prot · H50949 · 2017-12-13 00:00:00 — Hela samhället och alla medborgare drabbas när personer och företag undanhåller skatter och avgifter eller förser sig med pengar från exempelvis välfärdssystemet som de inte har rätt till. Ekonomisk brottslighet drabbar även alla seriösa företagare genom att de utsätts för illojal konkurrens. När kontrollsystemen inte är tillfredsställande riskerar allmänhetens förtroende och tilltro till myndigheterna att urholkas. Oavsett om det handlar om upplevd eller faktiskt bristande kontroll hos myndigheter påverkar det förtroendet för staten och riskerar att minska viljan att betala skatt. Om det uppfattas som enkelt att missbruka system kan det även resultera i att fler lämnar oriktiga uppgifter till myndigheterna för att få ut ersättningar de inte har rätt till. Otillfredsställande kontrollsystem resulterar även i sen upptäckt av brott samt att brottsvinsterna redan har investerats i annan brottslighet eller konsumerats.” Det som jag läste nu är ett citat ur lägesbild om ekonomisk brottslighet i . Även har pågående arbete för granskning om avskaffandet av revisionsplikten för mindre aktiebolag. Enligt planering publiceras granskningen , men redan nu finns en mening på hemsida under rubriken ”Pågående granskningar” som säger mycket: ”och har betonat att reformen leder till minskade skatteintäkter och ökad ekonomisk brottslighet.” Avskaffandet av revisionsplikten för mindre aktiebolag, som genomfördes , har bidragit till att den ekonomiska brottsligheten har ökat. I , som myndigheten publicerade , framgår att nästan hälften av de granskade bolagen bedöms ha använts som brottsverktyg. De aktiebolag som valt att inte ha någon revisor är också överrepresenterade när det gäller planerad ekonomisk brottslighet. Det är främst avsaknaden av insyn som gör att dessa bolag används som brottsverktyg. Det är i princip samma frågeformulering, samma oro för välfärden, samma analys, samma slutsatser och liknande åtgärder som vi föreslår i vår motion som beskriver i sin rapport . Det är lite olyckligt att vår motion behandlades innan om avskaffandet av revisionsplikten för mindre aktiebolag. Men allting visar redan att det finns all anledning att återinföra en revisionsplikt som en brottsförebyggande åtgärd och även överväga hur den lämpligen bör utformas. Jag yrkar bifall till reservation. 155 (M): Vi debatterar , som nämnts, ett associationsrättsbetänkande som innehåller en rad olika motioner. Jag tänkte framför allt för Alliansens räkning uppehålla mig vid frågan om hållbarhetsrapportering och hur den bör vara utformad. När man lyssnar på Socialdemokraterna i denna debatt kan man lätt få intrycket att det här är en reform som är efterfrågad av alla företag och som dessutom kommer att leda till att det skapas nya arbetstillfällen och att det genom införandet av krav på hållbarhetsrapportering per definition kommer att gå bättre för dessa företag. Det där är någonstans en ganska falsk logik. Det som är grunden för hela marknadsekonomin är ju att företag per automatik väljer att använda sig av det som skapar mervärden för dem. Det är väldigt sällan så att vi politiker kan påföra företag lösningar som per definition gör att företagen lyckas bättre i marknadsekonomin. Jag tycker alltså att det är ett lite ohederligt argument i debatten att stå och säga att vi kommer att få se fler företag med blomstrande ekonomi bara vi politiker visar vägen och inför den här typen av hållbarhetsrapporteringskrav. Faktum är ju att det vi ägnar oss åt här i riksdag när vi ställer krav på hållbarhetsrapportering är att påföra dessa företag kostnader. Det är klart att det finns ett antal konsulter som jublar över att vi påför företagen dessa kostnader, men man måste också fråga sig vilka konsekvenser det får på sista raden. Ett antal branschorganisationer bland företagen som tvingas att hållbarhetsrapportera gör bedömningen att