prot · H5097 · 2017-09-20 00:00:00 — § 1 Debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Debatt med anledning av budgetpropositio-nens avlämnande Finansministern överlämnade regeringens proposition 2017/18:1 med förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor. 1 Finansminister (S): presenterar regeringen sin fjärde höstbudget och lägger grunden för nästa mandatperiods reformarbete. Den borgerliga underskottsekonomin är ett minne blott. Det är nu ordning och reda i statsfinanserna. Överskotten växer, och statsskulden är den lägsta . Regeringen har bedrivit den stramaste finanspolitiken sedan 90-talskrisen. Vi har gjort hårda prioriteringar och nödvändiga omläggningar. Ineffektiva skatterabatter som inte skapar några jobb har avskaffats. En ohållbar migrationspolitik har lagts om. Investeringar i samhällsbygget har konsekvent gått före stora, ofinansierade skattesänkningar. Politiken ger resultat. går 200 000 fler till jobbet än när regeringen tillträdde, och ungdomsarbetslösheten är den lägsta . Detta gör att vi befinner oss i ett helt nytt läge – är i en ekonomisk styrkeposition. ska denna styrka användas både ansvarsfullt och rättvist. Statsskulden ska fortsätta att minska, som ekonomiska framgångar ska komma alla till del. Alla vet ju att det behövs. Det finns många utmaningar och problem som vi behöver lösa. Det är för många barn som inte lär sig tillräckligt i skolan. Det är för många som får vänta för länge i sjukvården. Det är för många brott som inte upp. Det är för många som kämpar med att hitta ett jobb, varav många har kommit till från andra länder. Klyftorna är för stora. Här står inför ett politiskt vägval. Ska fortsätta att vara ett land som håller ihop? Ska vara tryggt också i en ny tid? Ska vi investera tillsammans i kunskap och framtidstro och vara med och konkurrera om morgondagens jobb, eller ska vi sänka skatterna, privatisera och skära ned? För mig är valet självklart – vi ska utveckla den svenska modellen. Alla som kan jobba ska jobba. Därför vägleder målet om EU:s lägsta arbetslöshet regeringens politik. Att försörja sig själv på ett eget arbete ger människor makt och frihet att själva forma sina liv. har sin högsta sysselsättning , och kommer vi att ha det lägsta beroendet av våra gemensamma försäkringssystem . På den vägen ska vi fortsätta, med förändrade skatteregler för personaloptioner och förbättrade möjligheter för små, innovativa företag att rekrytera och behålla nyckelpersoner. Fler kommer att våga ta steget att starta eget när det sociala skyddsnätet stärks för företagare, och fler kommer att kunna göra sin första anställning när växa-stödet utvidgas. Om jobben ska bli fler måste det gå att bo där det finns en jobb- eller studieplats. Därför finns regeringens investeringsstöd, som beräknas bidra till att byggandet av 10 000 lägenheter med rimliga hyror påbörjas. Då måste vi också investera i infrastruktur och kommunikationer, men framför allt måste det finnas utbildad arbetskraft. Svenska företag skriker efter rätt kompetens. Debatt med anledning av budgetpropositio-nens avlämnande På den svenska arbetsmarknaden finns två stora problem, som tillsammans kan bli en lösning. Det första är att arbetsgivare har svårt att hitta rätt kompetens att anställa. Det andra gäller att vi måste korta vägen till jobb för nyanlända och sluta den jobbklyfta som finns mellan inrikes och utrikes födda. Därför byggs ut till att omfatta över 90 000 utbildningsmöjligheter. stärker vi kvaliteten i yrkesutbildningen, och vi stärker också utbildningsinsatserna för nyanlända. Det finns fortfarande kvinnor i som väntar på att göra den resa som många andra kvinnor gjorde – den resa som går mot en egen försörjning och mot den frihet och de möjligheter som det innebär att själv fatta beslut om hur man vill leva sitt liv. I ska ingen behöva fastna i obetalt hemarbete. Vi har avskaffat högerns vårdnadsbidrag, eftersom det stängde ute kvinnor från arbetsmarknaden. Vi har ändrat