prot · H50932 · 2017-11-16 00:00:00 — samlade politik för internatio-nell civil och militär krishantering Det uttalande jag gjorde i och som har snappat upp är ett uttalande som jag inte bara har gjort där utan i olika sammanhang. Min erfarenhet är att intern debatt gör att man utvecklar argumenten och utvecklar sin kunskap, så det är faktiskt i detta folkbildande syfte som jag i olika sammanhang brukar påpeka att det skulle vara bra om det även fanns socialdemokrater som tydligt hade uppfattningen att det vore positivt att gå med i Nato. Man ska komma ihåg att Socialdemokraterna är ett relativt stort och brett parti. Om vi ska vara helt ärliga finns det naturligtvis de som tycker att det här är bra. Jag delar inte uppfattningen att ska gå med i Nato, men jag tror att för spänsten och skärpan i argumenten och debatten skulle det internt vara bra och folkbildande. Tyvärr måste jag säga att jag inte har sett fler eller mer organiserade Natoförespråkare efter den intervjun. 17 (L) replik: åberopar folkbildningsargumentet, och som förhoppningsvis god liberal har jag full förståelse för det. Det är genom att åsikter bryts i debatten som vårt vetande och kunnande och vår kompetens utvecklas. Jag har suttit i någonting som heter delegation till Natos parlamentariska församling under nästan , och jag har aldrig kunnat låta bli att förundras över det faktum att varje gång som riktigt namnkunniga företrädare för Socialdemokraterna kommer in på försvars- och säkerhetsområdet är detta ett organ som man placerar sig själv i – man må heta , eller . Jag förstår alltså att det finns en svårighet att få igång den där debatten fullt ut på det sätt som nu vill och att det i stället är andra signaler som markerar betydelsen av till exempel försvarsalliansen . Jag lyssnar noga på vad säger om civila tjänstemän som har gjort insatser internationellt, och jag kan försäkra honom om att det kommer fler tillfällen redan detta riksdagsår med möjligheter för honom att bidra till det här. 18 (S) replik: Jag kan bara konstatera att även jag själv ingår i listan av socialdemokratiska deltagare i arbetet i Natos parlamentariska församling och den svenska delegationen. Det är naturligtvis så att har ett nära samarbete med Nato. Det är viktigt för oss att följa det som händer i Nato. Det bidrar definitivt till vår kunskap och till vår förmåga. Att skulle vara en del av Nato, en del av en organisation som baserar sin strategiska planering på vissa medlemsstaters innehav av kärnvapen – där går gränsen för min del. Detta sagt bara för att kort bemöta fortsättningen på det som var inne på, det vill säga hur man kan stå så nära Nato utan att vilja gå med i Nato. Där går gränsen för mig. 19 (SD) replik: samlade politik för internatio-nell civil och militär krishantering Jag fortsätter där slutade. Socialdemokraterna har en ganska ambivalent inställning när det gäller hur man förhåller sig till olika försvarssamarbeten, kan jag tycka, och det blir ju inte tydligare av att gör den här typen av uttalanden, som antyder att det kanske pågår någon inre slitning i det socialdemokratiska partiet. Jag vet inte riktigt hur det ska tolkas. Mina frågor blir ganska konkreta. Vi har ju ett väldigt långtgående försvarssamarbete med , där det har antytts att mycket väl kan komma till hjälp om de skulle bli angripna. För det första vill jag veta i vilket läge det skulle kunna inträffa. När skulle vi kunna hjälpa dem? Vad gäller Nato vill jag veta: Är det så att Socialdemokraterna är på väg att svänga i Natofrågan? Är det så man ska tolka diverse uttalanden och närmanden till Nato? Jag anser att det är ganska farligt att ha en otydlig inställning som öppnar upp för olika tolkningar runt om i världen, där det finns olika intressen. Det är ju faktiskt så det förhåller sig i världen. Olika stormakter har olika intressen, och därför tror jag att det är väldigt viktigt för ett litet land som att vara väldigt tydligt med var man står. Är man för det här? Är man emot? Vad är det som gäller? Jag upplever tyvärr inte att Socialdemokraterna är tillräckligt tydliga. 