prot · H50948 · 2017-12-12 00:00:00 — Därför ser vi med stor oro på de processer som pågår på EU-nivå, som riskerar att slå undan benen för den gröna omställningen i . Vi förutsätter att regeringen agerar för att säkerställa att förutsättningarna för svenskt biodrivmedel även fortsättningsvis ska vara goda. För har arbetet för en giftfri vardag varit prioriterat. Ekonomiska incitament såsom producentansvar och kemikalieskatt bör användas för att påskynda omställningen till mer hållbara alternativ. ser vi att det finns ett stort mörkertal när det gäller farliga och förbjudna ämnen i vår vardag. I stickprovskontroller genomförda av Kemikalieinspektionen hittades förbjudna kemikalier i av de elektriska lågprisprodukterna. Bland varorna som analyserades fanns till exempel hörlurar, cykellampor och usb-kontakter. Det finns alltså ett stort problem med ämnen som är förbjudna att använda i EU men som förekommer i varor som importeras. konstaterades att det har kommit fler paket från än vad det gjorde föregående år. Det sker alltså en stor ökning på detta område, och vi måste arbeta med det. vill därför se en stor satsning från Kemikalieinspektionen, tullen och kommunerna för att hitta dessa produkter, få bort de oseriösa importörerna och hjälpa butiker att ställa krav på giftfria produkter. Allmän miljö- och naturvård En förutsättning för ett effektivt arbete mot farliga kemikalier är en heltäckande och uppdaterad lägesbild. Därför satsar vi även pengar på en kartläggning av gifter i människors vardag. Vatten är en fråga som blivit alltmer aktuell . Även ser att vatten, som är vårt viktigaste livsmedel och grunden för ett fungerande ekosystem, är ett område där politiken måste växla upp. I budget stärker vi därför vattenarbetet ytterligare genom en så kallad blå miljard. Vi vill stärka det lokala arbetet och internationella insatser för att rädda hav och vattendrag undan övergödning och nedsmutsning samt för att trygga rent dricksvatten. är ett av världens mest känsliga hav. Övergödning och miljögifter rubbar ekosystem, med algblomning och mycket stora områden med döda havsbottnar som följd. För att vi ska kunna vända utvecklingen föreslår ett antal åtgärder för att stoppa övergödningen och bottendöden. Det handlar om att stödja lokala projekt för att minska växtnäringstillförseln men även om att satsa mer på det regionala Östersjösamarbetet och om att arbeta långsiktigt och stödja forskning och utveckling av projekt som kan komma till rätta med bottendöden. Vi måste också minska förekomsten av farliga ämnen i våra vattendrag. Ökande kunskaper om kemikaliers och läkemedels påverkan på vattenkvalitet och på vattnets ekosystem ställer nya krav på reningsverk. saknas dock teknik i många anläggningar. Det krävs både större medvetenhet om vilka medel som används och hur de tas om hand, så att de inte hamnar i avloppet, och ny teknik för rening av det som ändå hamnar i avloppet. Kretsloppsarbetet behöver stärkas för att minska förekomsten av farliga kemikalier, mikroplaster och marint skräp i våra vattenområden. Av den totala mängden nedskräpande föremål i haven utgörs den största delen av plast. nedskräpning är en global utmaning, men det är också ett problem i . Därför vill stärka arbetet med att minska förekomsten av plaster i våra hav och säkerställa en god avfallshantering längs våra kuster. Tillgång till rent dricksvatten har länge varit en självklarhet i . Men har flera delar av landet drabbats av vattenbrist . Förändrade flöden och förändrad nederbörd i klimatförändringarnas spår samt överutnyttjande av, och underinvestering i, va-infrastruktur bidrar till en ökande vattenbrist. För att skydda tillgången till dricksvatten föreslår extra medel till SGU samt medel till lokala satsningar på dricksvattnet och för att säkerställa beredskapen för akuta katastrofsituationer. Eftersom har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den önskar kommer vi att avstå från att delta i beslutet om anslagens fördelning. 