prot · H50944 · 2017-12-06 00:00:00 — Men det enda sammanträdesbordet som har avgörande betydelse och som påverkar svensk försvars‑ och säkerhetspolitik, nämligen Nato, vill man inte sitta med vid. När avgörande beslut ska fattas vill man skickas ut i köket. Kan förklara det? 66 (MP) replik: deltagande i det permanenta strukturerade samarbetet inom Europeiska unionen Ja, då återkommer vi till och kanske Alliansens favoritämne i dessa sammanhang. Det är ju en diskussion som du och jag har haft tidigare. Natodiskussionen är bra mycket bredare än bara frågan om ifall man ska sitta med vid bordet eller inte. Det handlar om en bredare säkerhetspolitisk analys av dels vårt närområde, dels roll, dels hur vi ser på utveckling, dels hur vi vill hantera detta. Det är ju någonting som du och jag skulle kunna diskutera här fram och tillbaka i . Jag kan konstatera att regeringen gör en annan bedömning. Vi vill verka för avspänning i närområdet då vi inte tror att det är bra med tvära politiska kast i den här typen säkerhetspolitiska frågor. Därför står vi fast vid vår linje om militär alliansfrihet. När det gäller om olika typer av samarbeten skulle innebära någon sorts militarisering av eller någon annan del av är det naturligtvis inte så. måste också kunna bedriva samarbeten, det är ju hela poängen. Sedan behöver man tänka igenom vilka samarbeten som är rimliga. Man behöver också se till att inte förvandla detta till någon sorts extra resurspool där försvarsindustrin får mer och mer pengar som kanske inte är motiverade och så vidare. Mitt mål är att vi ska göra saker effektivare, vilket i slutändan kan leda till minskad export. Det är den inriktning som jag har. 67 (SD) replik: Det är klädsamt att förstår oron. Det har vi också hört från regeringen, att man inser att Pesco kan vara ett stort hot mot svensk försvarsindustri. hör vi från att man tycker att det är bra att försvarsmaterielproduktionen minskar. Så har jag inte förstått Socialdemokraterna, så där verkar det vara spänningar i regeringen. Pesco innebär en så liten förändring. Det är ett så litet samarbete att tycker att man gott kan gå med där. Det är inte att militarisera EU. Jag känner igen det från folkomröstningen i om medlemskap i . Då sas det från ja-förespråkarna att EU bara är ett mellanstatligt samarbete. Det är ingen politisk union och ingen statsbildning i vardande och så vidare. Min första fråga till är: Anser du att EU endast är ett mellanstatligt samarbete? 68 (MP) replik: Det är väl ganska enkelt att svara på så sätt att vi har ett Europaparlament som fattar beslut. Naturligtvis fattar beslut som också påverkar . Men den intressanta diskussionen är ju: Är Pesco överstatligt eller inte? Där är svaret nej. Jag ser inte riktigt kopplingen till den här debatten. 69 (SD) replik: deltagande i det permanenta strukturerade samarbetet inom Europeiska unionen Visst är Pesco ett mellanstatligt samarbete där man själv väljer vilka delar som man vill samarbeta kring. Men byggs det en sådan fast struktur kommer den ju att växa, och det är också tanken med ett högkvarter. Vi ska inte glömma att har röstat för ett EU-gemensamt försvar, vilket också allianspartierna röstade för, fast de inte vill kännas vid det . Det här kommer inte att sluta med att det enbart är mellanstatligt. Det är en önskan som inte kommer att uppfyllas. Det som oroar mig lite grann är att Socialdemokraterna i regeringen antyder att Pesco kan vara ett hot mot svensk försvarsindustri. Vår försvarsindustri går bra och den har ett gott samarbete med företag i andra länder. Vi har strategiska partner i andra världsdelar som vi kan använda för att stärka vår industriella utveckling. Men Pesco är ett hot. Om vi lägger alla våra ägg i EU-korgen innebär det att vi kanske tappar förmågan att utveckla dessa framgångsrika samarbeten. antyder att det är bra att försvarsmaterielproduktionen minskar. Är det inte så att också önskar en stark svensk försvarsindustri? 