prot · H50915 · 2017-10-11 00:00:00 — § 1 Val av förste vice talman 1 (M): Val av förste vice talman Allianspartierna , , och föreslår som förste vice talman . Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren valde med acklamation (M) till förste vice talman till valperiodens slut. 2 Statsminister (S): fick jag ett brev från . Hennes son fick cancer när han var . är han ; han har genomgått flera operationer, och många återstår. skriver så här: På sjukhuset möts du av en eminent och kunnig personal som tar väl hand om dig och ditt barn. Kvällen kommer, och ditt barn ska än en gång duschas och skrubbas för att döda de få bakterier och levande hudceller som finns kvar. På med sjukhuskläder. När mörkret kommer får du axla ditt nu sjuåriga barns rädslor inför vad som komma skall. Men det blir inte av. Läkaren berättar med tyngd och skam i kroppen att det är stopp. Stopp för fler operationer . Jo, personalbrist. Det är ett starkt brev, och det är ett argt brev – med rätta. En underfinansierad vård blir till slut omänsklig. Det krävs gemensamma investeringar för att vi ska finnas där för varandra i svåra stunder. För mig är det kännetecknet på samhällsgemenskap. Därför har kommuner och landsting fått nästan i ökade resurser, och därför gör regeringen den största satsningen på sjukvården i modern tid. Vi investerar inte minst i utbildning. Vi tillför resurser så att sjuksköterskor kan utbilda sig till specialistsjuksköterskor med bibehållen lön. Personalbristen ska bort. Arbetsvillkoren och lönerna ska bli bättre. Det ska finnas tillräckligt många välutbildade proffs så att operationer inte ställs in gång på gång. Svårt sjuka och deras anhöriga ställs inför en av livets svåraste stunder, och då kan inte svaret vara att vi i stället för sjukvården prioriterar jättelika skattesänkningar. Nej, för mig går sjukvården och välfärden alltid före. Svensk ekonomi är urstark. Det är först och främst tack vare alla hårt arbetande kvinnor och män och framgångsrika företagare. Men det beror också på att regeringen har fört en stram finanspolitik. Vi har prioriterat hårt, vi har lagt om flyktingpolitiken och vi har vänt det stora borgerliga underskottet till växande överskott. Statsskulden är nu den lägsta . 200 000 fler människor går till jobbet, och kommer vi att ha det lägsta beroendet av våra gemensamma försäkringssystem . Vi har skapat ett stort ekonomiskt utrymme, och står striden: Vad ska det användas till? För mig är det självklart: Det ska användas till att öka tryggheten i vårt land. Köerna i sjukvården ska kortas. Omsorgen om våra barn och äldre ska tryggas. Alla skolor ska vara bra skolor. Den starka ekonomin ska komma alla till del, inte bara dem som tjänar mest. Barnfamiljers ekonomi förbättras med höjda barnbidrag, och den orättvisa skatteklyftan mellan pensionärer och löntagare avskaffas – den är oanständig. Det är dags nu att leverera trygghet till barn och deras föräldrar, till de äldre och deras anhöriga. För att öka tryggheten tar vi nu också i med hårdhandskarna mot brottsligheten och kriminaliteten. Det är fullständigt oacceptabelt att våldtäktsutredningar läggs på hög, att skjutningar och det dödliga våldet ökar, att människor som kommer hem med buss eller tåg är rädda för att gå genom sitt eget centrum. Den som begår brott ska straffas. Samhället ska reagera hårdare och snabbare. Därför har regeringen också tillfört mer resurser till polisen. Det är nästan dubbelt så många poliser som påbörjar en utbildning nu jämfört med när vi tillträdde. Fler kan anställas, och görs den största satsningen på polisen . Vi skärper också straffen så att den som går omkring med vapen blir inlåst direkt. Vi gör det lättare för polisen att kameraövervaka. Gängledare ska inte sitta i lyxbilar; de ska sitta i fängelse. Men mest effektivt på lång sikt är naturligtvis att hindra att brottsligheten över huvud taget växer fram. Hopplöshet måste ersättas med tro , och då är det allra viktigaste jobben. Alla som kan jobba ska jobba. Det