prot · H40993 · 2017-04-06 00:00:00 — Jag tycker att det finns, som nämnde här tidigare, en djup omoral när staten tar av ens inkomst. Den bör ligga lägre än så. Men där går min övre gräns, för då jobbar man helt plötsligt framför allt åt staten och mindre åt sig själv. Det ska inte vara så. Även om balansen ligger strax därunder bör den i alla fall vara sådan att du jobbar mest åt dig själv. Du vill ge barnmorskorna höjd skatt. Ska de ägna helgerna och kvällarna åt att gå en vidareutbildning och sedan inte få behålla ens hälften av den löneförhöjning som det kan leda till? Det tycker jag är helt fel. Och det här är ingen mytologi. Det som ligger bakom detta kallas vetenskap och forskning. Vi liberaler är väldigt positiva till grön skatteväxling. Det är den sista delen som är avgörande för oss, att man höjer skatter på det som man vill ha bort och sänker skatter på det som man vill ha kvar, till exempel arbeten. 134 (V) replik: Det är någon form av borgerlig voodooseans här när man pratar om att det skulle vara omoraliskt på något sätt att ta ut skatt. Jag rekommenderar läsning av , The of Tax. Det är en riktigt bra forskare som pratar om hur skatter skulle kunna vara utformade och vad de kan leda till. Och han pratar mycket om vikten av att ta ut skatt för att kunna skapa jämlika samhällen. Det omoraliska är att vi lever i ett samhälle med ökade inkomstskillnader, ökad ojämlikhet och försämrad välfärd. Det är det som drabbar barnmorskorna. partikamrater i har ju satt käppar i hjulen för löneförhöjning för barnmorskor och haft som mål den lägsta skatten i och regionen. Jag träffar faktiskt inga barnmorskor som tycker att det är skatten som är det problematiska, utan det problematiska är att de har för få arbetskamrater, för stressig arbetssituation och att skatten är för låg. De skulle vilja att man tog in mer skatt så att fler barnmorskor kunde anställas. Det hänger ju ihop. Ni pratar väldigt ofta om den fantastiskt höga skatten som vi har i . Jag rekommenderar då en annan litteratur, Jakten på den försvunna skatten av , som klart och tydligt belägger att det faktiskt inte är så att vi har så fruktansvärt höga skatter i jämfört med omvärlden. Till exempel har vi ingen förmögenhetsskatt, ingen arvs- och gåvoskatt och ingen fastighetsskatt, som finns i de flesta andra länder. Om ni tycker att det är så fruktansvärt med alla de höga skatterna vill jag säga att ni hade på er. Ni förstörde väldigt mycket, men jag förstår inte varför ni inte gick hela vägen. Eller jag tror att jag förstår det, för det skulle betyda ett så fruktansvärt samhälle att leva i att inte ens ni skulle stå ut i det. 135 (L) replik: Vad hände i det fruktansvärda samhälle som vi, enligt , nästan nådde fram till? Jo, 300 000 människor fick jobb, vi fick högre skatteintäkter och vi lade mer pengar på välfärden. Det var synd att vi inte nådde ända fram. Vi hade gärna haft till på oss att uppnå detta fruktansvärda samhälle, men vi gör snart ett nytt försök. talar mycket om klyftor i samhället. Det är en del av er grundideologi. Det finns många seriösa punkter som ska tas på allvar vad gäller klyftor i samhället. Det jag tror är den allvarligaste klyftan är om det redan från födseln finns stora skillnader och man inte kan ta sig ur den situation man är i, alltså att det inte finns någon möjlighet att uppnå något annat för att man är fast där man är. Som liberal tror jag att det är farligt om staten tar in de mesta pengarna och bestämmer hur människor ska leva sitt liv. Då ser de inte möjligheten att röra sig. Vad gäller de ekonomiska inkomstklyftorna i fick alla grupper det bättre under alliansåren. Några grupper fick det ännu bättre än andra, men alla grupper fick det bättre. Detta stör så enormt mycket. Ni klarar inte av det. Ni säger att klyftorna ökar, men alla har fått det bättre. Du hade varit nöjd, , om klyftorna hade minskat och alla hade fått det sämre. Detta är skillnaden mellan liberalism och socialism. 