prot · H409100 · 2017-04-26 00:00:00 — – – – Alla skrek och ropade när vi gick förbi. Det var väldigt obehagligt.” Det berättar , projektkoordinator för un Partneri, för , som skrev om händelsen. och Elektrikerna, två av LO:s mest protektionistiska förbund, dömdes av Arbetsdomstolen att betala i böter till . Men det spelade inte så stor roll eftersom LO redan hade drivit företaget i i konkurs. Konflikten i handlar i grund och botten om att den svenska lagstiftningen och Europeiska unionens regelverk, , inte är helt kompatibla. I har vi valt att hantera detta genom en kompromiss, alltså lex . är en bra kompromiss, som både motverkar osjysta villkor och tryggar det svenska kollektivavtalssystemet. Alternativet hade varit att fortsätta agera i strid med eller att överge den svenska kollektivavtalsmodellen. Men vi vill förstås inget av detta. Detta, herr ålderspresident, räcker dock inte för de mest protektionistiska delarna av LO, som vägrar att acceptera den här kompromissen. Vad regeringen nu gör är att helt gå den protektionistiska delen av LO:s ärenden och riva upp lex . Risken är då att svensk lagstiftning och kollektivavtalssystemet återigen kommer att krocka med så fort en ny konflikt motsvarande äger rum. kan detta också hota den svenska modellen. Jag vet inte om det är så klokt av att gå ärenden när detta riskerar att skada den svenska arbetsmarknadsmodellen. En rimlig fråga att ställa sig är om löneutvecklingen för byggnadsarbetare i har varit sämre än för andra grupper . Och svaret på den frågan är entydigt nej: Det har inte skett någon lönedumpning, vilket facket hade befarat. Det finns inte några verkliga problem som har att lösa i detta, annat än att hålla sin egen interna protektionistiska partiopinion på gott humör. Då är det förstås helt logiskt att gör detta tillsammans med de mest protektionistiska partierna i , nämligen och . Däremot riskerar detta att skapa verkliga problem så fort vi får ett nytt rättsfall efter att har stått och vrålat ”go home” mot europeiska arbetare vid någon annan byggarbetsplats. Vi ser nu attacker på öppenhet, friare handel och fri rörlighet för arbetskraft. Vi ser de attackerna runt om i världen, inte minst med Trumpadministrationen i . Att riva upp lex ligger i linje med den politik och den retorik som företräder och som brexitkampanjen i i stort sett helt och hållet byggde på, med ständiga påhopp på polska byggarbetare, och med en rad andra protektionistiska krafter i världen. Det är protektionistisk vänsterpopulism och protektionistisk högerpopulism som går hand i hand, med målet att göra det svårare för företag från andra länder att komma hit till . Det är därför nödvändigt, herr ålderspresident, att gång på gång påpeka: Öppenhet är inte något hinder för en god samhällsutveckling. Öppenhet är inte något hinder för en bra välståndsutveckling. Öppenhet är en förutsättning för detta. Jag vill yrka bifall till den alliansgemensamma reservationen nr 1. 5 (V) replik: har ganska ofta svårt att hålla tillbaka det förakt som han uppenbarligen känner för arbetstagarorganisationer och fackliga organisationer när de försöker göra det som är deras viktiga uppgift, nämligen upprätthålla lika lön för lika arbete. Det kommer fram och otid, nästan oavsett vad man debatterar. kanske det är mer begripligt att kommer att tänka på sin antipati mot de fackliga organisationerna, när vi diskuterar facket, så att säga. Men det är ändå viktigt att fråga om något som inte blev helt tydligt: Varför är motståndare till lika lön för lika arbete på svensk arbetsmarknad? Varför ska det finnas större möjligheter att behandla arbetare från utlandet sämre när de arbetar i , till exempel på ett bygge eller i något annat sammanhang? 