20 (S) replik: Tack, , för frågorna! Om letar efter en inre slitning i Socialdemokraterna i om Natofrågan kommer han antagligen att behöva ta fram ett skarpt mikroskop, vilket möjligen gör de få socialdemokratiska Natoförespråkarna lite ledsna. Det säger en del om hur många de är och har visat sig vara . Det finns ingen sådan inre slitning. Det finns, tyvärr, för lite debatt. Det skulle av folkbildningsskäl vara bra med mer debatt. Jag reser runt mycket i den socialdemokratiska partiorganisationen i landet, och det finns en stark uppfattning genom hela det socialdemokratiska partiet från medlemmarna ända upp till statsministern att inte ska gå med i Nato. Det är inte ett socialdemokratiskt önskemål. Det finns inte någon antydan till någon kommande svängning i Natofrågan för Socialdemokraternas del. Sedan var det försvarssamarbetet med . Ja, vi är i en process där vi samarbetar mer och mer med varandra. Även utan det samarbetet har uttalat en solidaritetsdeklaration där det framgår att i händelse av att något av våra grannländer angrips kommer vi att hjälpa till att försvara dem eller stödja dem. Vi förväntar oss att de ger oss samma hjälp i händelse av att på något sätt skulle angripas eller hotas. Exakt hur detta ska gå till går inte att svara på förrän den oturliga dag – som helst aldrig ska inträffa – ett sådant angrepp inträffar. Då måste vi formulera svaret. Men blir det bara spekulationer. 21 (SD) replik: Jag blev tyvärr, , inte ett dugg klokare på det svaret. Man måste vara tydlig med vad man vill när man talar om hur stödet ska se ut eller utformas annars blir det bara otydligt. pratar om att vi kanske ska hjälpa till. Men med vad och hur? Det måste vara utrett redan innan. samlade politik för internatio-nell civil och militär krishantering Det talas också om solidaritetsförklaringar. Det liknar det som finns i Nato. Då har man i princip frångått det som Socialdemokraterna håller högt, nämligen alliansfrihet – i faktisk betydelse, men ändå inte. Det är detta som är konstigt. Ni kommunicerar ut en sak men agerar annorlunda politiskt, precis som vi har diskuterat . Inställningen till Nato är ambivalent. Inte minst värdlandsavtalet visar på att står halvvägs in i Nato. ska alltså kunna ta emot hjälp från Nato i syfte att Nato ska gruppera sina militära förband här vid en eventuell konflikt. Att koppla ihop detta med de solidaritetsförklaringar som lyfts upp, varav flera av våra grannländer är medlemmar i , gör det svårt att uppfatta det på något annat sätt än att är halvvägs in i Nato – men ändå inte. Tyvärr har vi från den socialdemokratiska regeringen fått höra att vi är naiva i den, den och den frågan. Jag säger att i dessa frågor har vi råd att vara naiva bara en gång. Det kan bli extrema konsekvenser om man inte är tydlig i frågorna. är inte det. Där bär i synnerhet Socialdemokraterna det största ansvaret. 22 (S) replik: Jag uppfattar det som att inte blev klok på svaret om försvarssamarbete med men att han ändå uppfattade svaret om Socialdemokraternas inställning till Nato. Där gällde frågan solidaritetsförklaring och den hjälp vi ska ge till länder som möjligen drabbas av en kris eller konflikt. Det går naturligtvis att göra långa listor på olika tänkbara scenarier, och utifrån de listorna kan vi göra lika långa listor på hur vi möjligen skulle kunna svara. Jag tror att det realistiska är att vi måste hantera den situationen den dag den uppstår – och helst ska den aldrig uppstå. Avsiktsförklaringen att vi är beredda att hjälpa våra grannländer är viktig. Vår förväntan att få hjälp är också viktig. Men kvar ligger att vi, om det händer som vi inte vill ska hända, i det läget ska avgöra hur vi ska svara. Det finns alltså inte ett givet svar i förhand om att ska svara militärt. Det är en viktig skillnad mellan att vara Natomedlem och solidaritetsdeklarationerna. Nato bygger sin solidaritet på att medlemsländerna ska svara militärt på ett angrepp. Det är den automatiken som också är ett skäl till att jag som socialdemokrat inte vill att ska vara med i Nato, det vill säga för att ge oss handlingsfrihet. Jag instämmer inte i beskrivning av vad värdlandsavtalet handlar om. handlar om hur saker ska gå till, inte vad som ska hända. Vad som ska hända, vilken personal, vilken materiel och så vidare som ska komma hit, ska alltid beslutas för varje tillfälle det är aktuellt att Nato uppträder här. Det är också det som sker. 23 (MP): Ingen människa är en ö. Inget land är en ö. Det är så skönt att det i riksdag finns sju partier som verkligen står upp för multilateralismen, som står upp för att vi behöver samarbeta. Att vi sedan inte vill gå med i Nato eftersom vi tycker att det är fel, eller att Alliansen och borgarna vill gå med i Nato för att man tycker att det är rätt, är en annan sak. samlade politik för internatio-nell civil och militär krishantering Det som gör mig rädd är återkommande syn på att vi ska begå svexit, inte ska samarbeta och ska stänga våra gränser. Den nationalism som står för är farlig. Det är också den synen vi ser runt om i världen – i , och . Det viktigaste vi kan göra är att se till att vi samarbetar mellan länder, att vi värnar multilateralismen, att vi motverkar shrinking space. Här, mina vänner, tycker att det är