63 (L): Allmän miljö- och naturvård gäller det utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Det känns som att vi fortsätter den diskussion vi förde , då vi diskuterade utgiftsområde 23 om areella näringar. Liberalerna står för en grön politik som utgår från marknadsekonomi, teknik och utveckling. Som har sagts här tidigare tenderar debatter om miljö- och naturvård och klimatpolitik att enbart – eller åtminstone till väldigt stor del – handla om anslagsstorlek och inte om vilka prioriteringar som kan göras för att få största möjliga miljö- och klimatnytta. Därmed inte sagt att det inte behövs statliga insatser och effektiva ekonomiska styrmedel – båda dessa delar är naturligtvis väldigt viktiga. Vi i Liberalerna har dock en annan infallsvinkel än regeringen, och vi har en tydlig strategi. Men eftersom Liberalernas förslag till budgetramar har fallit avstår vi från att delta i beslutet och redovisar i stället vårt ställningstagande i ett särskilt yttrande. Jag vill upprepa att prioriteringar kräver att man ser till helheten. Vi i Liberalerna gör ett antal övergripande prioriteringar i vårt budgetförslag. Dessa prioriteringar handlar om att stärka skolan, om att göra det enklare att anställa, om inträdesjobb för nyanlända och unga, om stärkt självbestämmande för äldre samt om förstärkning av den personliga assistansen. Inom det utgiftsområde som vi diskuterar , det vill säga utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, prioriterar Liberalerna främst insatser inom tre områden. Det handlar om klimatet, där vi har en så kallad klimatmiljard, om havsmiljön – alltså om hav och vatten – där vi lägger totalt 1,6 miljarder samt om värdefull natur, med betoning på skogen. I klimatpolitiken blir det speciellt tydligt att många liberala svar vad gäller effektiva ekonomiska styrmedel finns i skattetabellerna och inte i form av ett ensidigt fokus på höjda anslag. Liberalernas budgetförslag karakteriseras av en tydlig grön skatteväxling – det vill säga höjda skatter på sådant som är till skada för miljö och klimat, enligt principen att förorenaren betalar – och av sänkt skatt på arbete och företagande, vilket ökar konkurrenskraft. Liberalerna föreslår i linje med detta högre miljöskatter – 5 miljarder högre än vad regeringen gör. Det handlar om höjt förmånsvärde för icke-miljöbilar – så kallad omvänd miljöbilsbonus, där vi höjer skatten på bilar som är klimatstörande – samt om ett reformerat reseavdrag, avskaffande av dieselsubventioner och en del annat. I den andra vågskålen ligger att Liberalerna föreslår 19 miljarder lägre skatt direkt på arbete. Vi är absolut inte beredda att beskatta arbete och företagande så att tillväxt och jobb, och därmed vår gemensamma välfärd, riskeras. Regeringen lägger mycket pengar på anslag till klimatinvesteringar – detta har i många sammanhang benämnts Klimatklivet. Det är inte tu tal om att man kan bena upp detta och se att många enskilda saker kan ses som något positivt, men vi ifrågasätter effektiviteten i satsningen då den innebär mycket byråkrati och stora kostnader i förhållande till resultatet. Det handlar om många små projekt. Som jag nämnde tidigare tycker vi ändå att det är rimligt att det offentliga i en del sammanhang är med och finansierar vissa saker av strukturell typ. Liberalerna vill därför i stället prioritera långsiktiga större klimatsmarta projekt, vilket vi samlat i ett anslag på med namnet Nationella klimatinvesteringar. Allmän miljö- och naturvård Vi delar de prioriteringar som nämnts här tidigare. Det är inom transport, industri och jordbruk som de stora utmaningarna finns. Under rubriken ”Nationella klimatinvesteringar” ligger biogasanläggningar och metangasreducering inom jordbruket, cykelinfrastruktur i städerna, allmänt tillgänglig laddinfrastruktur, forskning och utveckling för att minska industrins utsläpp samt elektrifiering av kollektivtrafiken i våra städer genom satsning på elstadsbussar. Hav och vatten är också ett prioriterat område, och sammantaget