70 (MP) replik: Jag tycker att ger uttryck för en ganska deterministisk och kanske defaitistisk syn på och på politik när han framställer det som att allting i EU alltid måste växa och att allting kommer alltid att förvandlas till någon sorts superstat. Det är bara en fråga om hur som det kommer att ta. Jag tror ju på politik och politiska beslut. Det är vi som väljer hur samarbetena ska formas, förutsatt att vi är en del av dessa. Den här regeringen har varit väldigt tydlig med hur man vill att samarbetet ska utformas, nämligen på mellanstatlig grund, någonting som vi också har fått gehör för. Jag kan konstatera att jag inte delar analys där. När det gäller vapenproduktionen ser jag inte det märkliga i att man på EU-nivå skulle vilja ha en mindre överproduktion av vapensystem som man vill ha ett effektivt och välfungerande försvar. Nästan alla EU-länder har egen vapenproduktion , och det leder till att man måste producera små volymer som inte är lönsamma och inte så effektiva. Eller också måste man sälja vapensystem till andra länder, vilket skapar ett tryck på försäljning. Därmed kan produktionen öka mer än vad som är nödvändigt, vilket i sin tur bidrar till att öka den säkerhetspolitiska risken i länder i vårt närområde. Jag tror att det här är en klok säkerhetspolitisk inriktning. 71 (C): vill att EU ska kunna bli en tydlig global politisk aktör. Då hörs också röst tydligare och når längre. Den globala strategin utgör en grund för detta. Då krävs det också att EU kan agera som en säkerhetspolitisk aktör, både civilt och militärt. Försvaret av EU bygger på och ska fortsatt bygga på den transatlantiska länken. Nato är vitalt för vår säkerhet, precis som för en stor del av EU. Som har framgått tidigare är EU komplementärt till Nato. I det samarbete som vi nu bygger är det viktigt med öppenhet för dem som ännu inte har kommit med. Det är också viktigt med öppenhet för britterna som så här långt ser ut att lämna EU. deltagande i det permanenta strukturerade samarbetet inom Europeiska unionen EU agerar med militära insatser för att säkra fred. har deltagit i alla gemensamma insatser. Vi har tagit ansvar för battlegroups, även om den dåvarande oppositionen S, MP och V gärna ville avskaffa dem. är alla med på att hävda battlegroups, och det är bra. Fördraget talar om solidaritet. Då måste vi också kunna göra den trovärdig med mer än battlegroups. Det permanenta strukturerade samarbetet ger ett bidrag till EU:s förmåga att utveckla och gemensamt bevara freden, att gemensamt förebygga konflikter och att stärka den internationella säkerheten i enlighet med principerna för . Det är mellanstatligt. Pesco, som vi nu talar om, innebär en gemensam ökad förmåga – i bästa fall – liksom en strävan efter effektivare europeisk försvarsindustri, forskning och utveckling. EU får på det sättet del av en bredare säkerhetspolitisk palett att arbeta med. Det finns de i kammaren som talar om alliansfriheten från . SD och V ser helst att inte är med i en politisk union, för så får man nog tolka en del av inläggen. Man ska inte samarbeta strukturerat med andra – kanske inte ens med , för har ju valt att gå med i Pesco. Men trots detta säger den som tydligt vill samarbeta med att vi ska stå utanför. På låter det som om man fortfarande talar inte bara om alliansfrihet utan faktiskt om neutralitet, fru talman. Det handlar om att stå neutral i relation till . Denna världsbild existerar fortfarande i vissa av inläggen här i kammaren. När jag lyssnar till Socialdemokraterna och i regeringen hör jag att de till skillnad från Vänstern och tycker att vi ska vara med i EU, att vi är med i en politisk union, att vi gärna ska gå med i Pesco och att vi ska värna den transatlantiska länken. De gläds också över guldkort i Natosamarbetet. Både Socialdemokraterna och – och de är nog rätt ensamma om det – hävdar emellertid alltjämt att är alliansfritt. För om man lyssnar i denna kammare framstår det nästan som att även och numera anser att inte är alliansfritt – speciellt inte om vi beslutar i enlighet med propositionen