FN som ska vara den viktigaste aktören. FN ska vara fredens nav. Visst finns det saker vi måste jobba med inom FN. sitter nu i säkerhetsrådet och kan göra en historisk skillnad genom att ta med klimatfrågorna i behandlingen av säkerhetspolitiska aspekter när resolutioner ska skrivas fram. Det är revolutionerande, mina vänner! kan i säkerhetsrådet lyfta upp att kvinnor måste vara en del när en fred ska förhandlas fram efter att en konflikt har avslutats och i arbetet med hur samhället ska byggas upp. Vi vill inte stänga ute av världens befolkning. Då blir det ingen hållbar fred, och det blir inte ett hållbart samhälle. Det, mina vänner, är viktigt. Vi måste jobba mer med frågor om mänsklig säkerhet. Där har FN använt instrumentet responsibility to protect. Det kan användas när stater inte kan gå in och skydda sin egen befolkning utan snarare motverkar det arbetet, till exempel al-Asad i . I FN ska man kunna besluta om att det internationella samfundet har en skyldighet att gå in och skydda befolkningen i det landet. De frågorna behöver vi jobba mer med internationellt. lämnar mycket viktiga bidrag till att stävja och förebygga internationella kriser och konflikter, främja säkerhet i ordets bästa bemärkelse samt stärka demokratins och rättsstatens principer. Ytterst handlar det om att förhindra de värsta brott vi känner till: folkmord, brott mot mänskligheten, krigsförbrytelser, etnisk rensning, systematiska våldtäkter av kvinnor och utnyttjande av barn. När vi talar om ”internationell civil och militär krishantering” ska vi påminna oss om att det är detta det handlar om, och det kräver ibland även militära insatser. Det här arbetet har ett glasklart värde i sig: värdet att solidariskt bistå andra utsatta länder och andra utsatta människor, att lindra nöd och lidande. Men det är också viktigt för egen säkerhet i den sammanflätade värld vi lever i, för inre och yttre säkerhet. Just nu pågår den mest omfattande humanitära krisen sedan FN bildades. 20 miljoner människor i och Sydsudan, på och i löper risk att drabbas av svält. En komplex värld och en komplex kombination av konflikt och torka har bidragit till situationen. Runt om i världen behöver 135 miljoner människor humanitär hjälp . Det är häpnadsväckande fyra gånger fler än . Det är ett extremt allvarligt läge, och som ett välmående land är det skyldighet att hjälpa människorna i dessa situationer. Behoven växer, för antalet krig och konflikter i världen ökar . Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer hotas i större omfattning . Vi har ett försämrat säkerhetspolitiskt läge också i vårt närområde. Det gäller inte minst den ryska aggressionen i . Och redan nu ser vi vad ett förändrat klimat kommer att innebära. Det går inte utan att vi får nya larmrapporter om extrema väderhändelser. Allt detta driver fram instabilitet och osäkerhet och påverkar genom migrationsströmmar och svagare världsekonomi när handel uteblir och många års utvecklingsvinster i fattiga länder går om intet till följd av krig och naturkatastrofer. samlade politik för internatio-nell civil och militär krishantering Dagens utmaningar och hot mot vår säkerhet är föränderliga, gränslösa och komplexa, som utrikesminister beskrev det . De kräver därför för det första ett vidgat säkerhetsbegrepp som förmår att fånga upp både militära och icke-militära hot och som sätter mänsklig säkerhet i centrum. De kräver för det andra den internationella samverkan som vi talar om här . Att bygga säkerhet tillsammans med andra har länge varit en grundsats i svensk säkerhetspolitik, och när de globala utmaningarna ökar behöver det internationella samfundets samarbete stärkas och fördjupas. Här måste vi jobba förebyggande och med early warning för att komma in , innan kriser och krig uppstår och blir akuta. Mot denna bakgrund är jag stolt över vad gör för att motverka våldsspiraler, förtryck och konflikter och stolt över regeringens prioriteringar. Jag vill lyfta fram fyra områden som jag ser som särskilt viktiga för vårt fortsatta arbete: multilateralismen, fredsbyggandet, klimatet som ett säkerhetshot samt jämställdhet och feministisk utrikespolitik. När det gäller multilateralism har en lång tradition av mellanfolklig samverkan och delaktighet i internationella insatser för att främja säkerhet och fred. uppfattning är att FN men även EU är de viktigaste arenorna för att stärka en fredlig och trygg global utveckling. Därför ska fortsätta att vara en stark internationell aktör som deltar aktivt i dessa organisationer och i arbetet inom EU. När det gäller fredsbyggande har en lång tradition av att vara en kraft för fredsfrämjande i världen, inte minst genom