är så segregationen ska brytas – inte genom att slå sönder den svenska modellen, skära ned i välfärden, sänka löner och skapa låglönesektorer. Människor som kommer hit ska anpassa sig till svensk arbetsmarknad, inte tvärtom. Är man ung ska man utbilda sig. Har man yrkeserfarenhet med sig ska man lära sig svenska och snabbt komma in i yrket. Är man äldre utan erfarenhet är det naturligtvis jobb som kräver lägre kvalifikationer som gäller. Vi ökar nu kraven på att göra sig anställbar. Vi inför utbildningsplikt. Vi gör det därför att vi vet att när fler jobbar kan vi stärka välfärden och förbättra den. Och, dessutom, med egen inkomst kommer också friheten. Vi har bytt riktning på politiken därför att vi ska öka tryggheten i . Det är mycket arbete som återstår, och då är valet för mig enkelt: Jag kommer aldrig att acceptera nedskärningar för att prioritera sänkt skatt. För mig är det viktigare med fler poliser och fler sjuksköterskor. Jag kommer heller aldrig att acceptera att politiker sänker löner på svensk arbetsmarknad. Jag står upp för den svenska modellen. Det ska löna sig att arbeta. Alla ska arbeta. Men när du jobbar ska du också kunna leva på din lön. Det är så vi bygger frihet. Det är så vi bygger trygghet i en ny tid. 3 (M): är det val i , och jag tror att vi fram till dess måste kunna hålla två tankar i huvudet . För det första finns det sådant i vårt land som är så bra att det bara inte får förstöras: tilliten till människor man inte redan känner, jämställdheten mellan män och kvinnor, jämlikheten mellan människor, trots olika bakgrund och inkomst. Detta är en del av det som gör så svenskt. Det finns också sådant som är riktigt illa i : utanförskapet, gängkriminaliteten, vårdköerna, den växande misstron. Det är lätt att ta allt det som är bra för givet. Och det är precis lika lätt att drabbas av svartsyn inför de svåra problemen, söka syndabockar och leta efter enkla lösningar. Men uppgivenhet har aldrig räddat någon eller något. Så brukar vi inte heller tänka i , när vi ställs inför svåra problem. Tvärtom – vi talar allvar om problem. Vi utreder och vrider och vänder. landar det sedan i 113 förslag skrivna av , och vi genomför dem. Eller så landar det i ett helt nytt pensionssystem när det gamla hade gått sönder. Vi är konstruktiva, vi söker lösningar – det är svensk politik när den är som bäst. Låt mig därför i den andan ta upp något som kommer att påverka öde de kommande decennierna, minst. Vår tids globalisering handlar inte längre bara om varor och tjänster, inte bara om import och export, utan minst lika mycket om människor, kunskap och idéer. Migration i världen kommer att ha fundamental påverkan på ekonomin och samhället, men migration är inte svart eller vit. Den kan vara löftesrik men är ofta förenad med problem. Den kan vara påtvingad men är ofta frivillig. Den kan göra livet materiellt bättre men ofta socialt sämre. Den kan öka jämlikheten globalt men lika ofta öka ojämlikheten nationellt. För mig finns ingen motsättning mellan den nationella tillhörigheten och den internationella öppenheten. Man kan, som jag, vara sörmlänning, svensk och europé på samma gång. Tryggheten i svensk identitet är viktig, och den är viktig också för integrationen. Den som är ny måste inte gilla allt som vi står för, men man måste möta ett som vågar stå upp för sina egna ideal. Precis som på påpekade under sitt Sverigebesök kommer migrationen i världen att öka , inte minska. Klimatförändringar gör att människor måste flytta därför att förutsättningar för att bo kvar inte längre finns. Krig och förtryck gör att världens flyktingar är fler än någonsin: 65 miljoner just , enligt UNHCR. Tillgången till pengar, information, kommunikation och transporter gör att allt fler söker sig till länder där man hoppas att barnen kommer att få det bättre. Så har människor gjort , men många fler gör det just . Inför denna nya situation har vi aldrig rustat . De senaste decenniernas migrationspolitik har varit ogenomtänkt och