har vi lagt 1,6 miljarder på detta område. Låt mig lyfta fram några av Liberalernas prioriteringar i detta sammanhang. Vi vill ha förstärkt miljöövervakning med fokus på hav och vatten. Vi ser också övergödningsproblematiken. Även här har vi använt ekonomiska styrmedel i skattetabellerna genom att föreslå en ny läckageskatt för att minska detta. Läckageskatten slår alltså mot handelsgödsel. Vi tar också upp strandstädning. Det har med all rätt kopplats till plastdiskussionen, för havet är ju fyllt med plast. Om inte utvecklingen bryts har vi mer plast än fisk i haven 2050. På den svenska spolas det i land väldigt mycket plast. Eftersom plasten också riskerar att brytas ned till mikroplast satsar vi 50 miljoner för att kommunerna via Havs- och vattenmyndigheten ska kunna få bidrag till att städa stränder. En punkt handlar om stranderosion. Det är mer kopplat till anpassning till klimatförändring än förhindrande av klimatförändring. Denna problematik är störst i . Det är viktigt att börja jobba med denna fråga. Vår mest värdefulla natur ska givetvis skyddas i nationalparker och naturreservat. Liberalerna lägger stor vikt vid naturvård, och vi lägger ca på skyddsvärd natur. Här är inte minst satsningar på nyckelbiotoper och gammelskog centralt, och vi delar till vissa delar regeringens förslag. Skogen är en central del av lösningen vad gäller klimatet, och då är det viktigt att vi tar den miljöhänsyn som krävs för att bevara den biologiska mångfalden. Vi har talat om forskning och utveckling, och jag nämnde nog också att vi ser forskning och utveckling av olika avverkningsmetoder som en viktig väg att komma framåt i detta arbete. Det behöver inte vara så ensidigt som det är . Vi anser vidare att systemet där statligt ägd skog används som inbyte mot skyddsvärd privatägd skog ska fortsätta att användas. Det finns nog även stora möjligheter att utveckla detta system. Liberalerna ser en stor utmaning i att utveckla nya modeller för upprätthållande och återförsörjning av skogslandskapets värden. Vi ska inte fixera oss vid just de metoder som vi har och bara höja anslagen för att köpa in skog. Det finns andra samarbetsmetoder som säkert går att få fram om vi tillsammans börjar fundera på det. Jag ska nämna ytterligare två viktiga liberala satsningar. När det gäller marksanering är det viktigt att det frigörs mark till inte minst bostadsbyggande. Vi satsar 25 miljoner mer än regeringen på just detta område, med riskbedömning som grund. På kemikalieområdet vore det märkligt om vi tyckte att skatten inte är ett bra styrmedel, så därför står vi bakom kemikalieskatten och ser att den kan utvecklas. I denna budget satsar vi ett antal miljoner på stärkt marknadskontroll av farliga kemikalier, inte minst i leksaker. Allmän miljö- och naturvård 64 (KD): har länge drivit på för en grön skatteväxling och lagt fram flera skarpa förslag i frågan. Det fortsätter vi med också i årets budget. Vi vill sänka skatten på arbete, företagande och pensioner och höja skatten på miljöstörande verksamhet. Med lägre skatt på arbete får vi i fler arbetade timmar, vilket ger mer pengar till välfärden. Men, i stället för skatteväxling väljer regeringen att höja skatten på både arbete och miljöstörande verksamhet. Det är bra med ökad skatt på miljöstörande verksamhet, men man borde också göra en växling, vilket man inte gör. De återkommande algblomningarna, som drabbar , är ett tydligt tecken på att inte mår bra. av havsbottnen i lider av allvarlig syrebrist, och av bottnen betraktas som död. Den främsta orsaken till syrebrist och döda bottnar är att lider av övergödning, vilket leder till onaturligt kraftig algblomning och döda bottnar. Som en del av algblomningen producerar blåalger nervgiftet BMAA, som har konstaterats ge neurologiska sjukdomar som , alzheimer och parkinson, vilket är mycket allvarligt. som produceras nära havsytan sjunker till botten och bryts ned av bakterier och andra mikroorganismer. Under processen förbrukas syre, vilket leder