och betänkandet att gå med i Pesco. Om vi går utanför kammaren, fru talman, finns det nog ingen som uppfattar att är alliansfritt, för alla ser att är med i en politisk union. Alla ser att samarbetar militärt i EU med EU-medlemmarna. Alla ser att har ett nära samarbete med Nato. Ingen utanför våra gränser ser någon alliansfrihet, utan bara att S och MP räds Natos säkerhetsgaranti. Detta tar vi upp i Alliansens gemensamma särskilda yttrande i betänkandet. Jag yrkar härmed bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 72 (V) replik: nämnde i sitt anförande och menade att vi står neutrala gentemot . Jag tror att hon uttryckte det ungefär så. Jag vill bara klargöra att vi absolut ser väldigt allvarligt på kränkningar gentemot och den folkrättsliga annekteringen av . deltagande i det permanenta strukturerade samarbetet inom Europeiska unionen Vi ser dock också att Nato rustar upp i området, och vi ser en rustningsspiral i vårt närområde som är väldigt farlig. Vi tror inte att mer vapen och mer spänning i vårt område är det bästa sättet för att möta detta, utan vi tror, menar och hävdar att det bästa sättet för att möta den ökade upprustningen är att fortsätta stå alliansfria. På så vis kan vi bidra till att minska spänningen i närområdet. Ett deltagande i Nato skulle definitivt inte innebära det. Det skulle i stället utgöra en stor säkerhetspolitisk risk. Jag måste fråga om hon verkligen tycker att det är säkert att gå med i en organisation som leds av en president, , som är oerhört oberäknelig. Det är en organisation som har , och som medlemsländer. Det är länder som knappast kan räknas som de mest demokratiska i världen. Känns det säkrare att hålla hand med Erdoğan, som jagar sina egna medborgare och trakasserar och fängslar journalister, människorättsaktivister och oppositionella, än att kämpa för alliansfrihet? 73 (C) replik: och verkar ha uppfattningen att vår alliansfria röst har bidragit till att människor inte fängslas i . Själv ser jag att oberoende av om vi är alliansfria händer just detta. Jag undrar, , anser att och har tjänat på att stå utanför Nato? Tror ni att skulle ha annekterat eller befinna sig i östra eller i om de var medlemmar i ? 74 (V) replik: Jag är övertygad om att agerande gentemot sina grannländer naturligtvis är en del av aggression. Jag tror dock inte att Natos utvidgning österut har bidragit till att minska spänningarna i vårt närområde. I detta sammanhang tycker jag absolut att det är viktigt att är alliansfritt. Vi kan fungera som en internationell röst i världen för fred och nedrustning, och vi kan fungera som medlare. Men det kan vi inte göra om vi inte är trovärdiga med vår alliansfrihet. Vi kan inte ansluta oss till Pesco eller Nato, för då förlorar vi vår trovärdighet som medlande part. Jag frågade om hon anser att det är tryggt att ingå i en allians med Erdoğan och Trump men fick inte riktigt något svar på frågan. En ytterligare sak med Nato är att det är en kärnvapenallians med massförstörelsevapen. Ska vi verkligen vara med i en sådan allians? 75 (C) replik: Vårt utanförstående innebär att vi utgör en säkerhetsrisk. Det har framgått av flera utredningar, som jag tror att även har haft möjlighet att ta del av. Vi står utanför Nato, och vi skapar därmed en yta, precis som och , där aggression kan spela. deltagande i det permanenta strukturerade samarbetet inom Europeiska unionen Vad som har hänt, och som och uppenbarligen inte har sett, är att den utveckling som hade börjat tidigare men som blev synlig i samband med och med och den ryska annekteringen av liksom den fortsatta upprustningen i leder till att många av inte minst gränsländer känner att de är direkt hotade av den ryska aggressionen. De förväntar sig stöd och hjälp av oss och EU. Där är Pesco en viktig del för att öka samarbetet och tryggheten. De förväntar sig också stöd och hjälp genom den tydliga transatlantiska länken och medlemskapet i Nato. När man talar om medlare vill jag ge ett tips till och , och det är att studera . Vår granne har varit medlem i Nato sedan starten. De har haft en viktig medlarfunktion i många konflikter, trots medlemskapet. De säger snarare att det har varit en styrka, då de har haft tillgång till viktiga aktörer. Detta är en tydlig signal som det finns skäl att lyssna till, även för . 