principlös. Den har aldrig tagit ställning till de svåra frågorna om vad som är vårt ansvar för världen, som vi fullt ut ska ta, eller till frågan om vad behöver eller klarar av. Det har i stället fått bli som det blir. Det är en oseriös hållning till svåra frågor. insåg även regeringen att måste lägga om kurs, och genomfördes en 180-gradig kurssvängning, som saknar motsvarighet i modern svensk politisk historia. Men måste tiden för tvära kast vara slut. Vi som är politiker har ett ansvar att skapa långsiktiga och hållbara regler för migrationen. Jag ser därför gärna långsiktiga och blocköverskridande överenskommelser i svensk politik på områden som måste ligga fast över . Jag vill att Alliansen och Socialdemokraterna gemensamt tar ansvar för en öppen och realistisk svensk migrationspolitik. Vi är naturligtvis beredda att ge och ta för att nå dit. Men låt mig nämna fyra konkreta utgångspunkter för i en sådan diskussion. För det första: kan inte i grunden ha en helt annan migrationspolitik än övriga länder i . Principerna bakom den nuvarande lagen bör alltså ligga fast. Det handlar om tillfälliga uppehållstillstånd som huvudregel och skärpta försörjningskrav för anhöriginvandrare. För det andra: Det måste vara skillnad på ja och nej när det gäller asyl. kommer 50 000 personer att gå under jorden i . Helt nya skuggsamhällen göder utanförskap, kriminalitet och sociala problem som inte har sett . Den som får nej ska alltså lämna landet. måste stå upp för sin egen lagstiftning. För det tredje: Europeisk migrationspolitik kan bara lösas i , men regeringens ovilja att i EU formulera en tydlig svensk ståndpunkt är illavarslande. Dagens system är brutalt och orättvist. är det 3 000 personer som drunknat eller som saknas på . Detta måste få ett slut. EU bör i stället utveckla ett system med kvotflyktingar, där asylprövningen sker vid EU:s gräns, och borde driva på för att detta blir EU:s gemensamma politik. Internationella problem kräver internationella lösningar. Det gäller i miljöpolitiken och i migrationsfrågan. För det fjärde: Svenska företag verkar på internationella marknader och måste kunna rekrytera kompetens från hela världen. slänger vi bokstavligt talat ut högutbildade invandrare som jobbar och försörjer sig här i . Det är en huvudlös politik. Jag är övertygad om att en långsiktig och genomtänkt migrationspolitik inte bara är nödvändig; den är en del av fortsatta konkurrenskraft i internationella sammanhang. Jag är inte låst vid enskildheter eller detaljer, men är övertygade om att dessa frågor måste hanteras och debatteras med respekt både för dem som kommer hit och för alla dem som i generationer har bott i vårt land. har varit en del av den framgångsrika internationaliseringen förut. Vi kan och vi måste bli det en gång till. 4 (SD): Det går bra för , heter det. Ekonomin går på högvarv. Allt annat vore väl ganska konstigt med tanke på att vi faktiskt befinner oss mitt i brinnande högkonjunktur. Ändå finns det, menar jag, anledning att se med oro . Regeringen eldar på finanserna med det fetaste valfläsk i ett läge där man kanske i högre grad borde samla i ladorna. Det är inget gott tecken. De låga räntenivåerna vittnar om att någonting är allvarligt fel. Vad har vi kvar att ta till när konjunkturen om viker nedåt, om både finanspolitiken och räntevapnet måste användas , mitt i brinnande högkonjunktur? Det finns, herr talman, anledning att se med oro . Och så har vi jobben. Om man lyssnar på och regeringen har de gjort ett fantastiskt arbete med att bekämpa arbetslösheten. Arbetslösheten är rekordlåg, sysselsättningen är den högsta i hela EU och så vidare. Detta är mycket riktigt den ena sidan av myntet. Det är inte ofta jag citerar , men sa han så här: ”Om man tittar på etniska svenskar mitt i livet så har vi mycket låg arbetslöshet.” Det är ungefär så det fortfarande ser ut. Sysselsättningsgapet mellan inrikes och utrikes födda har fortsatt att växa, och det är just det som är den stora tickande bomben inför en förestående