prot · H409113 · 2017-05-18 00:00:00 — och – det är två socialdemokratiskt styrda landsting – är bland de bättre vad gäller resultaten, likaså i förhållande till kostnaden. När det gäller detta kan vi stå och dribbla. Frågan är återigen: Vad är det nationella ansvaret? Vad är det vi ska göra? Jo, vi ska föra till mer resurser, och det gör vi . Vi för till rejält mycket mer resurser. Vad gäller vinster i välfärden kommer jag att ge precis samma svar som jag har gett tidigare, . Vi måste se till att våra skattepengar som är avsedda för välfärden, i det här fallet sjukvården, också kommer sjukvården till del. Jag förstår inte att man slåss för att de inte ska göra det. Regeringspartiernas samarbetspartner efter valet 42 (V): har vi sett utspel av vice statsminister och finansminister . De säger att de vill samarbeta eller samregera med och Liberalerna efter valet . Det skulle innebära en helt annan politisk inriktning än den som finns , då regeringen samarbetar med oss i . har vi tillsammans, genom vårt vänstersamarbete, genomfört stora reformer med mer resurser till välfärden. Vi har gynnat ensamstående föräldrar genom en rad olika reformbeslut, och de med låg pension har fått en bättre ekonomisk levnadsstandard. Vi bygger fler hyresrätter med rimliga hyror. Vi är överens om att göra någonting åt vinstjakten i välfärden. och Liberalerna vill inte göra något av detta. De föreslår skatteförändringar som, om de genomförs, snabbt skulle öka de redan stora klassklyftorna och ojämlikheterna i vårt land. Bägge partierna är beredda att sänka de lägst avlönades löner med statliga ingripanden, helt på tvärs med den svenska modellen. De vill privatisera mer av den svenska välfärden. Detta är ett politiskt vägval för . och verkar föredra att dela makten med borgerliga partier. De verkar tycka att det vore bättre innehållsmässigt än dagens vänstersamarbete. Vad tycker statsminister ? 43 Statsminister (S): Först och främst ska väljarna säga sitt . Min utgångspunkt är: När väljarna har gjort det har vi som är partiledare och partierna ett ansvar för att se till att ta hand om det valresultatet, oavsett vad väljarna tycker, för de tycker inte fel. Inför valet sa jag: Det kan mycket väl bli så att vi får ett besvärligt valresultat i den meningen att det blir svårt att få till en majoritet. Men detta måste likväl göras. Landet ska styras. ska tas framåt. Då får man välja ett antal vägar. har vi en regeringskonstellation, och vi har ett budgetsamarbete med . Det är precis som säger. Vi har lagt fram flera mycket bra budgetar. Vi har också slutit 16 breda överenskommelser – en om försvaret och en om energin. I mycket viktiga frågor för har vi slutit breda överenskommelser. Då vet samhället att villkoren gäller . Det gäller inte minst energin. Jag träffade i går företrädare för . De var väldigt glada över att vi äntligen i har en långsiktig energiöverenskommelse. Det ger industrin långsiktiga förutsättningar. Så måste vi arbeta. I slutändan finns det tre alternativ. Det första är att vi håller kvar vid blocken och står i var sitt dike och bråkar med varandra och inte får något gjort. Det andra är att man vänder sig till , som nu har gjort. De vill samarbeta med . Det vill inte jag. Det är uteslutet med ett sådant samarbete. Det tredje är blocköverskridande samarbete. Det kan man göra på många olika sätt. Men vi kommer att vara fast beslutna om att oavsett vad väljarna säger är deras valresultat det rätta. Då ska vi förhålla oss till det, och vi ska se till att kan styras. Det tänker jag fortsätta med. 44 (V): Ja, att väljarna väljer och att valresultatet styr är en fullständig självklarhet. Men vad man vill är någonting annat, och det var det som frågan gällde. Vad vill statsministern? Vad vill Socialdemokraterna se för inriktning på politiken? Jag kan vara tydlig med vad jag vill. Jag vill se ett samarbete utan borgerliga partier. Det tycker jag vore det bästa för . Men ni verkar helst vilja bjuda in dem i den politiska värmen. Det verkar som att det är det ni egentligen vill. Jag vet att du vill styra. Det är väl det vi vet. Men åt vilket håll vill du styra? Med oss blir det mer jämlikhet och en välfärd att lita på. Med och Liberalerna blir det en politik för sänkta löner och höjda hyror. Vill du gå åt höger eller åt vänster, ? 