prot · H40956 · 2017-01-18 00:00:00 — Den har två delar om jag förstod det rätt – dels pengarna och dels vad pengarna ska användas till. Vad gäller resurser inför nästa försvarsbeslut har jag uttryckt tidigare och i medierna att vi ser ett försämrat säkerhetspolitiskt läge. Det är vi överens om. Det innebär i sin tur att försvaret har ett större behov, kanske fler hot att möta och en större utmaning. Det bör rimligtvis avspeglas på något sätt i de prioriteringar som görs framöver. Jag tänker inte budgetförhandla här – det har jag inte mandat till. Men jag är säker på att de diskussionerna kommer. Vad gäller prioriteringar ser jag att det finns många saker som behöver resurser. Men jag noterar framför allt det här med påverkansoperationer, som har växt mycket . Vi känner alla till exemplen, nu senast från . Vi har här diskuterat många europeiska exempel. Men även de civila delarna är det värt att fundera på. Det kanske inte ska vara ett civilt försvar på samma sätt som under , men det kommer ändå att behövas resurser där. Som noterade i sin debatt med tidigare kommer myndigheterna att presentera vad de efterfrågar . Vi får se hur vi kan arbeta med det på bästa sätt. 59 (C) replik: Det är kvar av den här inriktningsperioden. Efter de som ligger bakom oss och det löpande arbetet i den dåvarande försvarsberedningen, där man analyserade hur läget såg ut då och framtidsutsikterna, ser vi att läget har förändrats på många olika områden. Omvärlden förändras, och det säkerhetspolitiska läget påverkas också för vår del. Min fråga till den miljöpartistiske representanten är om är berett att aktivt ta ansvar för att säkerställa att det blir ytterligare pengar den här inriktningsperioden och att regeringen medverkar till att snabbt ge ett uppdrag till Försvarsmakten att inventera vad som behöver göras ytterligare, utöver det försvarsbeslut vi tillsammans fattade här i kammaren 2015, både för att stärka Försvarsmaktens olika områden och för att kunna möta den omvärldsutveckling som sker. Den relativa förmågeutvecklingen är betydande, inte minst i . Hur kommer att ta ansvar för att det blir en så stabil och bra period som möjligt under de här fyra åren? 60 (MP) replik: Jag följer omvärldsläget, precis som alla andra i den här kammaren. Vi måste kontinuerligt uppdatera vår politik och våra bedömningar utifrån vad som händer runt omkring. Precis som försvarsministern är jag beredd att diskutera, inom försvarsgruppen eller Försvarsberedningen eller vad man nu vill, olika sätt att också på kortare sikt höja försvarets förmåga. Men sådana diskussioner bör tas i de forumen, tycker jag. 61 (SD) replik: Jag har sviter av influensa men smittar inte, så även miljöpartisterna kan vara glada. Vi behöver inte delta i budgivning, herr talman, eftersom vi i vår budget har lagt drygt 25 miljarder mer än regeringen och allianspartierna – Liberalerna undantaget – satsar. Däremot tycker vi naturligtvis att när Försvarsmakten nu presenterar det som vi alla vet, att pengarna av olika orsaker inte kommer att räcka, måste man titta på vad man vill ha utöver det som är inlagt i inriktningsbeslutet. Det ska bli mycket intressant att titta på det. Vi är naturligtvis beredda att resonera för att föra dit de pengarna, men vi gör det på sedvanligt sätt: Vi sätter oss tillsammans och prioriterar mellan utskotten. För har försvaret av mycket hög och ibland högsta prioritet. Vi frågar konkret: Varför satsar inte ? Hur ser ni på det civila försvaret? I den budgeten har ni inga direkta satsningar. Vi satsar 4 miljarder mer . Hur ser på det här? Vad är det som gör att ni inte driver den frågan eller att ni, om ni gör det, inte når fram? Är det så att ni inte förstår vikten av det civila försvaret? Det var den första frågan. Jag kan klämma in en annan jag har kvar. Ni säger att ni gör bedömningar av vad som händer runt omkring. Det tolkar jag som att det ska vara en ökad hotbild eller något annat. Min andra fråga är: Hur ser på att bibehålla ett starkt försvar , alltså inte ett som fluktuerar beroende på olika händelser runt omkring utan ett starkt försvar , gärna i förbund med ? 