6 (L) replik: Vad som sker är att regeringen vill riva upp lex – är mycket glad över detta. Det innebär att man frångår en kompromiss som innebär att vi tryggar sjysta villkor på svensk arbetsmarknad och den svenska kollektivavtalsmodellen och också gör den förenlig med , med . vill inte ens vara med i EU, tror jag. Då är det inte så konstigt. Om man är en protektionistisk vänsterpopulist hamnar man i samma fack i fråga om detta som den populistiska protektionistiska högern. Detta är samma politik och retorik som brexitkampanjen bygger på, som Trumpadministrationen bygger på och som Le Pen och en rad andra krafter driver fram. Detta ser vi här i . Det är , och Socialdemokraterna som driver igenom detta. Jag tror att det är mycket bekymmersamt för öppenheten och för möjligheten att värna en viktig grundpelare i Europasamarbetet: att faktiskt göra det möjligt för arbetskraft att röra sig över gränserna och arbeta på andra håll. Man har inte påvisat den lönedumpning som fackförbunden varnar för och så vidare. Jag har inte sett horder av utstationerad arbetskraft stå och demonstrera utanför . Jag har inte fått ett enda mejl av någon person som varit utstationerad och som anser sig vara förtryckt. Lagrådet pekar på att regeringen inte ens motiverar sina förslag. Det är väl snarare som blir svaret skyldig. Varför ska man jaga ut utländsk arbetskraft ur ? Är det att engagera sig? Att arbetare ska förena sig över gränserna är väl det mest klassiska av alla marxistiska slagord. Men det verkar inte spela någon roll just i denna fråga för . 7 (V) replik: Jag har inte personligen konsulterat vare sig Le Pen eller när det gäller vad de anser om den svenska kollektivavtalsmodellen – jag tror inte att de har några starka synpunkter angående det. Jag själv tycker att den är väldigt bra, för den leder till en god utveckling på svensk arbetsmarknad. Och en viktig princip om lika lön för lika arbete kan då hävdas. Jag tror att har missförstått begreppet protektionism. Han använder det också i betydelsen att skydda arbetstagares rättigheter när de är i , oavsett var de kommer ifrån. Den sortens protektionism står jag gärna för, men inte någon protektionism som handlar om att människor inte ska röra sig över gränserna. Det känner ganska väl till. Vi kan diskutera frågan om till exempel asylrätt vid något annat tillfälle. Där har vi tyvärr lite olika åsikter . Men det är ändå intressant att pratar om att den nuvarande lösningen är en kompromiss. Ja, det är möjligt att den är en kompromiss mellan viljan att skydda arbetstagare på svensk arbetsmarknad och det förakt, närmast hat, gentemot de fackliga organisationerna som kommer till uttryck i det som säger här. Men det är i så fall en dålig kompromiss. Vi föreslår en bättre kompromiss, som naturligtvis fortfarande håller sig inom ramen för i och med att man måste gå på den hårda kärnan och inte kan kräva ett kollektivavtal som fullt ut har samma rättsverkningar på svensk arbetsmarknad. Men den har ändå den viktiga fördelen att den värnar rätten att alltid ta konflikt för sina rättigheter. Det är en grundläggande mänsklig rättighet som en liberal borde kunna ställa upp på. Sedan gäller det den marxistiska kritiken om att man ska förena sig över landgränserna. Det är precis det som sker när man hävdar rätten till lika lön för lika arbete i . 8 (L) replik: Nej, jag förmodar att inte har konsulterat vare sig eller . Han kanske däremot har konsulterat sin vän i , vars partimilis just nu åker runt på motorcyklar och skjuter ihjäl civila. Här någonstans går just nu en rätt tydlig konfliktlinje, herr ålderspresident, i politiken i världen. Den går mellan oss som tror på öppenhet och de krafter som tror på protektionism och inåtvändhet. De krafterna förenar sig . Vi ser detta mycket tydligt här i kammaren. Det parti som står längst till vänster och det parti som står längst till höger gör gemensam sak tillsammans med regeringen och LO för att försvåra för utländsk arbetskraft i . Det är där vi står . Jag säger det : är i grunden en kompromiss mellan den svenska lagstiftningen och , men det är också en kompromiss för att trygga det svenska kollektivavtalssystemet och värna öppenheten och den fria rörligheten inom Europeiska unionen. Detta är givetvis någonting som vi från Liberalerna står bakom, för vi tycker att det är viktigt. Om det finns olika saker som behöver justeras i lagstiftningen är vi öppna för att göra det. Men att riva upp lagstiftningen och helt gå på de mest protektionistiska krafternas linje i kommer att skapa stora problem för arbetsmarknaden framöver. Och förmodligen får vi nya rättsfall framöver som riskerar att i förlängningen, långsiktigt, underminera den svenska modellen. Det tror jag vore synnerligen problematiskt. 