lågkonjunktur. Faktum är att ingenting av det som regeringen lovade i valrörelsen och sedan har sjösatt har fungerat på detta område. Traineejobb, extratjänster, beredskapsjobb, snabbspår – resultatet, herr talman, är extremt magert. löfte om EU:s lägsta arbetslöshet 2020 ter sig alltmer avlägset. Det är till och med så att vi halkar ned på topplistan. Är du allvarligt sjuk finns det dessutom en överhängande risk för att du fastnar i en växande vårdkö. Är du gravid finns en överhängande risk för att du får föda ditt barn i bilen på väg till BB. Blir du utsatt för våldtäkt finns det en stor risk för att ditt ärende läggs till högen av annan outredd brottslighet. Våldtäkter mot barn läggs på hög och utreds inte i . Var tionde ung svensk flicka utsätts för sexualbrott . No-go-zonerna blir fler. Maffialiknande klaner sätter skräck i hela städer. Antalet skottlossningar är i paritet med de maffiakontrollerade områdena i södra . Användandet av handgranater är i paritet med . Kyrkogårdspersonal måste gå utbildningar i hur man hanterar beväpnade gäng. Bilbränder och upplopp har blivit vardagsmat. Nej, det går inte bara bra för . Då är frågan: Vad är det som har gått fel? Det grundläggande problemet, menar jag, är att regeringspartierna och övriga partier i den här församlingen tog på sig att förstå att de förde en ohållbar och ansvarslös politik. Alldeles för länge lät man öppna-hjärtan-politiken råda, som man ägnade en stor del av sin kraft åt att smutskasta dem som varnade. Hur någon enda människa i det här landet är beredd att ge övriga partier i den här församlingen nytt förtroende är för mig helt obegripligt. återstår det knappt till valet. Välfärden, tryggheten och inte minst sammanhållningen – vår förmåga att återupprätta tillit och samhörighet – står i centrum. Väljarna i måste ställa sig frågan vem de sätter sin tilltro till. Har man fortsatt förtroende för dem som har skapat problemen och som dessutom kapitalt har misslyckats med varje försök att lösa dem? Eller sätter man sin tilltro till dem som tidigt såg farorna, varnade för dem och dessutom erbjuder lösningar som inte redan har prövats och misslyckats? Jag hoppas, herr talman, att den misskötsel vi har sett får nödvändig effekt på valresultatet . I detta anförande instämde (SD). 5 Utbildningsminister (MP): Plasten i havet, såren i berggrunden och utsläppen i atmosfären – vår tidsålder har fått namnet antropocen. Det är ett begrepp som ska fånga att människans påverkan på planeten nu är så total att den definierar hela vår geologiska epok. I antropocen konstateras nu det sjätte massutdöendet av arter. Det senaste var , i övergången mellan krita och tertiär, då bland annat dinosaurierna dog ut. har mängden vilda ryggradsdjur minskat med . Sötvattensarterna har minskat med . Korallreven, som är hem för vart fjärde havslevande djur, dör i en sådan takt att om detta fortsätter finns det inga korallrev kvar om bara . Sommarens och höstens rubriker har vittnat om extremväder, gator som smälter, orkaner och översvämningar, och bakom ljuder forskningslarmen allt högre. rapporterar hur ett ständigt varmare sekel kommer att ge och extremvärme i . Ökenstormar och hetta riskerar att göra stora delar av regionen helt obeboelig. I en annan studie konstaterar amerikanska och kinesiska forskare att hettan i dalgångarna till och Indus om bara kan överskrida det som också en fullvuxen frisk människa klarar att vistas i. Där bor en femtedel av jordens befolkning. En tredje studie, publicerad i Planetary Health, varnar för att antalet människor som drabbas av extremväder här i stadigt ökar. I slutet av seklet kan två tredjedelar av befolkningen komma att drabbas . 