62 (MP) replik: Det civila försvaret är någonting som gärna pratar om och tycker om att lyfta fram. Att man successivt avvecklade det var någonting som vi var skeptiska till. Jag tror att mer kommer att behöva göras där . Det behöver som sagt inte nödvändigtvis se ut som under . Samhället har förändrats. Men saker behöver ändå göras. Det är som upplyste om här tidigare: Myndigheterna har fått i uppdrag att presentera vad de behöver och ska komma in med det . Jag ser fram emot att titta på och gå igenom det och se hur vi kan tillgodose de önskemålen på ett bra sätt. Vad gäller hotbilden lyfter fram behovet av ett starkt försvar , oavsett läge. Så kan man tycka. Jag tycker att det finns ett värde i att ha ett försvar som är anpassat efter omvärldsläget. Vi kunde ha behållit det invasionsförsvar som vi hade vid slut. Det kostade 2 ½ procent av bnp. Hade vi gjort det hade det kostat omkring 400 miljarder . Det är ganska mycket pengar, som man kan lägga på andra saker. Jag tror att det var rimligt att göra en omprioritering där. har vi ett annat säkerhetspolitiskt läge, och då måste vi ta hänsyn till det. Naturligtvis finns det en gräns, och man måste också vara medveten om att en omställning tar tid. Men vi måste göra en bedömning utifrån hur vi ser på omvärldsläget. 63 (SD) replik: Det innebär, för att göra en reflektion, att anpassade och tycker att det var bra att man gjorde en anpassning. Säg att den här anpassningen lågt räknat kostat ungefär 200 miljarder om fått styra, vilket man i och för sig har varit med och gjort, alltså 200 miljarder för att avveckla. lägger vi budgetar, och vi ska förstärka budgetarna. Miljarder i skattepengar ska gå till att bygga upp det här igen. Jag blir djupt oroad över den politiken. Vi ska ha en anpassning av försvaret – en neddragning, som jag tolkar . Blir det av olika skäl lugnare i omvärlden, ja, då raserar vi systemen igen. Sedan poppar vi upp dem igen och hoppas på att återtagandeperioden för ett starkt svenskt försvar på 10–räcker. Jag blir djupt oroad över det synsättet. Men vidare till min konkreta fråga. Vi lyckades stoppa vindsnurrorna i . Försvarets intressen är så starka att vi inte kan släppa . Min uppfattning är att var mycket tveksamt till att låta försvarets intressen gå före dessa vindsnurror. Jag skulle gärna vilja ha en korrigering när det gäller denna uppfattning. Är den fel? Och hur ser på försvarets intressen, som kan krocka med de enligt jättefina subventionerade vindsnurrorna? 64 (MP) replik: Det är alltid en avvägning när det gäller vindkraftsparker och den typen av konflikter som kan uppstå med Försvarsmakten. Det är politikers jobb att göra prioriteringar mellan olika intressen. Vi måste naturligtvis lyssna till båda sidor i dessa fall. När det gäller energioberoende och inte minst klimatfrågan vill jag påminna om att det också är två viktiga säkerhetsintressen. Det är viktigt att vi kan stå fria och producera vår egen el. Det är värdefullt i sig för . Det är också mycket värdefullt att vi undviker de säkerhetsproblem som kommer att komma om vi inte gör någonting åt klimatförändringarna, och om vi låter temperaturen öka så att människor måste flytta. Då får vi stora migrationsströmmar, vilket inte brukar gilla särskilt mycket. Detta är viktigt att förebygga. Då måste vi också ställa om till hållbara energisystem. 