en sådan här hållbarhetsrapportering kan kosta för ett stort företag. Det är ju pengar som måste tas någonstans ifrån, för de kommer ju inte upp ur tomma intet. Om det nu var så att hållbarhetsrapporteringen per definition skapade ett mervärde för företagen skulle ju alla företag redan ägna sig åt det här. Därmed inte sagt att hållbarhetsrapportering inte i något sammanhang kan vara bra eller nödvändigt. Man måste dock ur ett konkurrenskraftsperspektiv också ställa sig frågan: Varför är vi i så fruktansvärt duktiga – eller snarare dåliga – på att implementera EU-lagstiftning i det att vi ständigt vill krångla till allting ett varv extra när vi ska implementera EU-lagstiftning? Detta gör att svenska företag ständigt och jämt får en större regelmassa att förhålla sig till. Vi skapar därmed en större kostnadsmassa – en administrativ kostnadsmassa – för företagen. Regelförenkling – och att säga att vi ska ägna oss åt detta – är ett modeord över hela det politiska spektrumet, skulle jag säga. ser vi hur regeringspartierna i riksdag står och argumenterar för regelförsvåring, eller för att införa mer långtgående regler för företag än vad EU faktiskt tvingar oss att göra. Det skapar en konkurrensnackdel för dessa företag, som då tvingas att ägna sig åt detta. Det är otvetydigt en konkurrensnackdel – om det inte vore det skulle det, i en marknadsekonomi, redan vara infört. Därför är vår uppfattning att det visst kan finnas en poäng i hållbarhetsrapportering och det man kräver i anslutning till detta, men vi bör absolut inte gå längre än vad det här EU-direktivet kräver. Om vi gör det binder vi ris åt egen rygg och krånglar till det för svenska företag mer än nödvändigt. Med anledning av detta hoppas vi naturligtvis att regeringen återkommer med en lagstiftning som faktiskt speglar det som EU-direktivet kräver i stället för att stå här och slå sig för bröstet och säga att man förenklar och skapar fler arbetstillfällen med sin politik. Detta gör man som man krånglar till det för en lång rad svenska företag där detta knappast kan sägas vara ett ändamålsenligt krav i förhållande till företagens storlek. 156 (SD): Hållbarhetsrapporteringen ville vi sverigedemokrater avslå i dess helhet när den infördes. Anledningen är enkel; den skapar påtvingad onödig byråkrati. Det är byråkrati med högst tveksam nytta för företaget och kunderna. Om ett företag ser rapporteringen som ett utmärkt verktyg kan den användas utan tvång. Det finns inget hinder för ett företag att följa upp sin verksamhet på vilket sätt det självt vill. Rapporteringen är däremot en politiskt påtvingad pålaga med en politisk agenda i grunden. Företag som till exempel inte strävar efter jämn könsfördelning eller efter att öka andelen utrikes födda i företaget ska skämmas. Hållbarhetsrapporteringen missar dock sitt syfte. Jämn könsfördelning används här som ett mått på jämställdhet, trots att jämställdhet handlar om uppförande och respekt mellan könen och inte främst om representation. Min hemkommun har, liksom de flesta kommuner, en större andel kvinnor än män anställda. Vissa avdelningar i kommunen har kvinnor. Betyder det att männen som är anställda på de avdelningarna är förtryckta eller inte jämställda med de anställda kvinnorna? Det kan givetvis vara så att män anställda i min hemkommun inte är jämställda med kvinnorna, men det är inget man kan veta utifrån hur stor andel kvinnor eller män som är anställda. Ett företag är inte jämställt för att det finns lika många kvinnor som män anställda. Det säger egentligen ingenting om hur det står till med jämställdheten. Jämställdhet handlar nämligen om något annat. Om man vill skapa jämställdhet behöver man bygga en företagskultur som respekterar varje individ och som ser styrkorna i att ha olika ursprung och olika erfarenheter. En lyckad företagskultur lyfter varje individ och tar till vara individens kunskaper på ett högre