till syrebrist. Bottnarna dör, och fisken kan inte föröka sig. Särskilt utsatt är torsken, vars yngel växer till på stora djup. Därmed finns ett direkt samband mellan övergödningen och torskbristen i . Tack vare stora insatser i reningsverk, fosfatfria tvättmedel och bättre metoder inom jordbruket har utsläppen av fosfor halverats . Trots det har miljö försämrats, inte minst . Övergödningen är en självgående och självförstärkande process där ökad utbredning av syrefria bottnar frigör fosfor som tar sig upp till ytvattnet och ger en ökad produktion av alger, vilket ökar syreförbrukningen i djupvattnet och utbredningen av syrefria bottnar. Detta innebär att det inte räcker med att minska utsläppen av näringsämnen i . Det behövs också aktiva åtgärder för att vända den negativa utvecklingen och låta bottenmiljö återhämta sig. Det behövs radikala insatser för att rädda hälsa. Alla länder runt har anledning att skyndsamt komma överens om lösningar som hanterar den allvarliga situationen, och måste ta initiativet. Lösningen är att tillföra syre i betydande mängder till bottnarna på valda områden och att minska utsläppen. Ett framgångsrikt pilotförsök med syresättning genomfördes 2010−2011 i i . Halten av fosfor i bottenvattnet minskade kraftigt som livet återvände till de döda bottnarna i fjorden. Nästa steg bör vara att genomföra en storskalig insats i . Vi bör kunna dela kostnaden med våra grannländer. Som en inledning bör kunna avsätta 100 miljoner 2018, 150 miljoner 2019 och 200 miljoner 2020. Allmän miljö- och naturvård Uppmärksamheten på de rådande omständigheterna har blivit oerhört stor i alla kustregioner i södra , såsom , , och , men även i andra länder, som norra . hölls en stor och välbesökt vattendialog i i regi av och Region , där man uppmärksammade alla aspekter av vattentillgång såsom dricksvatten samt problem med fiskenäringen och algblomningen. Uppmärksamhetsnivån för denna vattendialog speglar omständigheterna runt hela södra . Med rätt åtgärder kan algblomningen minska dramatiskt, igenväxningen av havsvikar gå tillbaka och fisken återvända. skulle de hälsorisker som är förenade med nervgiftet BMAA kunna avvärjas. Så långt , fru talman. vision är att den svenska fordonsflottan ska vara fossiloberoende . Vi föreslår fortsatt stöd till investeringar i laddinfrastruktur för el- och hybridbilar. Det stora hindret är osäkerheten kring om man kommer att kunna ladda sin elbil. Vi anslår –2020 till stöd för utbyggnad av laddinfrastruktur. Regeringen har valt att höja och införa 64 olika skatter. Sedan har regeringen i sitt budgetförslag strösslat ut extra allt inom många utgiftsområden. I synnerhet gäller detta inom utgiftsområde 20, som vi debatterar . Grundtanken i regeringens politik tycks vara att ge ut olika stöd som ska godkännas av byråkrater. vill i stället flytta fokus till generella ekonomiska incitament, främst i form av en grön skatteväxling. Vi säger nej till regeringens ladda-hemma-stöd. Att kunna ladda sin elbil hemma underlättar väsentligt för det enskilda hushållet. Det är därför troligt att de flesta hushåll som väljer att genomföra åtgärden skulle gjort detta ändå, även utan offentligt ekonomiskt bidrag. Installation av laddutrustning höjer också fastighetens värde, och man kan ifrågasätta om det är statens uppgift att så specifikt stödja enskilda hushåll. föreslår i stället bredare stöd till hushållen, främst genom skattesänkningar. Därigenom kan de enskilda hushållen och deras medlemmar själva prioritera utifrån sin aktuella situation, exempelvis genom att investera i laddutrustning, elcykel eller solpaneler. Däremot finns det anledning för det offentliga att stödja investeringar i publika laddutrustningar eftersom användningen av dessa kommer till nytta för en stor mängd bilister som var för sig inte skulle ha möjlighet att sätta upp denna utrustning. föreslår att anslås för detta ändamål i utgiftsområde 22. Regeringen föreslår införande av stöd till elcyklar på . Detta framstår i viss mån som