136 (KD): Jag yrkar bifall till Alliansens reservation, nr 3, och reservation, nr 9. Kan punktskatter vara något bra för samhället, eller är alla skatter av ondo? Givetvis är en del punktskatter av godo om de är styrande från sådant vi inte vill ha i samhället och i samma mängd minskar skatt på det vi önskar i samhället. har drivit frågan om att införa ett så kallat bonus–malus-system där miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid får en bonus vid inköpstillfället medan fordon med höga utsläpp av koldioxid får högre skatt. Det är ett sätt att använda skatterna som styrande medel där den enskilde medborgaren kan göra ett aktivt val mellan något som är bra och något som är dåligt. Antingen väljer man det skattemässigt billiga alternativet, som i detta fall är bra för miljön, eller det skattemässigt dyra alternativet. Det är medborgaren som ska göra detta val, och med punktskatter kan man vara lite styrande. Systemet bör utformas så att nettoeffekten för staten är positiv, som i 2030-sekretariatets förslag. Här beräknas nettovinsten till omkring 700 miljoner . För dessa pengar kan man givetvis vidta andra miljöåtgärder. Då används de pengar man får in genom detta system på bästa sätt för miljön. I likhet med 2030-sekretariatet föreslår vi att bonus betalas ut direkt vid köpet medan malus fördelas . I samband med att bonus–malus-systemet införs bör supermiljöbilspremien avskaffas. Finns det förslag som inte är så bra? Ja, vägslitageavgiften är inte bra. Det finns ju inget alternativ. Bor man i glesbygd kan man inte välja något annat färdmedel, och då blir det en extra skatt. Ett annat förslag som varit uppe här är flygskatten. Den är inte heller bra när det inte finns några alternativ. Kan man bara välja mellan flyget och flyget får man betala den skatt som regeringen anser att man ska betala. Punktskatter är bra i de fall där man som medborgare kan välja. Att behöver bli bättre på att uppmuntra och underlätta entreprenörskap har jag varit inne på förut . Företagare möter ofta onödiga hinder och höga administrativa kostnader för att driva sin verksamhet framåt. Vi i alliansen har i talarstolen talat om att vi vill förbättra förutsättningarna för företagen även när det gäller administrativa avgifter. Vi tycker att man vid ändring av reglerna ska analysera konsekvenserna för företag. Det är något vi i riksdag är ganska dåliga på. Energiskatteförslagen innefattar ingen genomgripande konsekvensbeskrivning av hur skatterna slår i ett företagsperspektiv. Konsekvensbeskrivningarna ska visa både negativa och positiva effekter. Ett förslag kan givetvis vara positivt för företagen, och ska vi vara tydliga med att tala om det. Konsekvensbeskrivningar har ett egenvärde eftersom vi då vet vad vi fattar för beslut. Därför måste vi bli bättre på att göra sådana. 137 (S): fyllde min son . Jag tänker att den här debatten egentligen handlar om honom och hans generation och därpå följande generationer. Men låt oss börja med hans gammelmormor, min mormor. Hon växte upp i ett arbetarhem i ett som var på väg att bryta med fattigdomen. I Hyllie utanför var båda hennes föräldrar tvungna att arbeta full tid, den ena på cementfabriken, den andra med städ och tvätt åt de fina fruarna, som min mormor brukar säga. drev de ett litet jordbruk för självhushållning så att de kunde mätta sina nio barn. De kämpade hårt för att nästa generation arbetarungar skulle få det bättre än vad de hade haft det, och det fick de. Mormor arbetade i en möbelfabrik och knäckte extra med att städa trappuppgångar, och morfar drev eget som smed. De slet också hårt för att bygga ett samhälle åt oss och ett bättre liv åt sina barn, och så blev det. Mamma blev först i släkten att ta sig igenom en akademisk utbildning. Hon och pappa byggde vidare. De slet och trodde att vi skulle få det bättre än vad de hade haft det. har vi nått en brytpunkt, en punkt där min generation, de som blir föräldrar, inte längre tror att deras barn kommer att få det bättre än vad de har haft