45 Statsminister (S): Det verkar vara ett självändamål för och att inte samarbeta över blockgränsen. Om det är ett självändamål för V, då får de stå för det och ta konsekvenserna av det. För mig är det inte ett självändamål. Ett självändamål för mig är att styra så att vi tar oss framåt och utvecklar med mer jämlikhet, mer sysselsättning, mer solidaritet, mer ordning och reda på arbetsmarknaden och så vidare. Då utgår jag från att vi måste kunna sätta oss ned och samtala även om dessa frågor, oavsett vad valresultatet blir. Om man har bestämt sig från början att här kommer det inte att bli något samarbete över blockgränsen, då har man den positionen. Jag har inte den positionen. Jag tänker stå i mitten av svensk politik, och här finns vi tillgängliga också vid ett besvärligt valresultat. ska styras, och ska framåt – det tar jag ansvar för! 46 (L): behöver fler poliser. När jag sa att vi behöver öka antalet poliser med 5 000 var det egentligen inte min avsikt att starta något slags budgivning i , men det blev ändå följden, och nämner alla olika siffror. Men det är bra att vi är eniga om att antalet poliser behöver öka för att bekämpa den brottslighet som blir grövre och växer. Då säger regeringen: Låt oss inrätta två nya polishögskolor! Vi stöder det, men problemet för regeringen är att det är för få som vill vara poliser. I de senaste antagningarna står var femte plats på tom. Avhoppen av befintliga poliser har ökat kraftigt i sedan blev statsminister, blev inrikesminister och blev rikspolischef. Avhoppen har inte varit högre i modern tid. Om människor i inte vill vara poliser räcker det inte att tala om fler poliser eller att inrätta fler polishögskolor. Då är det helt uppenbart att vi måste förbättra anställningsvillkoren. En punkt tror jag är att säga nej till regeringens idé om att akademisera utbildningen. Det kommer inte att öka intresset för att jobba som polis i yttre tjänst. Jag tror också att vi ska visa förtroende för polisen och låta poliser bli höga chefer i stället för att plocka in andra personer som höga chefer inom polisen. Framför allt handlar det dock om löner, statsministern. Polisyrket är lågavlönat med tanke på den utbildning och det ansvar man har. Vi har ett förslag från Liberalerna, som vi kommer att rösta om här i kammaren , att man ska höja polislönerna i med i genomsnitt. Man får gärna säga någon annan summa, men problemet är att lönerna är för låga. Regeringen säger nej till att gå in och höja polislönerna, och då kommer det inte att finnas fler poliser. Varför säger ni nej till att höja polisens löner, statsministern? 47 Statsminister (S): Vi är överens, vilket är en bra grundförutsättning, om att vi måste ha fler poliser och att vi dessutom ska ha poliserna närmare medborgarna. Det är ett arbete som pågår, och vi har fler poliser i flera av de utsatta områdena, och det måste fortsätta. Vi ska också se till att höja straffen för bland annat vapenbrott så att det blir ännu tuffare för brottslingarna. säger att poliser hoppar av. Men det är inte bara så enkelt att man hoppar av. Några går i pension också, och det är en rättighet vi har på svensk arbetsmarknad att få gå i pension efter ett helt yrkesliv. Det är klart att vi ska skjuta till resurser, och det gör vi också. De kan gå till löner, och de kan gå till förbättrade villkor. Det är viktigt. Men jag säger bara: bevare oss för en lönebildning som styr ifrån riksdag! Det vore en katastrof för svensk arbetsmarknad, för löner som kan höjas i riksdag kan också sänkas i riksdag. Vi ska inte ha en sådan lönebildning. Vi ska skjuta till resurser, och så får parterna ta hand om det. Den respekten kanske också kan visa parterna i det här fallet, det vill säga , som säger att de vill ha en polishögskola med en längre utbildning. Det vill de ha, och jag tycker att ska lyssna på det. De ser det framför sig, och de kommer också att kunna förhandla om lönerna. När vi skjuter till resurser sköter parterna lönebildningen. Det är det bästa för poliserna, och det är det bästa för hela arbetsmarknad. 