prot · H409121 · 2017-06-08 00:00:00 — Det finns flickor och pojkar i som inte längtar till det stundande sommarlovet. De fruktar att semesterresan till föräldrarnas hemland kommer att innebära ett tvångsäktenskap med någon som de inte älskar eller med någon som de inte ens har träffat. Dessa ungdomar upptäcks sällan av skolan och för att de inte vågar berätta på grund av det förtryck i hederns namn som de utsätts för i sina familjer. Jag undrar därför vad ministern tänker göra för att barn som drabbas av den så kallade hederskulturen ska få hjälp. 86 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Detta är en mycket stor fråga. Regeringen har lagt fram en strategi om våld mot kvinnor . Ett av de stora områdena är just arbetet mot hedersrelaterat våld. I strategin finns ett antal uppdrag till olika myndigheter – socialtjänst, polis och andra – om att de ska arbeta aktivt mot hedersrelaterat våld inklusive barn- och tvångsäktenskap. Dessutom har vi tillsatt en utredning som tittar på frågan om barnäktenskap och hur man ytterligare kan skärpa lagstiftningen om barnäktenskap, som redan är ganska tuff i med internationella mått mätt, och hur man också kan förebygga tvångsäktenskap och just att barn blir förda ut ur mot sin vilja. 87 BORIANA (M): Kartläggningen av antalet omhändertaganden enligt lagen om vård av unga visar på stora skillnader mellan de olika kommunerna. Detta beror troligtvis på att frågan om hedersvåld fortfarande relativiseras. Vad tänker ministern göra för att lagen ska skydda alla barn, oavsett varifrån deras föräldrar kommer? 88 Statsrådet (S): Lagarna ska omfatta alla. Jämställdhet omfattar alla. Jämlikhet omfattar alla. Det är absolut. Vi kan inte ha olika standarder för olika människor och för olika barn. När det gäller lagstiftningen berättade jag just om vad vi gör. Det finns fler exempel. Men detta handlar mer om genomförandet av strategin. Jag och de andra två ministrarna på har ganska kallat alla generaldirektörer för att just inskärpa deras ansvar för att genomföra denna strategi om våld mot kvinnor. Driften och vidmakthållandet av försvarets materiel 89 (L): Min fråga riktar sig naturligtvis till försvarsministern. kom den så kallade logistikutredningen på försvarsområdet, som bland annat föreslog att drift och vidmakthållande av materiel tillhörig Försvarsmakten uteslutande skulle vara ett ansvar för Försvarsmakten och inte för . Försvarsministern uttalade sig mycket positivt när utredningen kom om dess slutsatser. Min fråga är: Är det fortfarande försvarsministerns intention att drift och vidmakthållande av försvarsmateriel ska ske inom Försvarsmakten? 90 Försvarsminister (S): Detta är en mycket bra utredning. Den är mycket välgjord och välgrundad. har gjort ett mycket bra arbete i sammanhanget. Jag ska inte föregripa beredningsprocessen i . Men jag ser det som mycket viktigt att vi får fram ett beslut med anledning av denna utredning. Vi bereder den, som sagt, och återkommer när denna process är färdighanterad. Men de uttalanden som jag gjorde i samband med presentationen står jag fast vid. 91 (L): Det låter ju ovanligt positivt för att vara försvarsministern – och väldigt konkret också, måste jag säga. Jag är glad att han står fast vid sina uttalanden. Uttalandena från besvarar på ett mycket tydligt sätt frågan om det är försvarsministerns avsikt att se till att hela utredningens förslag och grundläggande grepp kommer att materialiseras. 