det. Men jag är övertygad om att de tror fel. Jag tror att världen kan och ska bli bättre. Men då måste vi ha ett samhälle som håller ihop. Vi måste bygga vidare på det som de föregående generationerna har skapat åt oss, och vi måste se till så att alla, inte bara några, kan leva ett bättre liv. Det är här skattepolitiken kommer in. Det jag försöker säga är att vi socialdemokrater i generationer har kämpat för att bygga ett samhälle som håller ihop och för att skapa en omfördelning av resurser som kan ge samma möjligheter för alla. Det handlar om ett generellt välfärdssystem och ett samhällssystem med en svensk modell. Det har varit mycket framgångsrikt och tagit från extrem fattigdom till hyggligt välstånd på bara några få generationer. Detta samhällsbygge med jämlikhet och gemenskap kämpar vi fortfarande för. Det är därför vi utvecklar den svenska modellen. Det offentligas intäkter måste kopplas ihop med det offentligas utgifter, och jag har sett vad vår politik kan skapa. Som jag sa fyllde min son sju . Han går såklart i skola hemma i . De skolsatsningar som vi har gjort i regeringsställning gör verkligen skillnad för vilka möjligheter barn får i skolan. Jag arbetar själv som rektor när jag inte är riksdagsledamot. Därför kan jag vittna om hur det slår igenom i förbättrade förutsättningar när vi får mer personal på lågstadiet och fritidshemmet, när vi kan ordna kvalitativ fortbildning för personalen och när vi kan ge ett ordentligt tillskott till undervisningen av nyanlända barn, för att ta några exempel. Dessa satsningar är inte möjliga utan intäkter. Min son fyllde som sagt sju . Han är kvalsterallergiker, och med det kommer en del astmatiska besvär som han måste medicinera mot regelbundet. Medicinen hämtar vi utan att det är förknippat med någon kostnad. Jag tänker redan i förväg reservera mig mot invändningarna om att jag med mitt fläskiga arvode borde ha råd att hämta ut och betala för medicinen. Det är nämligen så att i den svenska modellen är välfärden generell, och då måste alla omfattas. Det är ju detta som skapar gemenskapen och sammanhållningen; den är inte möjlig utan intäkter. Min son fyllde sju , och jag är övertygad om att vi är på väg att bygga ett bättre liv åt honom och hans generation. Men då krävs en politik som jämnar ut klyftor mellan samhällsklasser men också mellan generationer. Då krävs en politik som håller ihop landet och ger människor samma frihet och trygghet oavsett var de är, var de kommer ifrån eller vilka de är. Det är när vi ska bygga ett bättre liv för vår generation men också de uppväxande och kommande generationerna som punktskatter kommer in. Punktskatter finns till för att stödja människor – konsumenter och producenter – i att göra klimatsmarta och hälsosamma val. Det handlar om alltifrån att välja transportsätt till att välja bort skadliga prylar som alkohol och tobak. Om vi ska sluta de påverkbara hälsoklyftorna, som vi har tagit oss an, inom en generation krävs att vi använder många olika verktyg, till exempel resursstyrning, regleringar och informationsinsatser men också punktskatter. Vi har satt upp målet om noll nettoutsläpp till 2045. Om vi verkligen vill nå det målet måste vi , , göra aktiva val och bedriva en aktiv politik för att utvecklingen ska gå åt det hållet. Det handlar om att stödja omställningen på utgiftssidan genom till exempel Klimatklivet och solelssubventioner, men det handlar också om klimatstyrande punktskatter. Därför förbereder regeringen nu flera klimatstyrande skatter. Ett exempel är bonus–malus-systemet, som är tänkt att stödja konsumenterna i att fatta klimatsmarta beslut vid nybilsköp. Den som väljer en klimatsmart nybil får en väl tilltagen bonus medan den som väljer en klimatosmart nybil får betala extra skatt, malus. Detta kommer att öka incitamenten för den enskilde bilköparen att välja klimatsmarta bilar men också driva på innovationen för mer energieffektiva och klimatvänliga bilar. bereds ett förslag om att stärka den