48 (L): Vi har ju varit överens om att skjuta till lönemedel till lärarkåren, till exempel, och jag håller med om att det handlar om undantag när staten går in och göra den här typen av insatser. Men det finns motiv ibland, och både vår och er regering har gjort det till exempel till läraryrket, och lärarna är inte ens statligt anställda, tyvärr. När säger att parterna ska sköta det måste jag fråga: Ursäkta, men vilka är parterna då? Poliserna är ju statligt anställda. Staten är den ena parten, och därför kan inte staten abdikera när en viktig samhällsfunktion håller på att kollapsa. Vi har en kris i polisen, , som är större än på mycket , och den sker som statsminister. En central del i krisen är att för få vill vara poliser i . Det räcker inte att sätta upp mål om lägsta arbetslöshet eller bättre vård och sedan bara tro att målen funkar när vårdköerna växer och arbetslösheten ökar. Det är samma sak här: Det räcker inte att sätta upp ett mål om fler poliser om ingen vill vara polis! Det handlar om en lönefråga, – höj polislönerna! 49 Statsminister (S): står här och säger: Vilka är parterna? Om man inte ens vet vilka parterna är, då är det svårt, . Då är det svårt. Det finns parter på arbetsmarknaden. Det finns ett polisförbund på den ena sidan och en myndighet på den andra sidan. De ska förhandla om villkoren. Det tycker jag är det absolut bästa. Det vi gjorde på lärarsidan var precis det: Vi sköt till resurser, och sedan har parterna fördelat resurserna. Det innebär nu att ungefär 65 000 lärare, om jag kommer ihåg rätt, har fått mer . Vi skjuter till resurser, och parterna tar ansvar för lönebildningen. Det är det bästa för arbetsmarknad, och det kommer att bli det bästa även för poliserna. Kömiljarden och väntetiderna i vården 50 (KD): Bristen på vård är akut. Vårdköerna växer, som vi har hört inte minst i rödgrönt styrda landsting. Ett starkt skäl till detta är att regeringen har avskaffat kömiljarden, som var det viktigaste verktyget för att kapa köerna. När kömiljarden avskaffades blev det inte som det brukar heta på internet: Du kan aldrig gissa vad som hände sedan. Man kunde gissa vad som hände sedan, och så blev det. Väntetiderna i vården har alltså blivit allt längre. Väntetiderna på operation och specialistvård är nu bland de längsta i EU. När vi kristdemokrater ansvarade för vården i alliansregeringen fick nio av tio patienter operation . Den siffran är nu nere på och sjunkande. Flera delar av vården har problem. Förtroendet sjunker för primärvården. Väntetiderna vid akutmottagningarna växer också. Hälften av dem som söker sig till akuten får vänta och var tionde . Detta händer alltså , – inte under alliansregeringen utan . Det är de äldre och sköra som främst betalar priset med en allt längre väntan på vård. Var finns regeringens reformer för att bryta det här? Vaga satsningar och nya namn på satsningar kommer inte att lösa problemet. Det regeringen har åstadkommit är att det för vissa grupper har blivit billigare att sitta eller stå i allt längre vårdköer. Det är dålig vårdpolitik. Är det inte dags att släppa prestigen och erkänna att det var ett stort misstag att ta bort kömiljarden och dess principer och i stället ge ett tydligt besked om att återinföra den och på allvar göra någonting åt vårdköerna? 