65 (SD): För tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 12. Vissa centrala perspektiv är alla partier ense om, exempelvis att det militära försvaret inte fungerar ens korta stunder utan ett civilt försvar. Det civila försvaret försörjer det militära med resurser, medan det militära försvaret är en sköld för det civila. Tillsammans är det militära och det civila försvaret ett totalförsvar. Det moderna krigets alltmer utpräglade hybridkaraktär gör att totalförsvaret måste vara alltmer totalt. Därför definierar vi det som ett existensförsvar. Tyvärr har vi inget existensförsvar utan endast ett insatsförsvar. Ett insatsförsvar är ett försvar som baseras på bataljoner som enskilt ska kunna sättas in framför allt i internationella fredsoperationer. Och svenska soldater har gjort och gör fantastiska insatser i dessa insatsbataljoner. Men när vi enligt försvarsbeslutet har bestämt att invasionsförsvaret ska återtas står vi inför en stor utmaning. Vårt försvar ska återigen bli ett system av system. Det ska fungera även om vi utsätts för angrepp och sabotage på eget territorium. Länge – orimligt länge, anser vi – har vi nu väntat på att regeringen ska komma med sin proposition om det nya civila försvaret. Därför har vi redan innevarande år i vårt budgetförslag börjat reservera medel för det civila försvaret. Det nya civila försvaret kan, som vi ser det, inte vara helt nytt. På flera punkter bör det bygga på det avskaffade systemet. Exempelvis måste beredskapslager sättas upp, och inom totalförsvaret måste driftvärnet återtas. Vi vill att MSB avvecklas och att dess personal flyttas till FOI och till en ny civilförsvarsmyndighet. ska vara en operativ myndighet med egna befälhavare men vara underställd regeringen, länsstyrelserna och kommunerna på de olika nivåerna. ska också ha en rad olika avdelningar motsvarande samhällets nödvändigaste behov i krigs- och kristid. En funktion som det talas mycket om men som det gjorts mycket lite åt är it-försvaret. Här har vi förlorat massor med år genom passivitet. har myndigheterna i vissa fall till och med sina servrar stående utomlands, och de flesta myndigheter har helt olika konsulter. It-försvaret bör vara en avdelning inom civilförsvaret. Medan FRA genom tester prövar om olika myndigheter klarar attacker ska it-försvaret bygga plattformarna för att klara det passiva it-försvaret. Plattformarna ska innehålla såväl hård- som mjukvara och service. Det aktiva it-försvaret ska skötas av FRA eller inom en egen avdelning. Med aktivt menas här förstörelse av information hos en fiende i dennes system. Det passiva it-försvaret är fullt ut verksamt även i fredstid, medan det aktiva är verksamt enbart i krig. En sådan här omvandling till ett myndighetsgemensamt system tar men bör påbörjas omgående. När mjukvaran till myndigheternas nya system ska utvecklas ska de negativa erfarenheterna från först analyseras. Lika mycket som det talas om it-hot talas det om hybridkrigföring. En del säger att hybridkrigföring är helt nytt, vilket är fel. hade många episoder av karaktären hybridkrig. Och vad handlade den trojanska hästen om, om inte just hybridkrig? Vi kan konstatera att dagens krig och krigshot har alltmer av hybridkaraktär. Kärnan i att förstå utvecklingen, när andra aktörer försöker vilseleda genom att bedriva hybridkrig, är att ha rätt information. Det psykologiska försvar som vi ska återskapa bör också ha som första mål att förse totalförsvarets ledning med riktig och fyllig information. I krig och kris ska allmänheten ges riktig information genom statliga kanaler. Allmänheten bör ha batteridrivna radiomottagare. Under försörjde vår egen industri oss med försvarsmateriel. För att uppnå detta gjorde samhället en gemensam ansträngning. Staten bidrog med medel till forskning. Det blev en stor framgång på grund av våra duktiga ingenjörer och innovativa företagare. lever försvarsindustrin mest på export. Men till en del lever försvarsindustrin naturligtvis också på de historiska inhemska satsningar som byggde själva fundamentet. har en försvarsindustri som tillverkar försvarsmateriel i världsklass. Det är en enorm fördel. När vi köper egna system till vårt försvar är det samhällsekonomiskt gratis. Pengarna går tillbaka in i ekonomin. Försvarsindustrin genererar spinoff-effekter, och de system som vi köper blir gynnade för export. Internationella materielsamarbeten är enda vägen framåt när det gäller mycket avancerade och dyra system. Det viktigaste är att svensk försvarsindustri förblir en del av de internationella materielsamarbetena. Det kan så förbli om vi inte skärper vår exportkontroll ytterligare. Den är redan näst strängast i världen. Ännu viktigare är det att vi säger nej till EU:s försök, genom dess försvarsbyrå , att ta kontroll över samfällda försvarsmaterielproduktion. EU vill ta politiska beslut angående vilka försvarsindustrier som ska överleva och vilka som ska försvinna. Det, herr talman, måste vi undvika. 