föräldraförsäkringen för att nyanlända kvinnor snabbare ska komma i arbete. Vi inför nu även utbildningsplikt så att alla kan ta plats i klassrummen. Det ska vara enkelt för arbetsgivare att anställa någon som står långt ifrån arbetsmarknaden. Ett enhetligt anställningsstöd införs – så kallade introduktionsjobb. Vi inför också en stimulans på till kommuner som anställer extratjänster. Vi har höga ambitioner med . Nyanlända behövs på arbetsmarknaden, och samma höga krav på att utbilda sig och göra sig anställbar ska ställas på alla som bor i vårt land. Därutöver behöver omställningsförmågan på svensk arbetsmarknad vara hög. Därför stärks socialförsäkringarna, och nästan 3 miljoner löntagare får en skattesänkning när skattereduktion för fackföreningsavgift införs. Vårt gemensamma samhällsbygge ska vara tryggt och rättvist. Skolan ska rusta alla för arbetsmarknaden, för samhällslivet och för vidare utbildning. Om framtiden vet vi inte särskilt mycket, men en sak kan vi vara helt säkra på: Morgondagens jobb kommer att kräva bättre kunskaper än vad som är fallet . Därför är jag stolt över att 20 000 fler har anställts i skolan och att svenska kunskapsresultat nu stiger i internationella jämförelser. Dock är det så att kunskaperna inte fördelas jämnt. De fördelas inte jämnt mellan elever, och de fördelas inte jämnt mellan skolor. Därför kommer vi att prioritera resurser till de skolor som behöver dessa resurser mest. Vi förlänger därför skolplikten genom att förskoleklass görs obligatorisk. Vi avser också att göra yrkesprogrammen mer attraktiva genom att införa högskolebehörighet. Men det är inte bara kvaliteten i skolan och utbildningen som behöver stärkas. Ekonomiska förutsättningar ska inte vara ett hinder för att starta en högre utbildning, och därför höjer vi studiemedlets bidragsdel med . Debatt med anledning av budgetpropositio-nens avlämnande Dessutom får 1,3 miljoner familjer höjt barnbidrag och studiebidrag. Detta förbättrar vardagsekonomin för dem med minst marginaler. Att alla har råd med barnens fritid, lek, kläder och skor ökar jämlikheten. Det stärker den generella välfärden och därmed den svenska modellen. Ska vara ett ledande välfärdsland också i nästa årtionde och därefter? Mitt svar är ja, och min uppgift som finansminister är att garantera de ekonomiska förutsättningarna för detta. Då måste det vara ordning och reda i ekonomin – det får inte vara några stora underskott. Då måste också alla som kan jobba göra detta. Det som händer nu är att växer. Vi lever allt längre, som vi föder allt fler barn. Detta är en styrka för samhället. Det är någonting bra, men det ställer också krav på att välfärden växer i takt med befolkningen. Därför har regeringen avsatt mer till vård, skola och omsorg. Med den budget som jag presenterar uppgår tillskotten till välfärdsverksamheterna till hela . Detta förutsätter att väljarna hjälper till med prioriteringarna, så att de resurstillskott som vi planerar efter 2018 inte omvandlas till orättvisa skattesänkningar. Det är detta som väljarna kommer att ta ställning till i nästa års val. Mitt val är tydligt: Vårdköerna ska kortas, samordningen i vården ska förbättras, bemanningen ska öka och förlossningsvården ska stärkas. I den här budgeten investerar vi närmare 5,5 miljarder i sjukvården. Det är den största satsning på sjukvården som har gjorts i modern tid. Satsningen på ökad bemanning i äldreomsorgen fortsätter . Regeringens permanenta förstärkning till kommuner, landsting och regioner på 10 miljarder ökas till 15 miljarder och sedan till 20 miljarder . Omsorgen om våra barn och våra äldre ska tryggas. Vi ska också säkerställa att människor får den välfärd som de betalar skatt för. Vinstjakten driver upp kostnaderna, leder till omotiverade medicinska ingrepp, pekar ut patienter och elever som olönsamma och pressar ned personaltäthet och löner. Det ser människor. Därför finns det en bred majoritet hos svenska folket för att skattepengar ska gå till vård, skola och omsorg, inte