9 (KD): debatterar vi ett betänkande som berör frågor som har rört upp mycket känslor , trots att det egentligen inte rör så otroligt många människor. rapporterar att 42 697 arbetstagare var utstationerade i . Av dem återfanns inom byggindustrin och inom tillverkningsindustrin. Vi vet att det är stora behov på de områdena. Flertalet kommer från och – ungefär var tredje person. Men, herr ålderspresident, är det bara 7 400 personer som befinner sig i som utstationerade arbetstagare. Då ska vi jämföra dessa 7 400 med en arbetskraft på 4 ½ miljon personer. Dessutom är de här personerna för det mesta inte utstationerade , utan i snitt en månad . Det är alltså en väldigt begränsad andel personer vi talar om. Vi kristdemokrater värnar den fria rörligheten inom EU, och vi tror att alla tjänar på att man kan arbeta i olika EU-länder. Den gemensamma marknaden är en förutsättning för tillväxt och utveckling av våra länder. Efter den så kallade Lavaldomen genomförde den förra regeringen, med Alliansen, förändringar i lagstiftningen för att förtydliga lagen utifrån krav i Lavalfallet. Tanken var att slå vakt om den svenska arbetsmarknadsmodellen. I Lavalfallet framkom det att företaget stämde för olovliga stridsåtgärder, och i domen från EU kan man utläsa att hade gått för långt. De hade inte rätt att vidta stridsåtgärder under rådande omständigheter. De hade inte tillräckligt på fötterna när det gällde de krav de framförde. Inte heller hade de uttalat kraven tydligt inför det utstationerade företaget. Därför fick alltså och även Elektrikerna betala skadestånd. värnar den svenska avtalsmodellen på arbetsmarknaden, en modell som bygger på att parterna tar ansvar för lönesättning och andra viktiga frågor. står över svensk lag, vilket innebär att helt enkelt måste anpassa sig till lagstiftningen i EU-domen. När vi anpassade lagstiftningen behöll vi på det sättet den svenska avtalsmodellen som EG-rätten kunde fortsätta. När nu den rödgröna regeringen har bestämt sig för att röra om i grytan och lägger fram ett nytt förslag om utstationeringsregler är det nog en ganska vansklig väg man tar in på från regeringens sida genom att riva upp lex . Flera remissinstanser anser att de föreslagna möjligheterna att kräva ett särskilt kollektivavtal för utstationerade är för långtgående. Att bevisregeln slopas innebär att stridsåtgärder kan vidtas även om minimivillkoren i den så kallade hårda kärnan är uppfyllda och enbart för att just uppnå ett utstationeringskollektivavtal. En utstationerad företagare kommer då inte att kunna freda sig mot stridsåtgärder från facket. Vi tror att en slopad bevisregel sannolikt är oförenlig med principer om proportionalitet och ömsesidigt erkännande. Ofta talar de rödgröna partierna om att det pågår lönedumpning i . Men man får inte lönedumpa enligt . Företag måste erbjuda arbetstagare det som man kallar för den hårda kärnan. Det betyder att alla EU-medborgare ska ha vissa självklara rättigheter när man åker mellan olika länder för att arbeta. För dem som utstationeras hit ska man ha avtalsvillkor som andra i likvärdiga yrken har här i , och det ska motsvara villkoren i ett centralt kollektivavtal. Dessa kollektivavtal antar jag att partierna här inte tycker är lönedumpade, för det är ju de avtal som finns på arbetsmarknaden, och det är det man ska följa. Fackliga stridsåtgärder mot utländska arbetsgivare får enligt vår lagstiftning även fortsättningsvis vidtas för att få till stånd ett kollektivavtal. Att påstå något annat är vilseledande. Men