76 (SD) replik: Jag har lite problem med att förstå säkerhetspolitiska linje. Den är väldigt otydlig. Det är förstås inte länge sedan gjorde en kovändning i Natofrågan, så det kanske är en sådan tid när inte riktigt har slagit fast sina positioner. Jag vet att i röstade för ett EU-gemensamt försvar. Därför ställer jag frågan: Är också för att EU ska ha ett gemensamt försvar? 77 (C) replik: Vi talar i de här sammanhangen om en försvarsunion, vilket inte ska blandas ihop med en gemensam armé. Jag utgår från att i det här sammanhanget hänvisar till ställningstagandet med anledning av resolution. Om så är fallet uppmanar jag att studera röstningsresultatet tydligare. Jag vet att ni röstade nej, men ni borde veta att vi avstod, precis som flera andra i Alliansen. Är det något annat betänkande som ni hänvisar till tycker jag att ni måste vara tydliga. Vi är jättetydliga: Vi står upp för svensk säkerhetspolitik, som ska vara tydlig och också sikta på ett medlemskap i . Detta bygger säkerhet. Det gör inte det som försöker påstå – att vi själva ska klara att agera och rusta för att stå emot ryska angrepp. Den tröskelnivån klarar inte ens att uppnå i sina orealistiska budgetförslag. Ska man tala om en säkerhetspolitiskt otydlig linje, fru talman, är det , som försöker slå blågula dunster i ögonen på svenska folket. Jag hoppas att ingen låter luras, för det är en retorik och en modell som inte fungerar i dagens värld – möjligen i inre rum. 78 (SD) replik: deltagande i det permanenta strukturerade samarbetet inom Europeiska unionen Det var ingen tydligt svar. Från regeringens sida säger man att är alliansfritt. Vi sverigedemokrater säger att är alliansfritt, och det är vår strävan att fortsätta att vara det. Utan att tydligt säga att har en motsatt linje försöker ni förlöjliga oss som talar om alliansfrihet. Om inte är alliansfritt, vilket försvarsallians är vi då med i? Försök vara tydlig, tack! 79 (C) replik: Vår utgångspunkt är att konstatera fakta. är inte med i någon militär allians. Det är ett faktum. Det är samma faktum som använder som utgångspunkt för sitt ställningstagande. Från vår horisont är det givet: Om vi ska bygga säkerhet bygger vi säkerhet tillsammans med andra och inte ensamma, för det är inte säkert. Vi bygger säkerhet tillsammans inom Nato genom att bli medlemmar, och det vill vi gärna se hända . Välkommen med, ! Ni har ju uppenbarligen insett att om dagens beslut går igenom är inte längre alliansfritt, för då har alliansfriheten tappat trovärdighet. Detta borde leda till insikten att även måste ändra åsikt och tycka att vi ska gå med i Nato. 80 (L): Europeiska unionen är, bör vi minnas som denna, fredens union. Efter över av konflikter som har slitit de europeiska länderna isär har vi nu kunnat iaktta av fred på vår egen kontinent. Varje steg i integrationen som sker mellan medlemsstaterna gör unionen starkare och kriget alltmer omöjligt. Precis som var inne på i ett tidigare anförande är det naturligtvis i första hand omvärldsutvecklingen som är den drivande motorn i den snabba utveckling som den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken nu genomgår. Det handlar inte minst om utvecklingen i , som inte bara militärt utan också politiskt, socialt och på i stort sett samtliga plan fortsätter att driva i en alltmer osäker och oförutsebar riktning. En viktig förutsättning för Pesco och GSFP är naturligtvis också att man sedan toppmötet i – till slut, ska jag säga, fru talman – har kommit fram till en tydlig samordning vad gäller ansträngningen på försvars- och säkerhetspolitikens område mellan Nato och EU. I propositionen från regeringen, vilket upprepas i betänkandet på s. 7, finns det ett väldigt lakoniskt