till stora vinstuttag. Regeringen kommer att lägga fram förslag om vinstbegränsning under riksdagsåret. ska vara ett säkert land. Regeringen är överens med och om en fortsatt förmågehöjning i krigsförband och totalförsvar om totalt . har regeringen gjort tillskott till det militära försvaret . Det innebär att vi anpassar försvarets förmåga efter det försämrade säkerhetspolitiska läget. Ska fortsätta att vara ett öppet land krävs ordning och reda vid landets gränser. Den illegala handeln med sprit, narkotika och vapen göder grov organiserad brottslighet och måste bekämpas. Därför får sitt största tillskott på mer än . Debatt med anledning av budgetpropositio-nens avlämnande Kampen mot terrorismen ska bedrivas, och den demokratiska rättsstaten ska försvaras med full kraft. Den organiserade brottsligheten och våldsbrotten ska tryckas tillbaka och beivras, för medborgarnas förtroende för rättsstaten skadas när polisens utredningar inte hinns med. Därför tillförs polisen 2 miljarder och ännu mer åren därpå, dubbelt så mycket som polisen har begärt i sina budgetunderlag. Vi ska vara trygga i . Polisen ska bekämpa brottslighet, men vi ska också hindra att den växer fram. Hopplöshet och utanförskap måste ersättas av samhörighet och tillit mellan människor. En förutsättning för detta är att vi kan se oss själva i andra, att vi tar vår personliga del av ansvaret men också kan lita på att andra gör det. Och ska vi känna igen oss i andra måste vara ett land som håller ihop, ett land där klyftorna minskar. Det kräver full sysselsättning, en gemensamt finansierad välfärd och en bra skola för alla. Det kräver ordning och reda i ekonomin, det kräver lag och ordning i landet och det kräver en konkret politik med sikte på både jämlikhet och jämställdhet. Svensk ekonomi är i ett nytt läge. framgångar ska nu komma alla till del i hela landet. Vi ska bekämpa de växande klyftorna. Att framgångarna ska komma alla till del gäller särskilt dem som har varit med och byggt upp det här fantastiska landet – de som har lagt grunden för den välfärd och byggt upp det som vi alla är så stolta över. Den orättvisa skatteklyftan mellan löntagare och pensionärer, som infördes av den förra regeringen, är oanständig och ska avskaffas. Regeringen sänker skatten för 1,5 miljoner pensionärer . Tre av fyra pensionärer får sänkt skatt. tar vi bort klyftan helt. Äldre ska hedras, inte straffbeskattas. De reformer som regeringen tillsammans med föreslår i den här budgetpropositionen lägger grunden för vårt framtida välstånd och utvecklar den svenska modellen. 2 (M) replik: Jag var lite osäker på vilken , eller , som rent fysiskt skulle stå här och presentera budgeten . har presenterat utgift efter utgift och skattehöjning efter skattehöjning, och det verkar mer vara syn på allmänekonomisk politik som styr regeringen. Staten ska göra mer av precis allting utom sina riktiga kärnuppgifter. Regeringen tycker sig ha 40 miljarder att spendera i en högkonjunktur. 12 av dessa miljarder har uttryckligen beställts och kommunicerats av . Det är också som styr regeringens syn på valfrihet och välfärd, det vill säga att Reepalus stopp för privata välfärdsföretag ska läggas fram mot bättre vetande genom krav. Regeringens mer liberala ministrar kan trösta sig med att vi har lovat att vi kommer att avslå förslaget. Det kommer inte att genomföras. har också sitt finger med i det slarviga skatteutspel som slutade med att Nordea valde att lämna . Debatt med anledning av budgetpropositio-nens avlämnande Mot all denna vänsterpolitik står lite mer lågmälda krav på långsiktiga reformer för jobb och för företagande. påpekar på sitt sätt att är det rika land där det lönar sig allra sämst att skaffa sig en hög utbildning och att det är dåligt för svensk tillväxt. Min fråga är mycket enkel: Hur gick det till när ni bestämde er för att kapitulera inför syn på ekonomisk politik? 