150 000 fler människor riskerar att dö i översvämningar, värmeslag, hjärt- och andningsbesvär, infektioner och matbrist i . Det som sker kräver en avgörande insikt hos var och en av oss. Klimathotet handlar inte längre om isbjörnar. Miljöfrågan har blivit civilisationskritisk. Det är vad antropocen betyder. Planetens förutsättningar att bära mänsklig civilisation avgörs av människan själv. Våra val, enskilda handlingar och gemensamma beslut avgör framtiden. Det är bråttom men inte . Forskningens scenarier bygger alla på icke-handling – att vi står stilla och fortsätter gräla om sådant som dyrare inrikesflyg medan vattenmassorna vräker ned över jordens fattigaste. Tar vi oss samman, däremot, kan vi möta klimathotet. När världen oroas av Trumps ignorans tar vi steg framåt. Vi har tillsammans antagit världens kanske ambitiösaste klimatlag. fyller vi den med handling: höjd skatt på det som är dåligt för miljön, sänkt skatt på reparationer och innovationer. Det är elvägar, biobränslen, cykelstråk, smarta och barnvänliga städer, ekomat från svenskt, djurvänligt jordbruk, skydd av skog och hav, mindre plast, förnybar el, snabba tåg och bra regionaltrafik. har satsat så mycket på att bygga ett nytt samhälle – världens första fossilfria välfärdsland. miljörörelser listar oss nu som etta när det gäller klimatpolitik. Det är detta slåss för. Tyvärr är detta också sådant som andra partier ofta vill stoppa, skära ned på eller prioritera bort. Men det håller inte längre. Vi har inte tid att stå stilla. Vi behöver utveckling. Världen skriker efter ledarskap. Vi har så många fler steg att ta. Vi ska tillsammans gå från en ekonomi som fyller berg av teknikskrot på och kontinenter av plast i haven till smarta lösningar, slutna kretslopp, återbruk och digitalisering. Vi ska gå från en samtid där vi slösar den energi som lagrats i jordskorpan i årmiljoner till ett högteknologiskt samhälle som kan utvecklas av den energi som träffar jorden. Vi ska gå från ett samhälle som bränner ut både planet och människor, där välstånd mäts i prylar och konsumtion, till en framtid med tid för varandra och oss själva, där att lyssna på vad barnen säger om skoldagen får vara viktigare än jobbsamtalet . Detta, herr talman, är en framtid värd att kämpa för. 6 (C): är på många sätt ett fantastiskt land. Vi har stark tillväxt, sysselsättningen ökar och reformutrymmet är stort. Vi bor i ett land där kreativiteten sprudlar. Hos oss finns innovativa människor hela vägen från norr till söder. Svenska företag finns överallt. Svensk landsbygd finns i hela världen. Det är just detta att vi uppmuntrar kreativitet och banar väg för entreprenörer och är öppna mot omvärlden som bygger starkt. Det är på detta sätt som vi också måste fortsätta stärka vår konkurrenskraft. Vi måste fortsätta se möjligheter och lösningar. Vi måste fortsätta se till att håller ihop. Trots att solen skiner finns det mörka moln på himlen, moln som regeringen väljer att blunda för. Även om det går bra för många går det inte bra för alla. Nyanlända, långtidsarbetslösa och unga utan utbildning är människor som inte vill något annat än att bidra men aldrig får chansen. är de av de arbetslösa. En ny bidragsberoende underklass är på väg att permanentas. Detta är något som , till skillnad från regeringen, inte kommer att acceptera. Det är för deras skull som vi vill sänka trösklarna. Det är för dem som står utanför som vi vill förändra arbetsmarknaden. Det är därför behöver ett nytt ledarskap. För att hindra klyvningen är jobben den viktigaste frågan. Fler måste få chansen att få sitt första jobb. Tillsammans med Alliansen vill vi se inträdesjobb – jobb som kombinerar en lägre ingångslön och borttagna arbetsgivaravgifter med möjlighet att lära på jobbet. Ni har hört mig trumma in detta förut, men i den politiska verklighet som vi nu lever i tål det att upprepas. Ska vi fixa jobben, ska människor få en chans att bidra och vad de går för måste vi satsa på företagen, på jobbskaparna. Då måste det bli enklare och billigare att anställa. Vi underlättar generationsväxling i företagen med en mer rättvis beskattning och inför lägre beskattning på personaloptioner, vilket gör att kan vara med och konkurrera på den globala, innovativa spelplanen. Detta är förslag som gör skillnad på riktigt. klyvs inte bara när det gäller