uttalande: ”Regeringen konstaterar vidare att samarbetet är mellanstatligt och förenligt med militära alliansfrihet.” När jag läser detta är min första reflektion att även Nato är en mellanstatlig organisation, och ska nu regeringen bli konsekvent i sin logik finns det, som många har varit inne på, fler mellanstatliga samarbeten att ansluta till. , tillsammans med , drev fram den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken , och vi har deltagit i samtliga civila och militära insatser i EU . Ingenting är mer naturligt än att är bland de första länderna som kommer att ansluta till det permanenta, strukturerade samarbetet. deltagande i det permanenta strukturerade samarbetet inom Europeiska unionen Det har gjorts många uttalanden från de olika partierna om att det inte handlar om en EU-armé och inte ens om ett gemensamt europeiskt försvar. Jag vill påminna om att bästföredatumet på tvärsäkra politiska ställningstaganden, inte minst när det har gällt EU, har varit tämligen kort. Vi får se vad framtiden bär med sig. introducerades i svensk försvarspolitik någonting som kallades för nätverksbaserat försvar. Det blev aldrig så mycket av det där, men miljarderna rullade i alla fall under . Jag träffade en person som jobbade i det projektet alldeles , och han sa: Det viktiga var inte målet. Det viktiga var resan i sig. Jag tror att vi måste betrakta Pesco och de kommande ansträngningarna på det här politikområdet med samma ögon. Ja, vi är djupt integrerade både med Nato och med EU. Vi är partner, och vi är guldpläterade partner till Nato. Vi har ett host nation support-avtal. Vi är med eller avser att vara med i Joint Expeditionary Force. Vi har deltagit i Nato Response Force, och vi har deltagit i de flesta av Natos militära krishanteringsinsatser . Vi är nu med i Pesco. Vi är med i den europeiska försvarsfonden EUDF, och vi kommer också att delta i det som kallas för Card och som innebär att man gör årliga översyner av utvecklingen av det militära försvaret i respektive medlemsstat. Jag säger inte att all denna integration är oförenlig med att hävda militär alliansfrihet – det är mycket möjligt att det går – men jag är bekymrad över att regeringen inte förstår att all den integration som vi har och som vi avser att göra påverkar hur omvärlden betraktar vår militära alliansfrihet. Jag tror inte, fru talman, att jag är särskilt modig när jag säger att förmodligen i ögon redan är ett land som har valt sida. Det innebär att vi säkerhetspolitiskt har försatt oss i en, tror jag, mycket bekymmersam situation där vi å ena sidan inte har en trovärdighet kring vår militära alliansfrihet och å andra sidan inte omfattas av några ömsesidiga försvarsförpliktelser. Detta, fru talman, är vad jag brukar kalla för det säkerhetspolitiska ingenmanslandet, och jag tror att det är ett ansvar för samtliga partier att se till att vi tar oss ur detta moras. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 81 (S) replik: Vi har hört en diskussion från Alliansen i allmänhet. Den gäller för det första om inte borde ta steget och gå med i Nato och för det andra vilken bild omvärlden har av alliansfrihet. Och vilka konsekvenser tror regeringen att detta skulle kunna få? När jag sitter och lyssnar kan jag inte låta bli att fundera över att det är tydligt att allianspartierna gör allt för att måla upp en viss bild av alliansfrihet och av ställning i världen. Jag undrar helt enkelt om allianspartierna, och i det här fallet Liberalerna, funderar någonting över vilken signal man själv sänder ut i världen och om man funderar på vilka konsekvenser detta får för övriga nationer. deltagande i det permanenta strukturerade samarbetet inom Europeiska unionen När man lyssnar på allianspartierna låter det som att det inte skulle få någon större betydelse om skulle gå med i Nato i förhållande till hur det är , utöver när det kommer till skydd. Jag undrar därför helt enkelt om har bilden av att ett svenskt medlemskap i inte skulle innebära någon större förändring av svensk utrikespolitik. 