3 Finansminister (S) replik: När vi socialdemokrater har varit i regeringsställning har vi alltid drivit en ansvarsfull ekonomisk politik. Vi har av tre städat upp efter borgerliga regeringar som har lämnat stora budgetunderskott efter sig, så också den här gången. Det vi har gjort är att vända det underskott som lämnade efter sig på 60 miljarder till ett överskott på 80 miljarder . Överskottet använder vi helt i enlighet med regler och våra finanspolitiska mål. Vi använder 40 miljarder, av bnp, till att betala av på statsskulden. Det gör att vi får den lägsta statsskulden , och lika mycket, 40 miljarder, använder vi för att stärka den svenska modellen. Det är viktiga strukturreformer för att stärka den svenska modellen, för vi har ju utmaningar att ta tag i. Föräldrar oroar sig för att barnen inte lär sig tillräckligt i skolan, gravida kvinnor oroar sig för sin förlossning och vi ser att polisen lägger våldtäktsanmälningar på hög för att de inte hinner utreda dem. Självklart ska vi betala av på statsskulden. Men en ansvarsfull regering ser också till att ta itu med de utmaningar som vi ser, och det är det som vi gör med den här budgeten. 4 (M) replik: Regeringen sänker en enda skatt. Vi välkomnar detta undantag från huvudregeln. Ni sänker skatten för landets pensionärer. Det kommer vi också att göra. Det är också bra att ni uttryckligen säger att ni gör det därför att vi har skapat klyftan i beskattning genom att först sänka skatten för dem som arbetar. Kan du med handen på hjärtat säga, finansministern, att ni skulle ha sänkt skatten för landets pensionärer om vi inte först hade sänkt skatten för dem som arbetar? Det är min första fråga. Jag har en andra fråga. Ekonom efter ekonom underkänner nu regeringens spenderbyxa i den här budgeten. Överhettning är ett citat; riskabel, obalanserad, tunn på strukturella reformer är andra. Dessutom gör mer optimistiska prognoser än alla andra bedömare. Vad är det som ni har förstått som alla andra har missförstått? 5 Finansminister (S) replik: Jag träffade , och mina finansministerkollegor i . Det var ingen som hade den uppfattning som ger uttryck för, nämligen att det skulle vara en oansvarig ekonomisk politik att ha i överskott i de offentliga finanserna – tvärtom. Debatt med anledning av budgetpropositio-nens avlämnande Socialdemokraterna, och tycker att det är fel att pensionärer ska betala högre skatt än löntagare. Här har det varit en klyfta i politiken. avskaffar vi den skatteklyftan, och jag hoppas givetvis att kommer att ställa upp på det och därmed inte heller införa ett sjätte jobbskatteavdrag som skulle vidga den ytterligare. 6 (SD) replik: Regeringen har tidigare slopat möjligheten att spara privat till pensionen – och detta i ett läge då man starkt kan ifrågasätta om det offentliga ålderspensionssystemet verkligen levererar som det ska. Långtidsprognoser gör gällande att den generation som jag själv tillhör kommer att få mindre än hälften av sin slutlön i pension. Andelen så kallade fattigpensionärer, vilket man kan mäta på lite olika sätt, ökar. Till skillnad från i våra nordiska grannländer går alltså trenden i fel riktning. Antalet äldre med en inkomst understigande av medianen uppgår till en bra bit över en kvarts miljon. Många svenskar väljer därför att spara i de sparformer som finns tillgängliga och som regeringen nu vill straffbeskatta. Jag har tre frågor om det. Ett: Varför i hela friden väljer man att straffbeskatta i stället för att uppmuntra till sparande? Och påstå nu inte att det bara drabbar de rika, vilket vi har hört, för det drabbar i lika hög grad småspararen som kan månadsspara ett par hundralappar. Två: Kommer regeringen att överväga att återinföra möjligheten att spara privat till sin pension? Tre: Kommer regeringen att överväga att höja garantipensionen för de allra fattigaste äldre? 