51 Statsminister (S): Man ska ha vård . Det är helt rätt. Problemet var att med den gamla så kallade kömiljarden, som ni – liksom jag sa tidigare, och det tror jag på – säkert införde med de bästa föresatser, började kötiderna att öka . Det hade dömts ut av och av , eftersom det ledde till fel insatser. Det var inte så att den som först behövde vård fick vård först, utan det var andra prioriteringar, och då sa att en sådan prioritering kan vi inte ha. Då måste man göra annorlunda, och det vi nu gör med patientmiljarden är att för det första se till att vårdgarantin ska slå till snabbare. Du ska inte behöva vänta i på ett första besök hos en allmänläkare, utan det ska vara kortare, och vi tittar nu på hur mycket kortare vi kan säga att det ska vara. För det andra har ungefär 1 miljon människor mer komplexa behov. Det innebär fler insatser som måste till i vården, fler undersökningar och behandlingar. Den kedjan måste bli mer känd och enhetlig för patienten och för vården. Då kan vården bli säkrare för patienten och effektivare. Med den miljard vi skjuter till kommer bemanningen att öka, kompetensutvecklingen öka, nya metoder införas och digitaliseringen användas på ett bättre sätt. Dessa delar måste utvecklas ute i vården. Vi kommer att låta tre landsting utgöra ett projekt så att vi kan se hur bland annat patientkontakten kan utvecklas så att de som har komplexa behov får en snabbare och effektivare vård. 52 (KD): Det här är på riktigt. Människor står i dessa vårdköer. Man har inte förstått kömiljardens principer, att betala ut ersättning efter prestation, och man har inte noterat att kömiljarden ändrade karaktär . När problem uppstod ändrade man i kömiljarden. Den blev mer precis och åstadkom mer av det den syftade till. Kraven skärptes , och man var tydlig med efter vilka kriterier ersättning betalades ut. Problemet är att kopplingen mellan den typen av vaga satsningar och resultat är liten. Det var det nya med kömiljarden, inte dess exakta konstruktion. Statsministern får gärna kalla kömiljarden för något annat; men återgå till konstruktionen. Det beskedet skulle statsministern kunna ge , det vill säga att lämna ersättning efter prestation. 53 Statsminister (S): Med all respekt; jag lyssnar mer på , professionen, och än på och Forssmed. De kan dessa frågor. Kömiljarden ändrades säkert , men jag säger att 2014 – ni regerade – började köerna öka. Det innebär att med det senaste förslaget började köerna öka. Sedan var det frågan om ersättning efter prestation. Det beror alldeles på vad det är för prestation. Jag vet vad ackord betyder, . Om du ska ha betalt efter hur många patienter du tar emot kommer det inte att bli så som läkarna vill. De vill ta emot den som har det största behovet först. Men om ersättning ska ges efter prestation, att få så mycket betalt som möjligt för så många besök som möjligt, kommer inte största behovet att gälla. Det vänder sig läkarna emot. En sådan ordning ska vi inte ha. Det kommer inte mer resurser, , till sjukvården om ni tillsammans ska sänka skatterna med . Åtgärder mot narkotika och missbruk av läkemedel 54 (M): Jag lyssnade på statsministern under partiledardebatten. Statsministern sa att narkotika är ett förbannat gift som förstör och tar människoliv. Han avslutade med att säga att knarket ska bort från . Jag delar statsministerns upprördhet över narkotikaproblemet. Första steget i kampen mot narkotika måste vara att minska mängden narkotika i samhället. Därför undrar jag vad statsministern tänker göra åt den ofta mycket släpphänta synen på och läckaget från läkemedelsassisterade behandlingar som gör att människor fastnar i narkotikamissbruk och därefter göder narkotikabrottsligheten. Dessutom ligger denna narkotika till stora delar bakom den ökade narkotikadödligheten. En annan sak är att funktionen narkotikapolis knappast finns längre. Vad tänker statsministern göra åt detta? 55 Statsminister (S): Kopplingen till läkemedel måste ansvariga myndigheter och sjukvården stå för. Det är de som hanterar de frågorna. Knarket måste minska i av många anledningar, precis som Avsan räknar upp. Det är därför polisen sätter in mer resurser för att bekämpa narkotikabrott. Det är därför vi vill se hårdare tag mot dem som gör narkotika tillgängligt på nätet för bredare grupper. Det måste vi vara stenhårda mot. Det gäller likaså dem som gör narkotika tillgängligt kostnadsfritt för ungdomar, det vill säga att ta fram en ny kundkrets. Det måste vi slå hårt mot. Det finns ingen återvändo. Gängkriminaliteten göds till stora delar av narkotikahandeln. Därför måste vi samlat se till att göra vad vi kan för att få bort knarket från . 