92 Försvarsminister (S): ska inte liksom tolka ut detta och ge något slags bild utifrån hur han känner och utifrån vad jag har sagt. Vi återkommer med förslagen när vi har berett dem, och då kommer jag att presentera hur detta blir. I grunden är det dock en väldigt bra utredning med många välmotiverade förslag och välmotiverade tankar. Sedan kan man ju fundera på vilka det var som skapade den situation som tvingade oss att låta göra utredningen. Åtgärder för att skydda brottsutsatta företagare 93 (M): I 2017 visar rapport efter rapport på många områden att utvecklingen går åt fel håll i . När redovisade företagsklimatet för sedan var det en all-time-low avseende det nationella resultatet. kom en ny undersökning från som visar att över hälften av företagarna upplever brott som ett problem. , var tredje företag, upplever att problemet har ökat . Företagen upplever att bedrägeri, rån och skadegörelse är vanliga brott mot företag. En fjärdedel av kommunpolitiker säger i samma undersökning att brotten har ökat i den egna kommunen. Är det rimligt att en klädbutik i ska ha ett överfallslarm? Är det rimligt att en färgbutik i får skyltfönstren beskjutna? Jag tycker inte det. Min fråga till statsrådet är därför vad regeringen gör på detta område för att skydda svenska företag och vända brottsutvecklingen. 94 Utbildningsminister (MP): Tack för frågan, ! Nej, det är självklart inte rimligt. Man ska kunna vara trygg mot brott, och det gäller även företagare i . Det är en av anledningarna till att vi både säkerställer att den omorganisation inom polisen som har skett i bred enighet ska landa på ett sådant sätt att vi får bättre utredningsresultat – det var ju liksom hela poängen med den – och satsar resurser på polisen. Bara i den vårändringsbudget vi har lagt på bord tillskjuter vi 700 miljoner till polisen. Detta är jätteviktigt. Polisen är vårt yttersta värn mot brottsligheten, och det är polisen som måste agera och arbeta på ett sådant sätt att man når fram till brottsligheten – i alla delar av landet. 95 (M): Jag läste en intervju med en företagare i inlandet som sa att polisen i är som – alla har hört talas om honom, men ingen har sett honom. Man kan i artiklar läsa om dieselstölder och om en företagare som har fått hundra polisanmälningar nedlagda. Man kan läsa en artikel om brottsutsatta företagare som känner maktlöshet. Jag tror att företagarna förväntar sig kraftfulla åtgärder från regeringen. 96 Utbildningsminister (MP): Ja, det är därför vi satsar på polisen. Jag är själv uppväxt i en företagarfamilj och har varit med om vad som händer när man får ett inbrott och den oerhörda oro det leder till när det aldrig blir någon som blir misstänkt eller åtalad utan det hela stannar hos försäkringsbolaget. Den här typen av brott är såklart ofta ganska svåra att utreda, men ju fler av den här typen av brott vi kan utreda och lagföra personer för, desto bättre är det för samhällets upplevelse av trygghet. Legitimations‑ och behörighetsregler i skolan 97 (S): Min fråga riktar sig till statsrådet . Utredningen om en bättre skola genom attraktiva skolprofessioner lämnar nu ett delbetänkande. Utredaren skulle se över legitimations- och behörighetsregler, vilka ställer till det för väldigt många inom skolans värld – speciellt på det estetiska området. Min fråga är hur statsrådets planering ser ut när det gäller att ta hand om de förslag som delbetänkandet innehåller. 98 Utbildningsminister (MP): Tack för frågan, ! Utredningen är resultatet av att vi har suttit ned inom för läraryrket och mött arbetsgivare och fackförbund. Vi har försökt identifiera var det har blivit fel när så många reformer pressades ned i skolan . Vi har tyvärr hittat en hel del brister, som utredningen nu tar tag i. Dels är det den nämner, alltså det problem som finns när det gäller att rekrytera till framför allt en del av våra estetiska specialistutbildningar. Dels ser vi problem i att en del av reglerna har grundat sig i en väldigt gammaldags uppfattning om att fritidshemmet, och därtill förskolan, inte är lika viktiga delar av skolsystemet som de andra. De är jätteviktiga delar för att vi ska växa som medborgare och för kunskapsuppdraget. Utredningen lämnar nu ett antal förslag om hur vi ska komma till rätta med detta, liksom en tidsplan för när vi ska göra det. De första förändringarna träder i kraft under nästa halvårsskifte, det vill säga . 