7 Finansminister (S) replik: Man bör fundera på vad straffbeskattning innebär. Skatten på ett investeringssparkonto är betydligt lägre än på annat sparande. Med den skatteförändring vi gör kommer skatten på ett investeringssparkonto att vara medan den på annat sparande är . Det är en ny definition av straffbeskattning när man har en skatterabatt. Det är också viktigt att ha klart för sig vad det är för beloppsstorlek vi talar om. Den som har sparat några och kommit upp i ett sparande på 50 000 får en skattehöjning på . Det är inte för alla, som det lät som på , utan det är för den som har ett vanligt sparande. Har man däremot väldigt mycket pengar på ett investeringssparkonto får man betala mer i skatt. Människor som har gott om pengar och höga inkomster får betala mer i skatt på sitt investeringssparande än vanliga löntagare. 8 (SD) replik: Debatt med anledning av budgetpropositio-nens avlämnande Jag tycker att man missar något här, medvetet eller omedvetet. Finansministern har en gedigen utbildning, men den dagen då man gick igenom ränta-på-ränta-effekt var finansministern kanske frånvarande från skolan. Jag vet inte. Man kan inte se detta . Om detta är svenska folkets alternativ till pensionssparande, som regeringen har tagit bort, måste man se det under ett helt yrkesliv. Det är inte , inte ens för småsparare. Det rör sig om sexsiffriga belopp även för den som bara sparar små belopp. Vi kommer att göra en hel del i vår budget. Vi kommer att gå fram med bostadstillägg mer aggressivt än vad regeringen har gjort, höja garantipensionen och göra större skattesänkningar för de äldre. Åter till huvudfrågan. Om man inte vill att folk ska spara privat men tillhandahåller ett offentligt ålderspensionssystem som inte levererar som det ska, vad är finansministerns råd till exempelvis 80-talisterna om de nu inte vill bli fattigpensionärer? 9 Finansminister (S) replik: Jag såg faktiskt ett exempel där man kunde komma upp i ganska höga belopp, och det var om en person hade 1 miljon på sitt investeringssparkonto . Det kanske är de väljarna som försöker inrikta på. Det är självklart att vi ska ha ett väl fungerande pensionssystem för vanliga löntagare. Garantipensionen är en viktig fråga som diskuteras i Pensionsarbetsgruppen. Den utreds , och man återkommer . Det vi gör i budgeten är att säkra tryggheten för alla våra pensionärer. Vi gör det genom att avskaffa den orättvisa skatteklyftan. Det första steget i det stoppade i tillsammans med de borgerliga partierna. Vi höjer också bostadstillägget och säkerställer att det är hög kvalitet i runt om i landet. Våra äldre ska vara trygga under sin ålderdom. Dem ska vi hedra. 10 (C) replik: När vi politiker presenterar förslag och tar initiativ är det ganska vanligt att vi försöker komma ut i medierna för att berätta för så många som möjligt om vad vi gör. har en ny take på detta beteende. Hon blir numera förstasidesnyhet för att hon inte gör något. I måndagens konstaterar man under rubriken ”Reformivern som försvann” det vi är flera som har kritiserat : Denna regering gör inte något åt långsiktiga problem. Den senaste strukturreformen i , alltså en reform som i grunden förbättrar den svenska ekonomins funktionssätt, gjordes i och med Alliansens jobbskatteavdrag, togs ganska många sådana grepp, riksbank, finanspolitiskt ramverk och så vidare. Men denna regering har inte levererat någonting. Det är inte ont om grepp att ta för den som en gång kallade sig samarbetsregering. Vi har en bostadsmarknad som fungerar alldeles för dåligt. Vi har en arbetsmarknad som håller människor ute trots en extrem högkonjunktur. Vi har ett skattesystem som fungerar allt sämre. Det finns gott om saker att ta tag i. Debatt med anledning av budgetpropositio-nens avlämnande Men regeringen är på alla punkter motvalls. Man är en stoppkloss. När vi kommer med förslag om en bättre fungerande arbetsmarknad så att fler kommer in av dem som hålls ute är det nej. När vi kommer med förslag om att hitta en kompromiss på bostadsmarknaden, inklusive att fasa ut ränteavdrag och liknande, är det nej från . Det är nej, nej och nej. Man höjer skatten på jobb och företagande när de flesta är överens om att det kloka vore att göra en skatteöverenskommelse som sänker skatten kraftigt på detta. Är du nöjd med att din och din regerings passivitet numera är förstasidesstoff? 