56 (SD): deklarerade nyvalde president och förbundskansler att och gör sig redo att införa ett nytt . En gemensam asylpolitik och en framtida skuldsättning är bara några av de frågor som man vill driva igenom på europeisk nivå. EU skulle därigenom ta ett ytterligare gigantiskt steg mot en federationsbildning av EU. känner vi alla till att efter den svenska folkomröstningen om EU-medlemskap redan godkänt tre fördragsförändringar. Samtliga fördrag godkändes utan att man rådgjorde med svenska folket. Efter det senaste Lissabonfördraget överfördes makt på inte mindre än 68 politiska områden. Hur många fler politiska områden är statsministern beredd att lämpa över på andra nationer och ge icke folkvalda byråkrater inflytande över? 57 Statsminister (S): Det är inte ens aktuellt med någon fördragsförändring. Två ledare möts och säger att de är beredda att se över fördraget. Men det är inte aktuellt, och det är absolut ingen prioritet för regeringen. Regeringens prioritet är att se till att EU med nuvarande fördrag förbättras och effektiviseras. Vi måste bli bättre på att säkerställa människors säkerhet gentemot terror, slå hårdare mot organiserad kriminalitet, se till att fler kommer i arbete – inte minst ungdomar ska in i arbete – förstärka den sociala dimensionen och så vidare. Det görs inom ramen för dagens fördrag. När britterna röstade om brexit var vi överens om att det vi ska prioritera här och är att se till att EU blir mycket effektivare och fungerar bättre inom ramen för nuvarande fördrag. Det är inte tid för nya fördragsdiskussioner . Vi kommer att ha fullt upp med brexitförhandlingarna. Att några ledare för en diskussion om framtida är naturligtvis helt legitimt, men jag anser inte att det ligger framför oss. Utvisning som konsekvens av administrativa misstag 58 (C): Vi nåddes av information om att stjärnprogrammeraren ska utvisas ur på grund av en tidigare arbetsgivares mindre administrativa miss. Det här är inget nytt problem, och det finns fler duktiga hårt arbetande människor i vårt land som riskerar utvisning på grund av samma problem. Det är en skam för , och det har varit en oanständig saktfärdighet från regeringen eftersom detta problem inte är nytt. Det är svårbegripligt att vi inte har löst detta problem, inte följt upp den lag om arbetskraftsinvandring som finns och inte fredat sådana som från att bli utkastade ur landet. Hur kan din regering vara så saktfärdig i detta arbete? 59 Statsminister (S): Det är viktigt att ha ordning och reda i invandringen, också i arbetskraftsinvandringen. Men det ska inte vara så att företag som begår enklare fel därmed ska behöva säga att en arbetstagare inte kan arbeta kvar. Av det skälet ser vi över bestämmelserna. Ett företag ska kunna korrigera det som har blivit fel. Om ett företag inte har agerat med uppsåt ska det naturligtvis kunna göra det. Det problemet ser vi över, och det ska rättas till. Det är ett större problem för , som vill ha mer eller mindre fri arbetskraftsinvandring. Folk ska få komma hit, arbeta och klara sig bäst de vill. Då skulle arbetsmarknaden bli katastrofal. Det ska vara ordning och reda i invandringen, inklusive arbetskraftsinvandringen. Vi ska rätta till det som gör att små fel får stora konsekvenser, men i övrigt ska det vara ordning och reda. Omlokaliseringen av statliga jobb 60 (V): skrev statsministern en debattartikel på tillsammans med civilministern om att statliga jobb ska finnas i hela landet. Det ledde till att stoppade sin planerade flytt av nio kontor från landsbygden. Statsministern skrev bland annat: ”Vi behöver hitta en balanspunkt mellan närvaro i landet och effektivitet i våra myndigheter.” presenterade en enig parlamentarisk landsbygdskommitté, som jag var ledamot i, förslaget att rekommendera regeringen att omlokalisera 10 000 statliga jobb från till andra delar av landet. Men än så länge tar regeringen bara myrsteg: 100 jobb vid flyttas till , 19 jobb vid Fastighetsmäklarinspektionen till och 30 jobb vid SCB till . Det är enligt mig – jag bor visserligen i – ett alldeles för stort fokus på stora städer. Avser statsministern att omlokalisera jobb från till andra delar av landet? 