koldioxidbaserade delen av fordonsskatten och alltså mer generellt öka fordonsskattens klimatstyrande del. För att ge ytterligare några exempel arbetar regeringen också med att säkra de styrande effekterna för skatterna på bland annat naturgrus, avfall och kemikalier. Dessutom vill vi att kraft- och fjärrvärmeanläggningar som drivs med fossila drivmedel ska betala mer i koldioxidskatt, och vi tycker att flyget bättre ska bära sin klimatpåverkan. Från högerbänken hojtas det om skadliga skatteförslag som förslagen om att hejda regeringens klimatambitioner duggar tätt, helt utan att högern, för den delen, presenterar några egna ambitioner på området. I stället tävlar de om vem som kan sänka skatten mest. Att fortsätta att driva på för omställning till fossilfrihet är helt nödvändigt om min son och hans framtida barn och barnbarn ska växa upp i en värld som har polarisarna kvar. Jag tänker fortsätta att tro att nästa generation kan få det bättre, men då krävs att vi utvecklar den svenska modellen. En politik med visioner om ett samhälle som håller ihop och är hållbart kräver en modig skattepolitik. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag. 138 (M) replik: har som bekant ett av de högsta skattetrycken i världen – högst skatt på arbete. Vi har extremt höga marginalskatter, och det gör att av alla poliser, barnmorskor och vissa specialutbildade sjuksköterskor får betala statlig skatt. Det är inte rimligt, anser vi. När det handlar om debatten om punktskatterna är ju inte , utan vi är ett land som har grannar och är beroende av omvärlden. Det är klart att man måste se vilken optimal nivå skatterna måste ligga på. Annars blir det som vi har sett att det blev med alkohol och tobak, att staten räknar in höjda intäkter fast man inte får dem eftersom importen ökar, exempelvis. Det är ett bekymmer som man måste titta på, anser jag. Bonus–malus-systemet är vi i och för sig för, eftersom det är klart att man ska göra en omställning. Det är ungefär som Alliansens miljöbilspremie, att den som köper en ny bil med låga utsläpp får en bonus – jättebra – medan den som har en bil med höga utsläpp får betala extra för det. Det är helt okej. Problem med förslaget som det är utformat är att man har överbeskattat med ungefär en halv miljard eller . Man tar ut mer. Bonussystemet går inte jämnt ut, utan man väljer att överbeskatta svenska bilister. 139 (S) replik: Det finns ett par delar i detta. Jag uppfattade egentligen aldrig någon fråga, så jag tar mig friheten att prata lite om marginalskatten, som jag uppfattade. Den hör egentligen inte riktigt hit eftersom den inte är en punktskatt i sig. Men eftersom lyfte upp den tycker jag att det är viktigt att poängtera att vi inte höjer någon marginalskatt, inte för någon. Den som har samma lön kommer att betala samma skatt – slut. Egentligen var det kanske överbeskattning i bonus–malus-systemet som ville ha svar om. Det är tämligen svårt att bedöma hur väl systemet kommer att slå igenom. Om det går bra och vi uppnår de styrande effekter som vi önskar kommer systemet inte att innebära någon överbeskattning alls. 140 (M) replik: Jag hörde ordet frihet. Det är bra; det står vi för. Det jag menade med att är ett av världens mest högbeskattade länder är att man får titta på det totala skattetrycket. Då kommer även punktskatterna in, för de står ändå för . Frågan gällde i och för sig bonus–malus-systemet. Man har valt att införa ett system som i grunden är bra – man gör en omställning av den svenska fordonsflottan. Men väljer Socialdemokraterna och regeringen att vrida extra hårt på skattekranen så att man tar ut mer pengar än vad man behöver göra i en skatteväxling. Man tar ut en halv miljard mer än man är tvungen till. Det är detta jag menar: Ni överbeskattar i denna del, och det tycker inte vi är bra. Själva syftet med en skatteväxling är ju att det ska gå jämnt ut, inte att man ska överbeskatta bilisterna. Då blir det helt fel. 141 (S) replik: Det måste vara ett stort pedagogiskt