66 (M) replik: Debatten har pågått ett tag, och det är många som sitter och väntar på nästa ärende. Därför ska jag fatta mig kort. Jag måste reflektera över det din kollega sa tidigare, , nämligen att inte hotar . Om det är så att inte hotar , varför ska vi då dimensionera upp försvaret? Om det inte är så att hotar , vilka militära hot har då ? 67 (SD) replik: Det är väldigt konstigt att få en sådan fråga av en moderat. Jag satt med i förra försvarsberedningen, och när på försök lanserade en tes om att upprustningen i vårt närområde påverkar vår säkerhetsmiljö negativt sa : , det får inte stå i rapporten. Det får inte stå ett ord om att är ett hot. Det var linje . Vi ansåg dock att i det läget hade rätt – naturligtvis är upprustning i vårt närområde något som påverkar vår säkerhetsmiljö negativt. har ni alltså svängt om , , och det är jag i och för sig tacksam för – men ni kan ju inte fråga oss om detta. Det är klart att vi anser att upprustning i vårt närområde gör att vi måste följa med och rusta. 68 (M) replik: Jag måste givetvis fråga vad partiet tycker när man har uttryckt att inte hotar . Ett sådant uttalande är faktiskt ganska tendentiöst. Även om du motsäger det, , finns det som jag ser det ändå ett bockande och bugande inför som det faktiskt är svårt att komma ifrån. må ha en viss uppfattning, men är ett parti som på många plan har varit väldigt följsamt mot . Inte minst kan man titta på när ville skärpa kraven gentemot och öka öppenheten framför allt gällande finansieringen av olika partier. Det var motståndare till. Man kan också titta på samarbetsparti Ukip, som har en ledare som är väldigt karismatisk och dessutom hyllar i både handling och person. Det är klart att det är svårt att komma ifrån att det faktiskt finns en koppling till inom ert parti, . Jag märker det även på ett lokalt plan. i mitt hemlän har varit tveksamma till att säga nej till Nord Stream, fastän Försvarsmakten har varit väldigt tydlig med att det kan utgöra ett hot mot säkerhet. Även regeringen har sagt att vi inte ska bjuda in ryska intressen till svensk mark. Där har intagit en annan hållning, och det är klart att det är svårt att komma ifrån att är imponerade av eller i alla fall har en tydlig sympati för makthavarna i Kreml. Därför upprördes jag speciellt av uttalandet att inte hotar . Det är upp till att visa partiets uppfattning och vara tydliga i det. Jag hoppas att du kan vara tydlig med just detta i din slutreplik, . 69 (SD) replik: Det är väl svårt att finna någon så stor ploj som detta att vi skulle bocka inför och regimen där. Det är helt fel. När det gäller samarbetspartier inom sitter ju med i EPP och har samarbetat med postfascister. Vilka växlar ska vi dra på det? Det är klart att det inte betyder någonting för vilka ni är att ni ingår i ett sådant samarbete; det kan bli så i att partierna i de unionsvida grupperna skiljer sig ganska mycket åt. På intet sätt över huvud taget bockar vi för . Det är vi som har stått mest och pekat för att rusta upp och vara redo om någonting händer. FOI säger till oss att någonting kan hända och att vi måste rusta. Att däremot hetsa och, som vissa moderater har gjort här i kammaren, peka ut och säga att landet är vår fiende ser vi ingen anledning till. Vi är oroade över hur den ryska regimen hanterar sin egen demokrati, och vi måste ta hänsyn till upprustning. Att peka ut landet som fiende är dock kontraproduktivt. Det gör exempelvis inte ; där har man en helt annan – mogen – hållning i frågan. 