99 (S): har ju pedagoger som har många olika former av utbildning bakom sig, och skolans utbildningar har reformerats . Det finns lärare som har verkat inom skolan i många, och satt betyg under den tiden – och när de nu ansökt om legitimation har de av någon anledning inte blivit godkända. Kan de känna hopp om att de nu äntligen ska få någon form av godkännande? 100 Utbildningsminister (MP): Det är en jättebra fråga, . Det är lite svårt att svara på den, för när det gäller den som har varit med om detta – den som har ansökt om en legitimation den tycker sig vara berättigad till och fått ett nej – kan jag inte garantera att just dessa regler och just de brister vi har hittat i denna utredning rättar till just deras fall. Men det ska åtminstone bli betydligt färre sådana brister och problem. Denna reform borde ha genomförts från början, med en tydlig genomförande- och finansieringsplan. Det gjordes inte, och därför får vi nu vårda den i efterhand. Förstärkt skyddsutrustning för hemvärnet 101 (M): Min fråga är till försvarsminister . Vi har under frågestunden redan hört att vi övar mer – vi genomför mer militära övningar nu än . Vi förstärker utrustning, och vi förstärker och utökar även bemanningen. Vi har också ett hemvärn som deltar i övningarna och aldrig någonsin har varit så professionellt som det är . Min fråga till försvarsministern är om man också avser att förstärka skyddsutrustningen för hemvärnssoldater och i så fall när vi kan se det förslaget på bordet. 102 Försvarsminister (S): Detta är någonting som naturligtvis hanteras inom de ekonomiska ramar hemvärnet har att disponera. Det man från den politiska sidan nu har kommit överens om när det gäller hemvärnet är att fordonsparken ska kunna förnyas i rätt stor omfattning. Jag har uppfattat att det har tagits emot på ett väldigt bra sätt. Sedan är det naturligtvis så att det finns andra behov, och man får väl i så fall föra resonemang om vad det är som i första hand ska prioriteras inom ramen för hemvärnets olika budgetar. Det politiska tillskottet nu senast var dock i fordonsfrågan. 103 (M): Jag tycker att frågan är enormt viktig. Vi ser nu att det inte är svårt att rekrytera till hemvärnet; det är många nya och relativt unga personer som söker sig till hemvärnet och känner sig motiverade. En del av motivet om det skulle komma till en konflikt eller om man faktiskt måste utföra det man tränar för är att man kan känna sig trygg i att man har den skyddsutrustning som behövs. Det är också det enda som kan hjälpa oss så att vi inte behöver så mycket sjukvård, vilket också är en bristvara. 104 Försvarsminister (S): Självklart är skyddsutrustning viktig, bland alla andra materiel som används i övningsverksamhet och i reella, operativa lägen. Inom de ramar och budgetar som finns får man genomföra de prioriteringar man anser vara de viktigaste från hemvärnets sida. Vi följer naturligtvis utvecklingen i hemvärnet på ett nogsamt sätt och är beredda att på olika stödja det, men det måste också bygga på deras egna prioriteringar. Fritidshemmens roll i satsningen på daglig rörelse 105 (S): Så gott som alla verkar vara överens: Det är bra att röra på sig. Den som rör på sig orkar mer, är gladare och friskare samt koncentrerar sig och lär sig bättre. Om vi har en befolkning i rörelse får vi alltså en bättre folkhälsa. Om landets barn och unga rör sig är det också bra för skolresultaten. Samhällsutvecklingen gör , tänker jag mig, att människors vardag blir alltmer stillasittande. Såväl barn och unga som vuxna rör sig allt mindre. Goda och dåliga vanor grundläggs tidigt i livet, och därför är det så glädjande att regeringen presenterade initiativet Samling för daglig rörelse. Målet är tydligt uttalat: Alla barn och unga ska röra sig . Vi har hört att idrott och hälsa ska utökas i timplan, och tidigare pratade vi om att skärpa målsättningen för daglig rörelse i skolan. Jag skulle vilja fråga utbildningsministern vilken roll fritidshemmen kan spela i Samling för daglig rörelse. 