11 Finansminister (S) replik: Man ska ha historien tydlig för sig, , och inte försöka förvanska. Vi bjöd in alla borgerliga partier till bostadssamtal för att kunna reformera den svenska bostadsmarknaden. Ni lämnade de samtalen. Det var ert val. Du vet också vad vi hade för samtal efteråt: om det fanns möjlighet att göra en uppgörelse med några färre partier om inte alla var med. Svaret från dig var nej. Det är viktigt att veta vad en strukturreform är, för det är en djupt ideologisk fråga. Strukturreformer är inte vad som helst. Det är en sak för borgerliga politiker; det är något annat för socialdemokrater och vänsterpolitiker. Vi genomför viktiga strukturreformer i budgeten för att stärka den svenska modellen, minska klyftorna och se till att alla människor kan komma i arbete. Vi genomför ett stort kunskapslyft så att vi får fler yrkesutbildningsplatser i . Det är en stor och viktig strukturreform. Vi genomför förslag för att stärka likvärdigheten i skolan och avsätter till detta . Det är en mycket viktig strukturreform. Vi säkerställer att den svenska modellen fungerar. Det är viktigt, för när vi tittar runt om i världen på vad som händer när klyftorna blir för stora ser vi att politiska krafter kliver fram som långsiktigt inte är bra för ekonomin och som leder till ökad protektionism. Denna debatt ser vi runt om i världen, och där pekar man på den svenska modellen och vår struktur som en förebild för att vi lyckas kombinera hög sysselsättning, hög tillväxt och hög jämlikhet. Det är denna struktur vi värnar i budgeten, till skillnad från som vill sänka lönerna och höja hyrorna. Vart leder det? Inte till bra liv. 12 (C) replik: Detta var ett innovativt grepp: Man tar relativt små budgetposter och döper om dem, och så har man löst problemet. Så kan man inte jobba. Det är intressant att nämner de bostadssamtal som faktiskt fanns. Man ska vara försiktig med att redogöra för vad som sägs bakom stängda dörrar. Jag kan konstatera att det runt bordet satt ett antal röda stoppklossar. Jag var inte en av dem. Frågan är: Har alla fel – alla som säger att vi har en arbetsmarknad som måste moderniseras för att släppa in fler? Vi har en bostadsmarknad som måste liberaliseras och moderniseras för ökad rörlighet. Har de fel allihop? Debatt med anledning av budgetpropositio-nens avlämnande Regeringen avreglerade stora delar av Sossesverige. Regeringen sanerade tillsammans med finanserna. Regeringen gjorde det åter lönsamt att arbeta. var i vägen för en högkonjunktur – det är inte något bra betyg på en regering. 13 Finansminister (S) replik: Det är inte alla som tycker att sänkta löner, höjda hyror och ökade klyftor är den enda vägen framåt. Det finns ett antal intresseorganisationer, högerekonomer och högerpolitiker i som tycker det, men i resten av världen befinner sig debatten någon helt annanstans. I var temat för mötet i , som inte direkt är någon vänstertankesmedja, inkluderande tillväxt. Det var det också på mötet i , som inte heller är någon vänstertankesmedja. Den internationella ekonomiska diskussionen gäller hur man kan förena hög tillväxt, hög sysselsättning och hög jämlikhet. Här sticker den svenska modellen ut som ett lysande exempel på hur vi kan skapa ett bra samhälle för alla. Det är precis denna svenska modell som vi stärker i budgeten. 14 (L) replik: Mitt i högkonjunkturen växer sig gruppen utsatta på svensk arbetsmarknad allt större. kommer 300 000 människor att finnas i den gruppen – ofta unga som har hoppat av gymnasiet och nyanlända med kort utbildning som inte kommer in på arbetsmarknaden. Det är människor som inte har ett jobb att gå till och som saknar arbetsplatsens gemenskap och känslan av tillhörighet och sammanhang. Vi ser nu framväxten av en ny underklass i där bidragsberoende riskerar att gå i arv. Det är vårt gemensamma ansvar som politiker att se detta samhällsproblem.