problem för att vi höjer skatten på vissa saker. gapar om att skattekvoten är för hög som vi ser hyggligt tydliga tecken på att den svenska ekonomin mår väl. Vi har hög tillväxt, sjunkande arbetslöshet och EU:s högsta sysselsättning. På vilket sätt är skattekvoten för hög? Jag är väl medveten om att frågan är retorisk. Svaret om bonus–malus-systemet har jag redan levererat, det vill säga: Vi överbeskattar inte, utan vi tänker oss att systemet ska vara cirkulärt. Det är inte en fiskal skatt. Vi vill inte ha in skatteintäkter från det, utan vår tanke är att det ska gå jämnt ut, precis som säger. 142 (V) replik: Jag vill börja med att tacka dig, , för ditt inlägg som var både mycket välformulerat och bra. I punktskattefrågan är och regeringen på många sätt överens. Det var också fint att få höra den historia som du bär med dig och som har gjort dig till socialdemokrat, misstänker jag. Du talade nämligen mycket om det. Jag känner igen mycket av det. Men det gjorde mig till vänsterpartist i stället. Jag tycker att det finns många poänger i det du säger. Mitt problem när du beskriver det hela är att du precis som många radikala socialdemokrater stannar i historien. Det finns på något sätt inget projekt framåt i skattepolitiken för att återgå till en jämlik och omfördelande skattepolitik som tar bort den borgerliga skattepolitiken, som vi har fått leva med och som har ökat ojämlikheten och klyftorna. Du har hört mina inlägg här, så du vet ungefär vad jag tänker. Jag tänker att era väljare i grund och botten inte vill ha sänkt bolagsskatt, ränteavdrag eller RUT-avdrag. Jag kollade upp detta. ligger på plats 235 av alla kommuner när det gäller hur mycket man utnyttjar RUT-avdraget. RUT-avdraget per invånare är . Men i är det , i och i , kommunen bredvid , . gillar inte RUT-avdrag, skulle jag vilja säga. Men min fråga handlar om punktskatter. Varför är ni mot den översyn av avgifts- och skattestrukturen som har föreslagit i syfte att driva på arbetet för att få en ökad andel miljöanpassade godstransporter och energieffektiviseringar? 143 (S) replik: Jag tackar för berömmet. Det uppskattar jag. Jag kan passa tillbaka den bollen och säga att du är en fenomenal talare, . Vi är inte ovilligt inställda till progressiva och fördelningspolitiskt riktiga förslag när det kommer till skattepolitik. Men när det handlar om människors plånböcker och människors privatekonomi måste vi vara försiktiga och ansvarsfulla. Vi kan inte bli idealister och dogmatiska. Det riskerar att stjälpa saker. Vi måste därför ta det försiktigt och gå varsamt fram. Det är mitt svar på den frågan. Den andra frågan har jag dribblat bort. 144 (V) replik: Människors plånböcker mår faktiskt bra av att människor har högre löner och jobb i till exempel offentlig sektor. Pengar kommer att tas från detta för en sänkning av bolagsskatten. När det gäller människors plånböcker handlar det om vilka människors plånböcker det är fråga om. Det är klart att om man bor i , där man har i genomsnitt per invånare i RUT-avdrag, vill man ha kvar detta RUT-avdrag. Men min fråga är då varför föräldrarna till barnen i din skola ska behöva betala för deras RUT-avdrag eller för deras ränteavdrag. Poängen med skattesystemet är att det också ska vara omfördelande. Min fråga om punktskatterna handlade om att har ett mycket modest förslag om att vi ska göra en översyn av avgifts- och skattestrukturen i syfte att uppnå energieffektiva transporter och öka de miljöanpassade godstransporterna. Detta är ett krav som kommer från näringslivet. Hör och häpna! Det är ett krav som näringslivet driver att vi ska göra någonting åt detta. missgynnar man godstransporter på järnväg och i sjöfart. Vi vill hitta en struktur som gör att dessa transporter gynnas och att man flyttar över transporter från väg till sjöfart och järnväg, vilket vi säkert är överens om är mycket klimatsmartare. Skulle ni inte kunna sträcka er till att vi åtminstone gör en liten översyn, det vill säga att ni bifaller