106 Utbildningsminister (MP): Tack, , för frågan! Det sätt som vi tar oss an detta på nu är riktigt bra. Ja, vi utökar antalet timmar i idrott och hälsa. Det är en viktig del av det hela. Men vi gör det som vi sätter oss ned med friluftsorganisationer, med idrottsrörelsen, med Gymnastik- och och andra skolor, med forskare och, såklart, med lärarfacken och idrottslärarnas organisationer för att se hur vi ska göra detta på ett bra sätt. Hur blir det verkligen verklighet och verkstad på ett sådant sätt att det fungerar och inte bara blir en extra pålaga ute på skolorna? En del i detta är såklart möjligheten att jobba i fritidshemmen med daglig rörelse. Det handlar om möjligheten för dem som jobbar i fritidshemmen att få de verktyg och den fortbildning man där känner att man behöver för att kunna göra detta. Jag är övertygad om att det är en av de saker man kommer att tala om i det rörelsenätverk som vi sätter upp. Det passar också väldigt bra ihop med de nya skrivningar i läroplanen för fritidshemmen som vi har infört. 107 (S): Tack, utbildningsministern, för svaret! Det finns en del i detta som oroar mig lite grann, och jag tänkte att ministern ska få tillfälle att lägga ut texten om detta. Om vi ska utöka timplanen i idrott och hälsa antar jag att det innebär att den totala timplanen för ska utökas. Jag tänker mig att det i sin tur riskerar att förvärra en redan rätt besvärlig kompetensförsörjningskris i skolan. Hur bedömer utbildningsministern att en utökning av timplanen ska kunna lösas så att all idrottsundervisning fortfarande bedrivs av legitimerad personal? 108 Utbildningsminister (MP): bereder ett uppdrag där man ser hur man skulle kunna utöka antalet timmar i idrott och hälsa. Vi har inte satt ned foten när det gäller att vi ska utöka den totala läroplanen och att den i så fall ska utökas . Man ska också se om det går att prioritera lite annorlunda med bibehållna kunskapskrav . Det viktiga är att vi ser till att vi rör oss mer. Genom att röra oss mer får vi också bättre resultat både, såklart, i kunskapsämnet idrott och hälsa och i andra ämnen. Utlokaliseringen av statliga jobb 109 (S): Jag tänkte fortsätta på den fråga som tog upp, nämligen jobben i hela landet. Män och kvinnor förlorade sina jobb på många håll i landet under den borgerliga regeringens tid. Förutom att arbetslösheten i stort sköt i höjden fortsatte den pågående urbaniseringen med lavinfart. 7 500 statliga jobb flyttades från övriga landet till . vet jag att regeringen har en annan politik, och det är vi glada för. Vi ska se till att jobben kommer tillbaka. Men jag undrar: När blir det verklighet? Gäller det män och kvinnor i hela landet? Och vilka jobb kommer till och ? 110 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Vi har haft en tydlig centraliseringsvåg. Det har påverkat spridningen av de statliga jobben. De statliga jobben har koncentrerats till . För den förra regeringen började i och slutade i . Men så ser inte ut. Staten måste ta ansvar för att finnas i hela landet. Vi har beslutat om omlokalisering av tre myndigheter. Vi förstärker dessutom närvaron i befintliga myndigheter på flera orter, nu senast i . Och vi kommer att jobba för att sprida de statliga jobben. Detta är inte bara en fråga om att förstärka tillväxten i de regioner som har en låg andel statliga jobb. Det handlar om legitimiteten för den svenska staten. Om avståndet mellan medborgare och stat växer minskar också tilliten till den svenska staten. Det är helt avgörande för den svenska statens framtid och för relationen mellan medborgare och stat att vi tar ansvar och sprider de statliga jobben och bryter den politik som den förra regeringen förde. 111 (S): Tack för svaret! Det är bra, för under den borgerliga regeringens tid lade 17 myndigheter ned 143 arbetsplatser runt omkring i landet. Det drabbade både män och kvinnor. En del påstår att det har med utbildning att göra – att det finns en människor av en viss typ av kvalitet och att jobben därför måste finnas i . Hur ser statsrådet på detta påstående? 