70 (SD): Jag begärde ordet en gång till då jag gärna ville svara på de frågor som ledamot ställde tidigare. När det gäller en solidaritetsförklaring säger vi nej. Skriv ned detta , , så att du inte missuppfattar det! Jag har sagt det fyra fem gånger: Vi i vill inte förklara krig. Om vi nu tar som exempel att skulle gå in i vill vi inte, till skillnad från , förklara krig. Det är ett faktum att vi förklarar angriparen krig om vi skickar soldater till för att försvara området mot ett angrepp. Det vill inte vi. Skriv ned detta , så att vi slipper få frågan igen vad vi tycker när det gäller detta! Det var den första frågan. Sedan säger samme ledamot : en för alla, alla för en. Jag tror att har sett för mycket på De tre musketörerna. Han hoppar upp och ned och tittar på samma film jämt och ständigt. Jag har frågat om man inte kan komma upp och berätta hur samarbetet med ska se ut. Det är ju en av de partner gärna samarbetar med. Han vill bygga lojalitet med – en för alla, alla för en. Jag vill gärna ha svar på den frågan. Man säger här att ska bevara en alliansfrihet i sin säkerhetspolitiska inriktning. Jag kan konstatera att vi faktiskt inte är ensamma, herr talman. Men man har kanske inget förtroende för personer som . Han är liberal och delar inte uppfattning i många stycken – det är jag säker på – men i denna fråga gör han det. Men andra kanske förstår bättre. har skrivit böcker om detta. Har han ingen trovärdighet alls i detta? 71 (L) replik: Jag tror att det bara är någon timme sedan som avgående vicepresidenten i , , på plats i pekade ut som det stora hotet mot den fria världen. Men han vet kanske inte så mycket om detta. För mig stämmer inte den säkerhetspolitiska bild har målat upp i kammaren. Man säger att inte hotar. När har en diskussion om Nato och frågan ställs till utrikesminister säger han: Om eller går med i Nato kommer det att mötas av motåtgärder från rysk sida. Jag vet inte om man anser det vara ett hot eller inte; jag skulle nog uppfatta det som det, och jag är helt övertygad om att det är så det är menat. Det har också från rysk sida sagts att danska örlogsfartyg kan bli mål för ryska kärnvapen. Har man den bilden att med sin politiska utveckling inte innebär ett hot mot , och den fria världen ska man naturligtvis också – vilket gör – para detta med att vi inte ska ha solidaritet med någon annan än oss själva. Då, herr talman, är man inne på precis det försökte förneka. Då bockar man för . Då bockar man för en helt ny säkerhetsordning för , och då bockar man tyvärr för den auktoritära politiska utvecklingen. Det är enligt min mening beklämmande att det finns partier i riksdag som torgför en sådan politik. meddelade per mejl till åtta ledamöter av försvarsutskottet att man inte avsåg att bifalla utskottsinitiativet att motorunderhåll och produktstöd skulle finnas kvar i . I stället skulle det flyttas till . 72 (SD) replik: Det var mycket från , som var med och raserade försvaret i grunden. Jag tror att det helt enkelt är så här, : Ni i Alliansen försöker flytta fokus från era egna tillkortakommanden i försvarspolitiken och från era egna uteblivna satsningar på det civila försvaret. I desperation försöker man nu hitta ett sätt att motivera en höjning. I stället för att be svenska folket om ursäkt försöker man hitta på hur man ska göra, och så sitter man i badtunnan igen och gör analyser. Man kommer fram till att man ska hitta en fiende. Men vi är ju alliansfria, invänder någon. Ja, men vi pekar ut en fiende och kör Natospåret, säger en annan. Då har vi nämligen det, plus den där fienden som har poppat upp i öster, vilket motiverar en höjning av försvarsanslaget. Och så pekar man ut , vars förtroende i försvarsfrågan stiger ute bland medborgarna. Man pekar ut som Putinvänner. Man slänger till och med in en gammal räv som , som i kallar . lägger man all kraft på detta, och man kommer att misslyckas totalt. Alliansfrihet innebär att man måste stå utanför stormakternas nät. Om man ska bedriva en trovärdig säkerhetspolitik kan man inte gå till den ena parten. Exempelvis har rollen som alliansfritt land, och de säger samma sak: Vi bistår