reservation 8 som vi har yrkat bifall till? 145 (S) replik: Vi investerar starkt, och vi gör det tillsammans med i ganska stor omfattning. vet säkert mycket väl att vi till exempel ser till att det kan bli fler lärare, att det blir 10 extra miljarder till välfärden, att det kan bli fler undersköterskor och bättre bemanning i äldreomsorgen och att det kan bli fler poliser. Vi gör detta tillsammans. Därför kanske man kan låta bli dessa svingar från vänster. När det gäller frågan om reservation om en översyn av avgifts- och skattestrukturen för att uppnå klimatvänligare transporter kan jag säga att vi jobbar med klimatstyrande skatter. Vi tycker att det är viktigt med klimatsmarta transporter, och vi satsar rekordmycket pengar. Eftersom vi har gjort upp om budgeten vet att vi satsar rekordmycket pengar på infrastruktur, inte minst på järnvägsunderhåll. Detta tillsammans med klimatstyrande skatter är klimatvänlig politik på riktigt. Vi ställer om till klimateffektiva transporter. 146 (MP): Gröna skatter, miljöskatter och grön skatteväxling kommer att vara oerhört viktiga verktyg för att vi ska kunna göra den miljö- och klimatomställning i som vi så väl behöver. Den rödgröna regeringen har infört ett flertal skatter, till exempel en kemikalieskatt som den förra borgerliga regeringen tillsatte en utredning om och som tyckte skulle vara ännu högre. Men vi har åtminstone gått fram med den i bred parlamentarisk enighet. Vi har gjort en ny indexering av koldioxidskatten. Indexering är ett mycket bra sätt för att skapa framförhållning, så att människor och producenter av förnybara drivmedel vet vad som kommer att gälla framöver och får tid på sig för att göra en omställning och komma igång med produktion av förnybara bränslen. Vi har infört skatt på naturgrus, och vi har sänkt skatten på solenergi på större anläggningar. Vi kommer också att gå fram med förslag om ett bonus–malus-system för att göra en ordentlig omställning inom bilparksflottan. Vi har också gjort överenskommelser i andra frågor. I Miljömålsberedningen och i enades så gott som alla partier om att se över reseavdragen. När tidigare talade tror jag att han sa nej tio gånger. Han sa nej till skatt på skatt som behövs för att vi ska kunna göra denna omställning. Glädjande nog har inte alla allianspartier varit lika negativa som , utan de har i sina budgetförslag tidigare faktiskt haft egna idéer. Miljöskatter brukar till en början ogillas av många, men efter hand brukar de accepteras och längre fram också gillas. Trängselskatten i är kanske det bästa exempel som åtminstone jag har. I valrörelsen var , som ännu inte var dåvarande ordförande, ute och jobbade allt vad han kunde mot att trängselskatten skulle införas. , , tror jag inte att det är någon i Liberalerna som skulle göra det. Dessvärre går inte dessa pengar till att bygga ut kollektivtrafiken på det sätt som skulle behövas. Det som Reinfeldtregeringen gjorde när man vann valet var att i stället fördela om pengarna till motorvägsbyggen. Det är bara att beklaga. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 15 Skatteförfarande och folkbokföring betänkande 2016/17:SkU26 147 PER ÅSLING (C): Betänkandet, och därmed denna debatt, berör frågor gällande skattesystemets effektivitet och legitimitet samt hur vi minimerar administrationen av skatter. Frågan om det personliga betalningsansvaret, det så kallade företrädaransvaret, lyfts fram i flera motioner från såväl som övriga allianspartier. Nuvarande regelverk gör att styrelseledamöter och andra företrädare i aktiebolag kan bli personligt betalningsskyldiga om ett bolag hamnar på obestånd, även om inga formella fel har gjorts. Olika regeltolkningar tillämpas från myndigheters sida, vilket gör att reglerna upplevs som godtyckliga. Detta skapar problem i det svenska näringslivet. Andra nordiska länder saknar motsvarande regelverk, och regelverket har mötts av mycket kritik. Kunskaperna om reglerna har dessutom visat sig vara mycket bristfälliga.