när det gäller stridsåtgärder får man inte, för att inte strida mot , vidta stridsåtgärder mot en utländsk arbetsgivare annat än under vissa förutsättningar. För det första: De villkor som arbetstagarorganisationen ställer på den utländska arbetsgivaren ska motsvara villkoren i ett centralt branschavtal som tillämpas i på motsvarande arbetstagare. Transparens och tydlighet ska råda. För det andra: Villkoren får bara avse krav som kan anses ingå i den så kallade hårda kärnan, det vill säga minimivillkor som man har kommit överens om inom vissa områden och branscher. För det tredje: säger att arbetstagarorganisationer inte kan tvinga fram ett kollektivavtal om de villkor som de utländska arbetstagarna redan har är förmånligare än det som följer av lag. De ovan nämnda reglerna ändrar alltså inte förutsättningarna för den svenska arbetsmarknaden. Kollektivavtal är normerande för anställnings- och arbetsvillkor för utstationerade arbetstagare, och det finns restriktioner för stridsåtgärder även i den svenska modellen om det slutits ett kollektivavtal. Då råder nämligen fredsplikt. – jag vet inte om ni kommer ihåg det; många av er var kanske med i politiken redan då – oroades Socialdemokraterna för att anslutningen av nya medlemsländer i EU skulle leda till ”social turism”. Ni som var med kanske kommer ihåg den diskussionen, som gick ut på att människor från de nya medlemsländerna , , , , , , , , och skulle flytta till för att börja utnyttja våra trygghetssystem. Därför blev vi inte så förvånade när företaget skulle bygga en skola i och fackliga företrädare ropade det som tidigare nämnde: Go home! Det, herr ålderspresident, var inte okej, och många fackföreningsmänniskor har också beklagat detta uppförande. är det lite samma känsla man får när nu de rödgröna lägger fram ett förslag som det vi debatterar . Vi har en byggboom och vi behöver arbetskraft, men krånglar man till det för den fria rörligheten. Man kan väl säga att de rödgröna uppfyller sina vallöften. De har ju länge velat omförhandla utstationeringsdirektivet till och med med övriga 27 medlemsländer och driver nu på det i EU, något som mycket väl leda till att den svenska kollektivavtalsmodellen hotas. Avslutningsvis skulle jag vilja påpeka att Alliansen som sagt var har utrett frågan om att förbättra och förtydliga. Med hjälp av arbetsmarknadens parter mejslade man fram ett lagförslag som slog vakt om den svenska arbetsmarknadsmodellen och som inte strider mot EG-rätten. Alla arbetstagarorganisationer, menar vi, borde ha en skyldighet att till inge kollektivavtalsvillkor som man kan komma att kräva med stöd av stridsåtgärder, annars bör man få en straffavgift eller sanktion. Det var någonting som en utredare kom fram till , och det är synd att regeringen inte har gått den vägen. Det finns 680 kollektivavtal på svensk arbetsmarknad. Ska de utländska företagen hålla reda på 680 kollektivavtal? Det skulle vara intressant att höra hur statsrådet, som snart kommer upp i talarstolen, ser på det. Eller ska vi ha den modell som vi har föreslagit och som är förenlig med EG-rätten, nämligen att man anmäler till vad det är för kollektivavtal som man vill ska gälla för utstationerade företagare och därigenom ökar transparensen och enkelheten i systemet för den fria rörligheten? menar jag, herr ålderspresident, att regeringen lägger fram ett protektionistiskt, populistiskt förslag som berör få men som är en symbolfråga för regeringen. Alliansen och är inte beredda att äventyra den svenska arbetsmarknadsmodellen genom omförhandlingar av direktivet i EU. Vi tror dessutom att det här förslaget strider mot . Jag yrkar därmed avslag på utskottets förslag i betänkandet och bifall till Alliansens gemensamma reservation 1. 