plan. En lyckad företagskultur får människor att växa och utvecklas på arbetsplatsen. En lyckad företagskultur finner styrkor i människors olika erfarenheter och drar nytta av dem på ett konstruktivt sätt till förmån för både företaget och individen. En registrering av kön och födelseland i ett dokument är inte detsamma som en lyckad företagskultur. I stället är det onödig byråkrati skapad av okunniga politiker som tror att dokument och papper är lösningen på alla problem. Det är politiker som tror att företagskultur byggs med hjälp av byråkratiska pålagor och uppdelning av individer i olika fack. Jag tror inte på uppdelning av människor i fack där alla fack ska vara lagom fyllda. Ge företagen frihet att bygga sin egen verksamhet och sin egen företagskultur utan krav på ökad byråkrati och onödiga rapporter. Vi behöver inte att företagen ska skapa fler dokument. stöder därför det utskottsförslag som ligger på bordet, som innebär att så få företag som möjligt ska drabbas – även om vi helst sett att inte något företag drabbats alls. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. I detta anförande instämde och (båda SD). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 18 Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Följande dokument anmäldes och bordlades: 2017/18:48 Ökat konsulärt skydd för unionsmedborgare och deras familjemedlemmar Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för ovanstående proposition skulle förlängas till och med . § 19 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2017/18:272 En god arbetsmiljö av (M) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2017/18:273 Ungdomsarbetslösheten av (M) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2017/18:274 Effektivare integration av (M) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2017/18:275 Åldersdiskriminering av (M) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2017/18:276 Nya Ostkustbanan av (M) till statsrådet (S) § 20 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2017/18:447 Toaletter i skolan av (M) till utbildningsminister (MP) 2017/18:448 Den ökande sälpopulationen av (M) till statsrådet (S) 2017/18:449 Ojämlik vård för äldre och kvinnor av (M) till socialminister (S) 2017/18:450 Kompetensförsörjning till Sis-hem av (M) till statsrådet (S) 2017/18:451 Övergivna fordon av Boriana (M) till miljöminister (MP) 2017/18:452 Månggifte av (SD) till statsrådet (S) 2017/18:453 Sjukpenning för svårt sjuka av (S) till socialminister (S) 2017/18:454 Sandsugningen i av (S) till miljöminister (MP) 2017/18:455 Omfattning av av (C) till statsrådet (S) 2017/18:456 Oklarheter kring flygskattens implementering av (C) till statsrådet (S) 2017/18:457 Säkerhetsläckan vid Transportstyrelsen av (M) till statsminister (S) § 21 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2017/18:357 Förstärkt in- och utresekontroll av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:365 Åtgärder mot kusingifte av (SD) till statsrådet (S) 2017/18:367 problem med uppkörningstider av (SD) till statsrådet (S) 2017/18:380 Kvinnligt företagande av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2017/18:406 Långa handläggningstider hos av (M) till statsrådet (S) § 22 Kammaren åtskildes . av talmannen från dess början till och med § 9 anf. 21 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med § 10 anf. 51 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med § 12 anf. 93 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med § 15 anf. 103 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med § 16 anf. 134 (delvis) och av talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Meddelande om återrapportering från Europeiska rådets möte den 14– § 3 Meddelande om partiledardebatt § 4 Anmälan om fördröjt svar på interpellation § 5 Anmälan om faktapromemoria § 6 Anmälan om granskningsrapport § 7 Ärenden för hänvisning