61 Statsminister (S): Ja, så är det. Som säger har vi påbörjat det arbetet, och vi tänker fortsätta det. Att utgå från exakt hur många jobb det ska vara leder lite fel. Vi måste också titta på att myndigheternas verksamhet ska fungera och efteråt, så låt oss titta på det som är pragmatiskt rätt att göra. Men, ja, den inriktningen har vi, och det arbetet tänker vi fortsätta med. 62 (L): Finanspolitiska rådets rapport som kom blev en käftsmäll mot den rödgröna regeringens ekonomiska politik. Rådet pekar särskilt på stora brister inom bostadssektorn. Bostadspriserna i har fördubblats , och hushållens skuldsättning ligger nu på av hushållens inkomster. Det är rekord. Liberalerna vill sänka ränteavdragen tills de når och kvitta det mot sänkt inkomstskatt. tycker som vi. , , , och många andra tycker precis som Liberalerna. Motståndet från Socialdemokraterna och handlar enbart om spelteori och politisk taktik. Sänkningen behövs, , för att dämpa skuldsättningen och bostadspriserna i . Därför är min fråga till statsministern, som här har talat mycket om experterna: regeringen villig att släppa på prestigen, lyssna på experterna och faktiskt sänka ränteavdragen? 63 Statsminister (S): Käftsmäll verkar vara ett populärt begrepp . Jag tror att jag läste det i . Jag tror att det var en lika stor käftsmäll åt det borgerliga hållet. Vad sa – lyssna nu noga! – var detta: Vi ska inte ha några stora skattesänkningar . Det är inte det som är receptet för . Vad gäller bostadsmarknaden byggs det nu mer . För mig är det så att om vi ska få ned priserna på bostäder måste utbudet bättre möta efterfrågan. Vi har haft ett underskott på bostäder . Det byggdes alldeles för lite under den borgerliga regeringens tid – alldeles för lite. är vi uppe i 72 000 bostäder, och det är bra. Vi håller fortfarande noga koll på vad som händer på finansmarknaden vad gäller lånen. Det är inget tvivel om att det är ett bekymmer. Men vi kan inte agera på ett sådant sätt att det är vi som trycker på knappen och får igång en osäkerhet på svensk marknad, för då blir det etter värre för dem som har gjort sitt livs största affär. Förbud mot religiösa inslag i skolan 64 (KD): På för sedan togs beslut om att ta bort religionen i skolan. Enligt beslutet ska kristna skolor och förskolor inte längre kunna ha bordsbön eller andakt. Redan har kommuner sagt nej till att ska få starta förskolor med hänvisning till Socialdemokraternas beslut. reagerar många skolor och förskolor och talar om att lägga ned sina verksamheter runt om i landet. Många känner ett hot mot religionsfriheten. presenteras en Sifoundersökning i tidningen . Enligt den vill en majoritet av svenska folket tillåta kristna skolor och förskolor. Min fråga till statsministern är därför: Hur ska regeringen ta upp kampen mot , som talar om föräldrars rätt att välja utbildning för sina barn i enlighet med sin religiösa övertygelse och därmed sätta barnen i skolor och förskolor där man ber bordsbön och har andakt? 65 Statsminister (S): är jag ju här som statsminister och inte som partiordförande, och de regler som vi har har vi . Men jag problematiserar gärna vad jag ser som ett av våra stora bekymmer i skolan: Vi håller på att få en skola som glider isär och gör att samhället dras isär. När jag växte upp och gick i skolan hade vi ordningen att vi gick i skolan tillsammans. Det innebar att vi lärde känna varandra över klassgränser. Vi trodde på olika saker, men vi lärde känna varandra. Det bygger tillit i samhället. har vi en skola som alltmer drar isär, och det är ett stort problem.