att sparka in öppna dörrar eftersom elcykelbranschen är snabbt växande, med en fördubbling av försäljningen den senaste tvåårsperioden. Denna utveckling kommer i sin tur att generera stora mängder av uttjänta litiumbatterier, som det ännu inte finns någon verksamhet på plats för att på ett säkert och miljövänligt sätt kunna återvinna. Allmän miljö- och naturvård I stället för att satsa 350 miljoner på att subventionera elcyklar föreslår att dessa pengar riktas till en satsning på cykelinfrastruktur, vilket skulle beröra fler personer och förbättra folkhälsan för fler. Denna satsning återfinns i utgiftsområde 22 i budgetförslag. Och med de orden, fru talman, vill jag säga att jag kommer att lägga fram ett särskilt yttrande till förmån för budgetförslag. 65 (S): Jag är fantastiskt glad över att få stå i denna kammare, att få debattera och att få besluta om en historiskt stor klimat- och miljöbudget – den som vi har på bord . när vi debatterar miljö och klimat kan jag dock känna att man kan behöva gå tillbaka och fundera på modiga miljöpolitiker som har tagit viktiga beslut långt före oss. Det jag tänker på är något som uppmärksammats av IFAU, nämligen att miljöpolitik kan förbättra barns livschanser. Det handlar om när modiga miljöpolitiker drev fram beslut om att vi var tvungna att fasa ut bly ur bensinen. Vi visste att bly var farligt, men vi visste inte om alla de goda, positiva effekter på andra områden som en förbättrad miljöpolitik skulle ge. Men det vet vi , för vad hände när man fasade ut bly ur bensinen? Vad hände med barnens skolresultat? Vad hände med kopplingen till kriminalitet? Jo, skolresultaten blev bättre, och kriminaliteten blev lägre. Det senare hade ett mycket starkt samband, inte minst för killar. Detta finns i den forskningsrapport som jag håller i. kan det vara bra att påminna oss om att vi inte alltid, när vi går före, vet om alla positiva effekter som en ambitiös miljö- och klimatpolitik kan ha. Sedan jag tillträdde uppdraget som ordförande i har jag haft privilegiet att få besöka massor av verksamheter runt om i landet där människor haft ett starkt engagemang för miljön och klimatet. Också av den anledningen är jag väldigt glad över att kunna leverera en historiskt stark miljö- och klimatbudget. Det är bra för miljön och klimatet, för jobben, välfärden och innovationskraften, för oss gemensamt och för vår framtidstro. Jag har träffat fantastiskt många människor som har ett engagemang för miljö och klimat. Det är företag som vill investera, innovationer som behöver utvecklas, kommuner som vill bygga hållbart och människor som brinner för en idé. Kort sagt: kreativitet, initiativrikedom och lösningsinriktade människor. Men ofta har jag under mina resor runt om i landet sett att det har saknats pengar och att investeringarna uteblivit. Den bild jag har fått och den slutsats jag har dragit efter alla dessa besök är att vi i under har underinvesterat i miljö och klimat. När jag tänker tillbaka kan jag känna en sorg över all den kraft och vilja som har gått till spillo i . Jag vet, och det har jag också sett, att där man lyckas och där projekt har fullföljts skapas miljövinster och jobb. Där kommer vi ett steg närmare att nå miljömålen som vi stärker välfärden och ger människor framtidstro. Detta visar att vi kan åstadkomma saker om vi gör det tillsammans. Är inte detta den svenska modellen? Är det inte så vi har byggt samhället ? Allmän miljö- och naturvård Så, fru talman, detta är själva idén med det budgetförslag som vi nu debatterar, denna historiska satsning på vår miljö och vårt klimat: att säga ja till initiativrikedom och kreativitet. Vi vill bejaka engagemanget för klimat och miljö. Vi vill ge människor framtidstro, för det är vad som händer när pengarna i regeringens budget når fram. De sätter fart på samhällsbygget, och kraften och viljan tillvaratas. Investeringar för miljö och klimat ger jobb som ger välfärd och framtidstro. Så min vädjan här för framtiden är: Slå inte detta i kras! kan