82 (L) replik: Inte men stod jag tillsammans med nere i sydöstra . Vi väntade på att två B52:or skulle komma inflygande direkt från och simulera minutläggning i . I väntan på detta gjorde 17 Natonationer landstigning på inför våra ögon. Jag menar att the writing is on the wall. Det är inte på något sätt en hemlighet att har dessa oerhört nära band till Nato. Vi har i den här kammaren klubbat ett avtal om värdlandsstöd, vilket ger möjlighet till planering och förberedelse inför att Nato i händelse av krig, konflikt eller kris ska kunna komma till och hjälpa oss med alla till buds stående medel. Jag menar att man i och med detta har monterat ned väldigt mycket av det som brukar ingå i en militär alliansfrihet. Den mycket specifika fråga som ställer är: Skulle detta innebära någon stor omvälvning av svensk utrikespolitik? Jag skulle vilja säga att jag tror att hela och stora delar av västvärlden har väntat på att skulle ta detta steg in i Nato, och det har man gjort . 83 (S) replik: Allianspartierna arbetar som sagt gemensamt tydligt för ett svenskt Natomedlemskap. Det är ingen hemlighet. Jag förstår därför att man också använder denna debatt för att lyfta upp frågan och få den på tapeten. Jag kan ändå inte låta bli att fortfarande fascineras av synen att ett svenskt Natomedlemskap inte skulle få några större konsekvenser för den svenska utrikes- och säkerhetspolitiken. Jag vet att är mycket väl medveten om att den är mycket större än att bara gälla och västvärlden. Jag har svårt att se att Alliansen på fullaste allvar kan mena att ett svenskt Natomedlemskap skulle få så liten betydelse för svensk utrikespolitik. Är det alltså detta Liberalerna menar – att ett svenskt medlemskap i inte skulle få några större konsekvenser för svensk utrikespolitik? 84 (L) replik: Jag känner mig lite osäker på vilken fråga egentligen ställer. Min bild är att vår omvärld har väntat på att skulle ta steget in i Nato . Vi har gjort allt vi kan för att göra oss Natofähiga. Inte minst den nu sittande regeringen driver på anpassningen tekniskt, taktiskt och organisatoriskt i riktning mot just Nato. Detta är nog vad alla förväntar sig. Huruvida det skulle innebära någon stor påverkan på den förda utrikespolitiken kan kanske inte jag som fattig försvarspolitiker egentligen bedöma. Men en sak vet jag, och det är att det inte finns någon annan enskild åtgärd som så snabbt och så kraftfullt skulle stärka vår nationella säkerhet som ett medlemskap i . 85 (KD): deltagande i det permanenta strukturerade samarbetet inom Europeiska unionen Det vi diskuterar är regeringens förslag till att godkänna att deltar i det permanenta strukturerade samarbetet inom ramen för Europeiska unionen. Samarbetet är ett led i uppföljningen av EU:s globala strategi och erbjuder ett ramverk för utvecklingen av militära förmågor, det vi kallar för Pesco. För del är det här inte svårt. Vi är varma vänner till EU, och vi tycker att detta är någonting positivt. Det är ett mellanstatligt samarbete som vi bejakar. Det är bra att kommer med tidigt i samarbetet. Det finns ett femtiotal projekt som pågår, och det är viktigt att så fort som möjligt får med ett eget projekt. Det är viktigt att påpeka att detta inte är en EU-armé och att det inte heller på något vis duplicerar Natosamarbetet. Det ska inte vara något dubbelarbete. Det är också viktigt att det inte på något vis försvårar samarbetet med . Som flera här har varit inne på finns det även ett annat samarbete, som är lite av elefanten i rummet. Detta är ett mellanstatligt samarbete, som har påpekats. Vi har ett tuffare säkerhetspolitiskt läge, som jag tror att vi alla ledamöter här i riksdag känner av, i och med kriget som just nu pågår i östra , det som hände 2014 när olagligt tog och den rädsla som har skapats i , så nära . I detta läge är Pescosamarbetet bra. Vi är nära partner till Nato, och det är bra. kommer som sagt att bli medlem i Pesco, och det är bra. Men vi har inte skyddet; vi har inte paragraf 5.