de baltiska länderna på alla sätt utom militärt. Vi tycker att detta är en alldeles utmärkt politik, och den stärker alliansfriheten. I min nästa replik ska jag kommentera de övriga delarna i det som sa. 73 (L) replik: Alliansens behov av att flytta fokus har väl aldrig varit så litet som när nu förklarar sin världsbild här i kammaren. Min bedömning är att detta skapar tillräcklig uppståndelse. Mina följdfrågor till är huruvida och är beredda att fördöma den aggression som nu riktar mot de östra delarna av samt huruvida de är beredda att fördöma den illegala annekteringen av . Står bakom de sanktioner som EU har beslutat om och som även stora delar av västvärlden i övrigt – bland andra , och – deltar i? 74 (SD) replik: Tack för en alldeles utmärkt fråga! Du ska få ett tydligt svar: Ja, vi fördömer detta. Vi fördömer annekteringen av . Det har vi även gjort tidigare – läs på och lyssna på vad vi har sagt förut! Det är bra att du tar upp detta, . Vi står bakom de här sanktionerna. Jag har precis överlämnat handlingar till , med anledning av centerledarens påstående att vi konsekvent röstar på ett visst sätt. Detta är ren lögn. har vi lämnat över handlingar som visar hur vi har röstat. Där framgår att vi inte har röstat för dessa sanktioner, när man har bakat in dem i ett paket. Detta paket har innehållit väldigt många delar – läs gärna detta senare! Paketet som helhet har vi inte kunnat säga ja till, och vi har då avstått från att rösta. En del i det här paketet har varit sanktioner mot . Man vill inte ta ut denna del, utan man vill passa på att baka in annat, som till exempel att ansluta till EU. Det finns många, många delar – läs detta noggrant! Här har jag i alla fall tydligt svarat att vi fördömer detta. Vad innebär ett hot mot ? När man som ni i Alliansen – inte alla, men många av er – pekar ut som en fiende tycker jag att man försöker att flytta fokus. Ska man som en alliansfri stat peka ut ett annat land som en fiende till sig själv? Om man inte ens förstår detta, om man inte säger nej till sådana yttringar, tror jag att man går helt fel igen. Detta är mycket allvarligt. Vi har arbetat för ett starkt svenskt försvar , för att ta höjd för olika angripares möjligheter. Om man, som och vill, gör till ett Natoinnanhav har sagt att de kommer att placera ut sina förband vid gränsen. Vad är det konstiga med detta? 75 (C) replik: Den här försvarsdebatten börjar att lida mot sitt slut, och det är dags att summera alla klokheter som har sagts den här förmiddagen. Det har också kommit en hel del otydliga uttalanden som bidrar till att sprida viss desinformation och till att förstärka bilden av propaganda och även tolkningsföreträde åt olika riktningar. Jag har bland annat hört säga sig berömma regeringens försvarspolitik. Jag hörde tidigare att uttalade att regeringen har en bra försvarspolitik. Han gav också återkoppling och beröm till försvarsministern, vilket ofta repeteras av . talar man om att det behövs ytterligare si och så många miljarder till försvaret. Detta är ett tecken på att man gärna ställer sig i en gemensam grupp och aktivt motverkar initiativ, som när vi från Alliansens sida föreslog för utskottet att underhåll av motorer för JAS-plan framöver ska ske i . bidrog till att detta initiativ uteblev. ger väldigt många olika riktningar. Med erfarenhet av militärt ledarskap borde det vara enkelt för att vara tydlig i kommunikationen, med tanke på att man ska kunna följa budskapet och sedan praktisera det. Men är bilden, när vi summerar uttalandena, väldigt snurrig och otydlig. Jag skulle vilja fråga vad han egentligen avser att uppnå. 76 (SD) replik: Jag fick ingen konkret fråga om den här otydligheten, men jag svarar på det som nämndes om regeringen. Jag tycker att vi har en försvarsminister som är värd namnet. Han har försökt; han är ett trendbrott. Det tycker vi att vi kan berömma honom för. Ni i Alliansen är ansvariga för att totalt ha raserat systemen. När ni anklagar regeringen för passivitet reagerar vi på detta.