112 Statsrådet (S): Det finns utbildade människor i , i , i , i och i . Vi har en befolkning som är välutbildad. Tack vare satsningar på regionala högskolor och universitet har vi en bättre spridning av akademiska utbildningar, och det skapar goda förutsättningar för kompetensförsörjning i den statliga sektorn också utanför . Det är helt avgörande att vi också använder den möjlighet som vi har för att få en bättre statlig service, närvaro och lokalisering av de statliga myndigheterna. 113 (KD): Jag vill rikta min fråga till försvarsministern. Cybersäkerhet är någonting som blir en allt viktigare fråga. Vi ser hur detta ökar i omfattning, och vi har hört FRA gå ut med att det sker uppemot 10 000 cyberattacker . Det finns it-spioner som jobbar på att kunna släcka ned . Detta skulle alltid kunna få förödande konsekvenser för , men inte minst vid ett angrepp. var vi i Försvarsberedningen i . Där jobbar man väldigt ambitiöst och har valt att ha en enda myndighet som tar ansvaret såväl för det militära som för olika myndigheter och för informationsstruktur som är viktig landet. Den fråga som jag vill ställa till ministern är: Hur tänker sig försvarsministern att stärka cybersäkerheten i ? Och är ministern nöjd med att det är sex myndigheter som ska samverka och dela på ansvaret? 114 Försvarsminister (S): Inom ramen för MSB pågår ett arbete där man följer upp olika typer av attacker och där man har bildat organisationer med myndigheter och företag i olika branscher. Man träffas där tillsammans med jämna mellanrum för att utbyta erfarenheter men också för att delge varandra olika typer av lösningar på hur man på ett bättre sätt kan stå emot olika typer av angrepp. Ett liknande arbete pågår på den statliga sidan. Där finns särskilda nyckelmyndigheter som har ett särskilt ansvar för att klara detta, och där pågår också planering. Detta är något som vi måste arbeta intensivt med för att kunna utveckla våra metoder. Jag vill påminna om det riksdagsbeslut som finns där vi har ställt oss bakom att arbeta med aktiv cyber inom ramen för Försvarsmakten. 115 (KD): Tack för svaret! Vi ska också komma ihåg att särskilt har pekat ut att informationssäkerheten behöver prioriteras högre och att det finns många myndigheter som inte alls når upp till en godtagbar nivå. Det är trevligt att utbyta erfarenheter, men är det inte mer rimligt att ha det precis som i och i många andra länder? Där är det en enda myndighet, en cybersäkerhetsmyndighet, som tar ansvaret. Är inte det en bättre väg att gå än att låta sex olika myndigheter dela på ansvaret? 116 Försvarsminister (S): Jag tänker inte här snöa in på någon särskild lösning för hur detta rent administrativt ska se ut. Jag inser att samhället är oerhört mångfasetterat med många företag, många myndigheter och många förvaltningsenheter. Det viktiga är att man får igång jobbet på ett brett fält och att det sker någonting ute i praktiken. Det är detta man försöker åstadkomma via det som MSB gör. Därmed inte sagt att det är nog, utan förbättringspotentialen på området är omfattande. 117 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Detta avslutar veckans frågestund. Jag får be att tacka de deltagande statsråden och ledamöterna. § 9 (forts. från § 7) Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i (forts. UFöU3) 118 (V) replik: Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Propositionen handlar om , och vi talar lite grann om . Men det är ganska logiskt, för det är naturligtvis bland annat på grund av det stora misslyckandet i som har de problem man har . ser bara ett enda alternativ till att förstöra ett helt land och få terrororganisationer att sprida sig som maskrosfrön: att stå och titta på. Nej, så är det inte. Det finns ett otal andra saker. Jag vill bara påminna om att var med på den första insatsen i när det handlade om att upprätthålla FN-resolutionen om ett flygförbud. Det var sedan, när man flagrant bröt mot detta, och gjorde allt annat, bröt mot både folkrätt och resolutioner, som vi inte längre var med. Men jag förstår att står kvar. Det finns nu sedan drygt , , tillbaka en brittisk parlamentsrapport som