10 (S): Först vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Äntligen kan jag som socialdemokrat och ordförande i arbetsmarknadsutskottet säga att svenska kollektivavtal ska gälla i även för utländska företag som har verksamhet här och deras anställda. Det är ett löfte som vi socialdemokrater ställde ut inför valet och som den socialdemokratiskt ledda regeringen levererar och lägger fram här i . Varför är detta så viktigt? Jag skulle vilja påstå att ryggraden i den svenska arbetsmarknadsmodellen, kort sagt den svenska modellen, är att vi har starka, fria och självständiga parter på arbetsmarknaden som fixar lönebildningen, som sätter lönerna och bestämmer villkoren på jobbet. Vi har inga lagstiftade minimilöner i , utan vi har vår kollektivavtalsmodell som har främjat oss, som kommer att främja oss och som ser till att vi är konkurrenskraftiga genom att parterna tar ett stort ansvar för den ekonomiska utvecklingen i landet. Kollektivavtalsmodellen främjar också en jämnare inkomstfördelning och stärker vår välfärdsmodell. Genom att parterna gör detta i samförstånd är det fråga om en fantastisk och unik lösning. Vår modell är också den bästa garanten för ordning och reda på arbetsplatserna. Det handlar inte bara om rimliga löner, villkor, arbetstider och arbetsmiljö, utan det handlar också om att våra företag och anställda kan verka i sund konkurrens med varandra. Vi vill alla att företag ska få verka i en miljö utan marknadsstörningar. Men alla ni som sitter här vet att det inte är så . Vittnesmålen är många från stora och små företag om att de är utsatta för osund konkurrens. Ett exempel är byggföretaget . Jag förmodar att har träffat representanter från alla partier i . har räknat fram skillnaden i kostnaderna som de har gentemot dem som konkurrerar osunt. Det har visat sig att de företag, också utländska firmor, som agerar i osund konkurrens i hög grad ligger på av de svenska kostnaderna. Jag fick ett mejl från en företagare i , och jag blev lite förvånad. Mejlet handlade egentligen om tre företag. Det var fråga om montage, smide och en underentreprenör. I mejlet stod det att de blir överösta med erbjudanden om billig arbetskraft och att de är trötta på detta, men de kan inte göra någonting åt det. Jag tog kontakt med företaget och fick besök av det. Vi hade en diskussion tillsammans med ägaren och chefen, som undrade, herr ålderspresident, varför vi inte gör någonting åt de oseriösa företagen. De blir utskrattade när de offererar byggjobb och montage eftersom deras konkurrenters priser ligger under. Det är omöjligt att erbjuda sådana priser med kollektivavtal. Det är bara att glömma större jobb. De anser att i och med att de driver företag i kan de inte tillåta utländska firmor som betalar bara . De vill göra rätt för sig och ha bra villkor som de har gjort upp om med motparten . Deras anställda ska få jobba kvar. De vill att företagen ska överleva och växa, men har de inget val. Företagaren undrade sedan hur de tänker som är emot kravet på svenska kollektivavtal för alla i . Jag lovade företagaren att ställa frågorna till , , och under debatten . Hur tänker ni? Varför värnar ni inte våra skötsamma företag mot osund konkurrens? Varför säger ni nej till ordning och reda? säger att förslaget om att det i ska vara svenska villkor är ett grovt avsteg från den svenska modellen. Är det inte ett grovt avsteg från den svenska modellen att låta oseriösa konkurrera ut skötsamma, fina svenska företag? Är inte det ett avsteg att tillåta detta? Det är skillnaden i synen i frågan mellan oss. gjorde ett rabiat utspel och gick på om protektionism och så vidare. Han säger sig gilla kollektivavtal. har det uppdagats att Liberalernas näringspolitiska talesperson i kammaren i sin roll som företagare inte har kollektivavtal. Kronofogden jagar honom. Hur är det med Liberalernas trovärdighet i frågan om att Liberalerna tycker om kollektivavtal? Den frågan kan man ställa sig, och den är verkligen berättigad. Den borgerliga regeringen lade ett vått täcke över fackföreningarnas rätt och möjlighet att ta strid för svenska kollektivavtal. Det är en strid man ville ta för att skydda de utstationerade arbetarna som tillfälligt arbetar i . innebär faktiskt ett hinder för strejkrätten mot arbetsgivare