jobben. Även tryggheten brister. Utredningar av brott läggs på hög. Det är till och med så illa att barns polisanmälningar om våldtäkter hamnar i den anonyma högen av papper. Där människor har det ekonomiskt tuffast breder gängkriminaliteten ut sig. Hoten från våldsamma extremister ökar. Det måste till en förändring. Rättsstaten ska gälla alla överallt. Det är dags att vi på allvar ger de resurser som polisen behöver för att de ska kunna bekämpa kriminaliteten och återupprätta rättsstaten och respekten för den i hela landet. Det handlar om fler poliser som får högre lön och om ökade resurser så att fler brott kan utredas och leda till fällande domar. Vanliga människor måste få sin frihet och trygghet tillbaka. växer köerna till vården. Under Socialdemokraternas arbetspass klyvs landet genom orättvisa regionala skillnader. Det drabbar människor när de är som mest utsatta och sårbara. Det drabbar dem när samhället borde finnas där och stå för tryggheten, hjälpen och vården. Det är inte rimligt att det tar betydligt att få specialistvård i än i . Det är inte värdigt ett välfärdsland som att barns psykiska ohälsa ökar, liksom köerna till barn- och ungdomspsykiatrin. Det är dags för handling. Det är dags för resultat. Köerna måste kortas, och barns utsatthet måste tas på större allvar. Familjer måste få den hjälp de behöver. Vården måste komma närmare. Efter att ha minskat ökar nu klimatutsläppen i – de ökar. Detta sker när sitter i regeringen och har det politiska ansvaret. står för en annan politik. Vi satsar på effektiva åtgärder som ger miljöresultat. Vi vill se en kraftfull bonus när man köper en miljöbil. Vi satsar stort på infrastruktur. Vi lägger över 1 miljard mer än regeringen på att säkra tillgången till rent och friskt dricksvatten i hela landet, på rena hav och på att stoppa bottendöden i . Genom en kraftfull grön skatteväxling höjer vi miljöskatterna betydligt mer än regeringen. är ett fantastiskt land. Det är ett land av företagsamma, strävsamma och kreativa människor. Det är ett land där vi måste se till att den vibrerande känslan av tillförsikt och av framtidstro kan nå fler, även de mest utsatta. Vi måste se till att håller ihop. Med ett nytt ledarskap för kan vi få ett starkare, tryggare och öppnare . 7 (V): lyssnade jag på mina två absoluta favoritforskare: och . De är mest kända i för att ha skrivit boken . De har ägnat sitt forskarliv åt att studera vad som händer med samhällen i jämlikhet och i ojämlikhet och med de människor som lever i dessa samhällen. Sambanden är förbluffande tydliga. Jämlikhet ger människor bättre hälsa och längre liv. Jämlika samhällen tenderar att vara mer framgångsrika när det gäller att bekämpa kriminalitet. Den sociala rörligheten, förmågan att byta klass, ökar med jämlikheten. När skillnaderna ökar, som de har gjort i västvärlden och faktiskt allra mest i , kan man se hur till exempel fler barn far illa i samhället. En tydlig trend är att de absolut rikaste drar ifrån. Särskilt intressant tyckte jag att det var att se ett samband mellan vissa psykologiska tillstånd och ojämlikhet. I ojämlika samhällen som fokuserar på tävlan och materiell konsumtion får man mer depressioner. Det blir fler som känner att de inte lyckas och att de är otillräckliga, och det blir fler narcissister som förhärligar sig själva. Vi jämför oss med varandra. Vi är sociala varelser. När man säger detta brukar borgerliga motdebattörer säga: Ja, men det viktigaste är inte om vi är ojämlika eller inte utan att de som har det sämst har det någorlunda bra. Nej, forskningen säger annat. Den säger att ojämlikheten i sig påverkar samhällen även om den lägsta levnadsnivån är relativt hög. Människor vill ha jämlikhet. Över hela världen önskar människor att samhället är mer jämlikt än det de upplever. tror de att det samhälle de lever i är mer jämlikt än vad det faktiskt är. Man inser inte hur otroligt stor del av våra rikedomar som finns hos ett litet antal människor. Så är den värld vi lever i beskaffad.