analyserat utbrottet i . Där konstaterar man en del förfärliga saker. Den brittiska regeringen har inte kunnat bestyrka påståendet, som även citerar här, om massiva övergrepp från Gaddafis sida mot civilbefolkningen. Det ska veta att Gaddafi inte var någon ljusgestalt i historien. Han förtryckte sitt eget folk. Men de saker som man påstod för att motivera kriget hade helt enkelt inte ägt rum. Av rapporten framgår att Natokoalitionen och därmed bröt mot FN-resolutionen, att flygattackerna riktades mot den libyska regeringen med följd att Gaddafi mördades och regeringen störtades, att markstyrkor sattes in och att vapenembargot kringgicks genom insmugglade vapen till rebellerna. De konstaterade att ville man skydda Benghazi hade man nått det målet . Men står kvar. Det finns flera alternativ. Det är de vi måste titta på innan vi kastar oss ut i sådana operationer. 119 (L) replik: Jag vill inleda med att säga att jag delar principiella åskådning. När man deltar i operationer av det slag som till exempel har varit i är det viktigt att man har en väldigt bred verktygslåda. Jag tror att en av de viktigaste slutsatserna just för handlade om att man väldigt snabbt vann en militär seger och upprättade relativ god säkerhet i landet. Men till följd av att man misslyckades med att ge afghanerna en tro och ge det bistånd och den återuppbyggnad som behövdes förlorade man greppet om situationen. Därefter blev det väsentligt sämre. Jag tror inte bara på militära insatser. Vi behöver jobba mycket mer med både bistånd och politiska åtgärder av olika slag. Med det sagt minns jag själv personligen fortfarande bilderna från svensk tv där sjukhus i visades upp utbombade av just Gaddafis artilleri. Jag vill också minnas att faktiskt beslutade om insatsen. Allt kan rimligtvis inte ha varit påhittat ens av Nato. Det vägrar jag att tro, herr talman. 120 (V) replik: Jag hänvisar återigen till den brittiska parlamentsrapporten. Där visar de tydligt att det mesta var hittepåhistorier för att motivera ett krig som man gärna ville ha av helt andra skäl. Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Jag tycker ändå att det är bra att tar upp detta med en bred verktygslåda, tyvärr med tillägget ”med inte bara militära insatser”. De flesta militära insatser – , och – har i grunden misslyckats. Låt oss för guds skull hoppas att inte blir ännu ett exempel i den långa raden. Det misslyckandet kostar inte enstaka liv här och där. Bara i räknar man med 600 000 dödsoffer , 2008 eller något sådant. Man måste ändå se: Vad fanns det för andra krigsmål? I den brittiska parlamentsrapporten har de snappat upp information om mål: Ett starkt krav att få större del av olja. Öka det franska inflytandet i . Stärka politiska ställning i . Ge franska militären en chans att skapa sig en starkare ställning i världen. Motverka Gaddafis långsiktiga plan att skulle ersätta som den dominerande makten i det fransktalande . Det var tyvärr de verkliga krigsmålen. Men jag tackar för att vi ändå diskuterar den bredare verktygslådan som vi ibland glömmer bort både hemma och när vi talar om internationella insatser. har jag förstått att nästa replikskifte handlar om vem som sitter i sandlådan. Det kan i och för sig vara lämpligt när vi har en proposition om ett ökenland som . 121 (L) replik: Jag är inte säker på att , , och var så allvarligt oroade över politiska karriär. Jag tror att de hade helt andra bevekelsegrunder. Med det sagt är jag nog inte beredd att sätta så mycket tilltro till den parlamentariska rapporten, som jag själv inte tagit del av. För mig var situationen helt uppenbar, och den är det än . vände sina vapen, som nästan alla diktaturer gör, mot den egna befolkningen. Visst skulle vi ha jobbat mer med bistånd och mer med diplomati och politik. Men det handlade också om att avbryta en humanitär katastrof som pågick i landet. Sedan håller jag med om att efterarbetet var alldeles för dåligt. 122 (SD) replik: anser att det är vi i som sitter i sandlådan med hink och spade.