med bas i andra EU-länder. när både fack och företag vittnar om osund konkurrens borde väl insikten även komma på plats hos de borgerliga. Därför är det så glädjande att vi kan skrota gamla lex och ersätta den med nya utstationeringsregler. Förändringarna är enligt följande, och jag är säker på att även statsrådet kommer att gå igenom dem. Facket kan alltid kräva svenska kollektivavtal av företag som verkar i . Det betyder att svenska och utländska företag behandlas mer lika. Utstationerade arbetstagare får ut sin rätt i svensk domstol, och facken kan bevaka villkoren på svenska arbetsplatser. Det finns ett krav på transparens. Alla fackförbund ska lämna in avtal till . Det ska finnas en skyldighet för utstationerande arbetsgivare som ingått avtal att tillhandhålla handlingar och översättningar på svenska och engelska. Facken kan kräva att en förhandlingsbehörig person utses. Låt mig läsa ur utskottets majoritetstext: ”Genom att nu skapa en ordning som möjliggör att kollektivavtal kan ingås med samtliga utstationerande arbetsgivare, och dessutom förena detta med en rätt till vissa kollektivavtalsvillkor även för utanförstående utstationerade arbetstagare samt en kontroll- och sanktionsordning, säkerställs att utstationerade arbetstagare verkligen får de villkor som de ska garanteras enligt utstationeringsdirektivet.” Det här är fin prosa. För mig är det rent av ljuv musik! Detta innebär att från kommer svenska löner att gälla i . Arbetsgivare ska inte längre kunna utnyttja utländsk arbetskraft genom att pressa ned de svenska lönerna. , , och talar ofta väl om vår svenska modell. Alla säger sig vara anhängare och tillskyndare av kollektivavtal. Vi har hört det så ofta i kammare. Men har ni någonsin lagt fram ett enda förslag för att stärka arbetsmarknadsmodellen? Jag uppmanar er att förklara för svenska folket varför ni inte vill att svenska villkor ska gälla för samtliga som jobbar i . Förklara varför ni tillåter utländska företag att konkurrera ut våra svenska företag som gör rätt för sig. Vad har ni egentligen emot vår svenska arbetsmarknadsmodell? Arbetet går vidare, precis som nämnde. Det sker nu på EU-nivå. Det är också glädjande att lägger fram förslag som för frågan framåt. Utstationering är inte ett problem som finns isolerat i . Problemet finns i andra länder. Det vet ni också. Vi har varit på konferenser om problemet. Det finns problem i och , och så vidare. Det känns tryggt att veta att den har tagit initiativ i frågan tillsammans med kommissionen att jobba vidare i frågan. Svenska löner kommer att gälla i . Det låter som ljuv musik! Det är ett skydd för arbetstagare, och det är bra för att kunna upprätthålla sund konkurrens. Varför begriper ni inte detta? 11 (KD) replik: Det är intressant att lyssna på i debatten. Jag skulle nog kunna säga att vi alla här är överens om att ordning och reda på arbetsmarknaden är viktigt. Annars kommer vi, som säger, inte att ha en sund konkurrens på svensk arbetsmarknad. Detta måste vi absolut värna. Jag vet att det finns företag som dumpar. Men de har ju gått emot det regelverk vi har. Problemet är att de inte följer regelverket. I den lagstiftning som Alliansen var med och tog fram håller vi oss till . I finns det 680 kollektivavtal. Ett företag i vill utstationera en arbetstagare som ska bygga bostäder i . Företaget vill veta vad det är för villkor som gäller. Då sa Alliansen: Alla branscher måste till ge in det kollektivavtal de vill ska gälla och som det polska företaget ska följa om det kommer hit. När företaget har fått det klart för sig ska det också följa dessa regler. Annars kan facket gå in och sätta företaget i blockad. Vi har alltså redan regler på detta område som gör att man inte får lönedumpa, . Så vad är det ni ska uppnå med det ni kallar ett särskilt kollektivavtal för utstationerade? Det blir alltså 681 olika kollektivavtal – eller kanske ännu fler om det ska vara ett kollektivavtal för varje bransch. Hur ska det gå till rent praktiskt? 12 (S) replik: