det. väljer vi att låta utgå från de kriterier vi har ställt upp och sedan återkomma. Givetvis finns det ett antal viktiga funktioner som behöver säkerställas. Samtal om förslag om offentlig upphandling 72 (SD): Efter att regeringens förslag om offentlig upphandling röstades ned av en riksdagsmajoritet återkom civilministern med ett nytt, kraftigt reviderat förslag. I det undantas småföretagen från regelverket, och utländsk arbetskraft har inte längre en konkurrensfördel mot svensk arbetskraft. De som har följt debatten känner igen detta. Det är nämligen exakt i linje med hållning . Vi välkomnar att civilministern har tagit till sig av kritiken vi har fört fram och gav därför vårt stöd till det nya förslaget i finansutskott. Men det som är anmärkningsvärt är tillvägagångssättet. Eftersom vi har en historiskt svag minoritetsregering är det upp till ansvarig minister att sätta sig vid förhandlingsbordet och förankra sina förslag för att försäkra sig om att han har parlamentariskt stöd. Inget av detta gjordes. fick vi ett kompromissförslag ändå, men på bekostnad av skattebetalarnas pengar. Jag tror att många ställer sig frågan: Varför ville Socialdemokraterna inte sätta sig ned som vuxna människor och samtala om detta tidigare? 73 Statsrådet (S): Låt mig upplysa riksdagsledamoten om att vi har haft samtal med de borgerliga partierna. Det var konstruktiva samtal som slutade med att vi nådde en överenskommelse med . Det finns två anledningar till att vi inte förhandlade med och att vi inte heller kommer att förhandla med . För det första har en annan värdegrund och visar gång på gång att de inte står upp för alla människors lika värde. För det andra står aldrig upp för de vallöften som de har gett svenska arbetstagare på detta område. Jag mötte själv sverigedemokrater ute i byggbodar under valrörelsen som slogs för vita-jobb-modellen och krav på sjysta villkor. Men efter bara svek sina väljare. Den här regeringen kommer alltid att stå upp för arbetstagares rättigheter, och vi kommer alltid att fortsätta kämpa för att svenska kollektivavtal, löner och villkor ska gälla på svensk arbetsmarknad, trots motstånd. 74 (SD): Det vi har sagt tidigare är att utstationerad arbetskraft inte ska få en gräddfil gentemot svensk arbetskraft. Detta var inte fallet i ert första förslag. Inte ens i min vildaste fantasi trodde jag att Socialdemokraterna av alla partier var redo att offra svenska arbetstagare till förmån för utländska. Hur väl rimmar det med att värna svenska löntagare? Varför undvek man att söka parlamentariskt stöd för sitt eget förslag såvida man inte vill ha konflikt? 75 Statsrådet (S): Jag upplyste också riksdagsledamotens partiledare i debatten i om att den verklighet som beskrivs av är den verklighet som svenska arbetare upplever i transportbranschen, i byggbranschen, i städbranschen och i taxibranschen. Det är en effekt av att lagstiftningen har tillåtit låglönekonkurrens från utländska aktörer som driver ned lönerna för svenska arbetare. Denna regering står upp för svenska arbetare. I ska svenska löner och villkor gälla, och det kommer vi att driva igenom oberoende av motstånd. Statligt stöd till kommunala sociala investeringar 76 (S): Jag tackar för möjligheten att ställa en fråga till statsrådet . Jag ser en spännande trend i landet med ett hundratal kommuner som på något vis arbetar med sociala investeringar som ett försök att möta dagens och morgondagens sociala utmaningar med lite nya grepp, för att med tidiga och förebyggande insatser försöka motverka framtida kostnader och utanförskap. Vissa kommuner har kommit längre än andra med exempelvis modeller för effektuppföljning och investeringsfonder. Några kommuner, exempelvis min egen, , har till och med hittat banbrytande modeller där även privat kapital är med och finansierar offentliga sociala investeringar. Men det finns fortfarande många kommuner som inte upplever att de har förutsättningar att komma igång eller komma vidare. Min fråga är därför: Vad anser ministern att staten kan göra för att stötta kommuner i arbetet med att utveckla sociala investeringsmetoder? 77 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! är en förebild. Vi tittar noga på utvecklingen i , där man bygger upp samverkansmodeller med det privata näringslivet i syfte att investera för att förebygga sociala problem. Jag kommer precis från en lunch med unga entreprenörer som bedriver privat verksamhet men som använder sin kommersiella verksamhet till att inkludera människor i arbetslivet och jobba med social hållbarhet. Inom ramen för processen för implementeringen av FN:s mål om hållbar utveckling, Agenda 2030, är regeringens utgångspunkt att vi ska hitta partnerskap med det privata näringslivet som innebär att vi möjliggör sociala investeringar i större utsträckning. Lagstiftningen om offentliga upphandlingar är ett verktyg där vi har tydliggjort möjligheten att ställa sociala krav. Där kan man också arbeta med socialt partnerskap med näringslivet. Näringslivet tar ett enormt ansvar för den sociala inkluderingen , men med bättre samverkansformer mellan kommuner, landsting och det privata näringslivet kommer vi att kunna uppnå målen bättre. 78 (S): Tack, statsrådet, för svaret! Det var spännande att höra. Jag är väldigt glad över de delar som statsrådet nämner, men jag tror ändå att det skulle behövas lite mer. Jag tänker framför allt på de mindre kommuner som själva inte har resurser att utveckla modeller för resultat och ekonomisk uppföljning. Där finns ett behov av mer omfattande stöd. Jag undrar: Vad mer specifikt skulle staten kunna göra för att hjälpa de mindre kommunerna att utveckla detta arbete? 79 Statsrådet (S): En viktig insats som vi arbetar med är att ge stöd till kommunerna i frågor som rör sociala upphandlingar, för det är ett tydligt verktyg för samverkan med det privata näringslivet. Vi har skapat en upphandlingsmyndighet som har ett uppdrag: att ge stöd till leverantörer, kommuner och landsting så att strategiska upphandlingar utvecklas. En viktig del av arbete är just den sociala hållbarheten. Där finns en enorm potential, inte minst eftersom vi har många unga entreprenörer som brinner för samhällsförändring. Men då måste verktygen finnas. 80 (M): Min fråga går till statsrådet och rör e‑sport. Det kom ett tillkännagivande om att tillståndsplikten eller avgiften för skulle tas bort. Detta regleras under automatspelslagen, vilket blir lite konstigt eftersom den lagen tillkom 1982 och skulle komma till rätta med problem i spelhallar och miljöer som är olämpliga för ungdomar. är det snarare så att e-sport håller ungdomar borta från olämpliga miljöer. Vi väntar på ett svar om när de ska tas bort. Jag undrar när det kommer – vi har väntat . Jag tror att de som väntar allra mest är de ungdomar som får betala avgifterna på LAN-kaféer och event. När kommer det? 81 Statsrådet (S): Tack, , för en viktig fråga! På detta område har vi ett mycket konstruktivt samarbete med parti, och vi håller på och förbereder en omfattande reform på spelmarknaden där också denna aspekt ingår. Det är viktigt att vi får en lagstiftning för spelmarknaden – inte bara spelautomater och digitala spel utan också e-sport – som är ändamålsenlig och som lever upp till de förväntningar som finns i ett modernt samhälle. har vi ingen sådan lagstiftning. Därför jobbar vi aktivt på i samverkan med för att så fort som möjligt ta fram en lagstiftning som innebär att vi får moderna regler, som också skyddar svenska konsumenter. 82 (M): E-sport är den sport som utövas av flest ungdomar i och som har de största evenemangen i världen med flest tittare. har man ansökt om att få bli medlem i .