inte få gå tillbaka till en politik där ofinansierade skattesänkningar alltid går före investeringar i vår miljö, vårt samhällsbygge och vår framtidstro. När vi studerar de borgerliga partiernas budgetar – alternativen till det som vi debatterar här – är det som att lägga en våt filt över engagemang, initiativkraft och framtidstro. Neddragningarna är enorma: minus , minus , minus , Liberalerna minus och minus . En miljömyndighet mister var fjärde anställd, för det är vad det handlar om här, om de borgerligas budgetar skulle gå igenom. Det handlar om kaos . Det vet alla som har varit i en organisation med så stora neddragningar som det rör sig om här, om de borgerligas budgetar skulle bli verklighet. Om jag jämför med det som hände i blir jag lite förvånad. föreslog en neddragning på den amerikanska miljöbudgeten. Det är alltså samma nivå som i de borgerliga budgetarna här . Indignationen blev mycket stor i när man förstod vilka omfattande konsekvenser detta skulle få. Tidningarna publicerade listor på alla viktiga åtgärder och investeringar i miljö och klimat som skulle försvinna. Det slutade med att den republikanskt dominerade kongressen inte accepterade förslaget. Konsekvenserna var helt enkelt för stora. Vi har inte riktigt fått se samma uppmärksamhet här i när det gäller den borgerliga oppositionens budget och inte samma genomgång av medierna. Trots det hoppas jag att resultatet här blir att de borgerligas förslag till miljö- och klimatbudget och nedskärningarna där avvisas i den här kammaren men också av det svenska folket i val. Jag skulle vilja be från att vända sig till sin partikamrat , kommunstyrelsens ordförande i , där bygger ett nytt närvärmenät, med 8 ½ miljon kronor från regeringens Klimatkliv. Utsläppen förväntas minska med koldioxid . Hon kan också vända sig till Ann‑Marie , centerpartist och kommunstyrelsens ordförande i . Kommunen har där med stöd från Klimatklivet investerat i nya säkrare cykelstråk för pendlare. Förklara för dem, , varför initiativkraft och engagemang som deras ska få stå tillbaka till förmån för skattesänkningar för dem som tjänar mest! Allmän miljö- och naturvård Du kan vända dig till din partikollega i , kommunstyrelsens ordförande , som har fått pengar från Klimatklivet för att förbättra cykelnätet så att fler får ökade möjligheter att pendla kollektivt med tåg i stället för att köra bil. Du kan väl förklara varför ett sådant engagemang och en sådan initiativkraft som han och hans kommun har visat, inte bara på klimatområdet utan på miljöområdet generellt, ska få stå tillbaka. och kan också förklara hur det hänger ihop när ni säger att ni vill satsa på internationella klimatinvesteringar och drar ned med samma summa, , på ett annat utgiftsområde, nr 7, som är regeringens satsning på samma sak. Sedan slår ni er för bröstet och säger att mindre pengar till internationella klimatinvesteringar än vad regeringen har presenterat är att klimatmaxa. Vad säger du till din partikollega i om de laddstationer som installerats i hamn? Varför borde de pengarna i stället ha gått till skattesänkningar för dem som tjänar mest? Jag har inte räknat på exakt hur många förslag på åtgärder för att klara miljömålen den här budgeten innehåller. Men det är hundratals. Jag vågar säga, och jag har sagt det , att det är den mest ambitiösa budgeten för miljö och klimat som har legat på den här bord. Det är en inriktning som handlar om ett grönt samhällsbygge. Vi har stadigt ökat investeringarna under hela mandatperioden, och vi har gjort det helt och hållet med finansierade åtgärder. Vi har gjort det med en god och ansvarsfull ekonomisk politik. Vi har gjort det som vi har tagit den svenska ekonomin från ett underskott till ett överskott. År har vi kunnat investera mer i vår gemensamma miljö och vårt gemensamma klimat. Det finns nya satsningar för 5 miljarder i den här budgeten till miljö och klimat bara . Det är prioriteringar av klimat, biologisk mångfald, giftfri miljö och renare hav och vatten.