till utskott § 8 Ärenden för bordläggning § 9 Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsförsäkringen betänkande 2017/18:AU4 1 (M) 2 (SD) 3 (C) 4 (V) 5 (L) 6 (KD) 7 (S) 8 (M) replik 9 (S) replik 10 (M) replik 11 (S) replik 12 (KD) replik 13 (S) replik 14 (KD) replik 15 (S) replik 16 (C) replik 17 (S) replik 18 (C) replik 19 (S) replik 20 (MP) 21 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 22 (SD) replik 23 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) replik 24 (SD) replik 25 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) replik 26 (C) replik 27 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) replik 28 (C) replik 29 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) replik 30 (KD) replik 31 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) replik 32 (KD) replik 33 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) replik 34 (M) replik 35 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) replik 36 (M) replik 37 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) replik 38 (S) 39 (M) replik 40 (S) replik 41 (M) replik 42 (S) replik 43 (S) 44 (SD) replik 45 (S) replik 46 (SD) replik 47 (S) replik (Beslut fattades under § 14.) § 10 Allmänna bidrag till kommuner betänkande 2017/18:FiU3 48 (M) 49 (C) 50 (L) 51 (KD) 52 (S) 53 (M) replik 54 (S) replik 55 (M) replik 56 (S) replik 57 (C) replik 58 (S) replik 59 (C) replik 60 (S) replik 61 (V) 62 (M) replik 63 (V) replik 64 (M) replik 65 (V) replik (Beslut fattades under § 14.) § 11 Ytterligare verktyg för makrotillsyn betänkande 2017/18:FiU19 66 (SD) 67 (S) 68 (M) 69 (S) replik 70 (M) replik 71 (S) replik 72 (M) replik 73 (V) 74 (L) 75 (KD) 76 Statsrådet (MP) 77 (L) replik 78 Statsrådet (MP) replik 79 (L) replik 80 Statsrådet (MP) replik 81 (KD) replik 82 Statsrådet (MP) replik 83 (KD) replik 84 Statsrådet (MP) replik 85 (V) replik 86 Statsrådet (MP) replik 87 (V) replik 88 Statsrådet (MP) replik 89 (M) replik 90 Statsrådet (MP) replik 91 (M) replik 92 Statsrådet (MP) replik (Beslut fattades under § 14.) § 12 Hälsovård, sjukvård och social omsorg betänkande 2017/18:SoU1 93 (KD) 94 (S) 95 (KD) replik 96 (S) replik 97 (KD) replik 98 (S) replik (forts. § 15) § 13 Beslut om ärenden som slutdebatterats MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård UU3 om exportkontrollen av krigsmateriel § 14 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde AU2 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv AU4 Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsförsäkringen FiU3 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner FiU19 Ytterligare verktyg för makrotillsyn § 15 (forts. från § 12) Hälsovård, sjukvård och social omsorg (forts. SoU1) 99 (M) 100 (S) replik 101 (M) replik 102 (S) replik 103 (M) replik 104 PER RAMHORN (SD) 105 (S) replik 106 PER RAMHORN (SD) replik 107 (S) replik 108 PER RAMHORN (SD) replik 109 (MP) 110 (KD) replik 111 (MP) replik 112 (KD) replik 113 (MP) replik 114 (C) 115 (S) replik 116 (C) replik 117 (S) replik 118 (C) replik 119 (V) 120 (KD) replik 121 (V) replik 122 (KD) replik 123 (V) replik 124 (L) 125 (V) replik 126 (L) replik 127 (V) replik 128 (L) replik (Beslut skulle fattas .) betänkande 2017/18:UbU2 129 (M) 130 (SD) 131 (C) 132 (L) 133 (KD) 134 (S) 135 (M) replik 136 (S) replik 137 (M) replik 138 (S) replik 139 (C) replik 140 (S) replik 141 (C) replik 142 (S) replik 143 (L) replik 144 (S) replik 145 (L) replik 146 (S) replik 147 (MP) 148 (V) 149 (L) replik 150 (V) replik 151 (L) replik 152 (V) replik (Beslut skulle fattas .) betänkande 2017/18:CU7 153 (S) 154 (V) 155 (M) 156 (SD) (Beslut skulle fattas .) § 18 Bordläggning och beslut om förlängd motionstid § 19 Anmälan om interpellationer § 20 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 21 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 22 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2018