FN. Den traditionen fortsätter och förstärks med den rödgröna regeringens satsningar, för vi vet att utan fred blir det ingen utveckling och vice versa. Därför ökar vi stödet till freds‑ och statsbyggande med fokus på sviktande och konfliktdrabbade stater. Därför har vi inrättat ett nytt sekretariat på UD med en långsiktig satsning på medling och fredsprocesser. Därför tar vi fram nya strategier för länder som och mot bakgrund av den politiska situationen i dessa länder och den torka och hungersnöd som drabbat dem. När det gäller klimatet: En varmare värld är ett globalt säkerhetshot. Det är dags att vi förhåller oss till att det är så. Det är inte bara något vi säger; det är verkligen så. Det är inte en enskild miljöfråga eller ett särintresse som vissa partier på den gröna ytterkanten driver. Klimatförändringen kan förvärra existerande säkerhetshot, vilket vi redan sett exempel på. Ta livsmedels‑ och energikrisen . Innan krisen utbröt hade matpriserna gått upp . Det hade att göra med flera olika faktorer, men ett varmare och torrare klimat i var en viktig faktor. upplevde sin värsta torka i modern tid . Den lokala och regionala livsmedelsproduktionen utsattes för svåra påfrestningar, och som vi vet är samhällen med mat‑ och vattenbrist mer sårbara för spänningar och konflikter. Det vi ser kommer vi förmodligen att se i kuslig förstoring . Forskning visar att sådana chocker som vår livsmedelsproduktion utsatts för ungefär till följd av extremväder i stället kan uppstå de närmaste decennierna. samlade politik för internatio-nell civil och militär krishantering Kvinnor och barn tenderar att vara de mest utsatta i konflikter och behöver riktat stöd genom våra internationella insatser. Kvinnor behöver involveras i fredsarbetet, som jag har talat om tidigare, och vi behöver skydda kvinnor på plats. Det finns klara kopplingar mellan jämställdhet och länders motståndskraft mot konflikt, visar forskningen. Därför måste vårt arbete för internationell krishantering ha ett tydligt jämställdhetsperspektiv. Det är bland annat därför vår feministiska utrikespolitik är så viktig. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i utrikesutskottets betänkande. 24 (SD) replik: Jag ska börja med att säga att jag är en väldigt stolt nationalist, för som nationalist tänker jag på det folk jag representerar och den trygghet och den säkerhet som jag är satt att ge det. Det är faktiskt vårt uppdrag här i riksdag – att i första hand värna tryggheten och säkerheten för vårt eget folk. Sedan ska vi självklart hjälpa andra också, men man får inte glömma bort vad vårt huvuduppdrag är. Vi vill samarbeta med andra. Jag vet inte hur jag har sagt det . Jag har nämnt FN. Även om det såklart finns kritik att rikta även mot FN är FN det minst dåliga alternativ vi har. Jag och mitt parti tycker att vi ska utveckla många olika samarbeten i och fördjupa dessa i olika riktningar beroende på vilket nordiskt land vi talar om. Men det måste vara jobbigt för och att de var tvungna att ha vårt stöd för att rösta igenom de gränskontroller som upprättades. Det måste ha uppfattats som ett djupt svek av era väljare eftersom ni förespråkar mer eller mindre gränslöshet. Det är så här, : Jag vill hellre ha gränsskydd som skyddar våra barn från det våld vi nu ser ute i förorterna i . Barn har dött i sprängdåd. Barn har dött på grund av skjutningar, och vapnen som använts har smugglats över en fullkomligt obevakad gräns på grund av globalister, som och i synnerhet är. Jag tycker att man ska förstå att det är ganska ansvarstyngt för med flera att betala 39 ½ miljard för att fortsätta ha en vidöppen gräns för terrorister och kriminella, vapen och knark, som alla vet vad det slår mot: våra barns trygghet. 25 (MP) replik: Usch, jag får gåshud av oro och bestörtning när jag hör tala så brunt i riksdag. Alla dras över en kam. Alla som kommer in är terrorister, hävdar . Så är det ju inte. De flyr från terrorister. Om vi tittar på metoo-rörelsen , vad är det vi ser komma fram? Ja, det är ju inte att asylsökande är de som utsätter andra för övergrepp. Det är bara en myt som ni på alla sätt vill odla för att kunna stänga gränserna och driva den extremt bruna nationalism som ni bedriver i riksdag, och det är jag väldigt ledsen över att ni gör. När det gäller att stänga gränserna: Nej, vi i vill ha ökad migration. Vi tror till stor del på öppna gränser. Vi tror på att samarbeta inom EU. Men här måste EU verkligen komma överens och ta sitt ansvar. samlade politik för internatio-nell civil och militär krishantering Vi tror på att man faktiskt på olika sätt ska kunna straffas om man inte hjälper till att uppfylla de villkor som satts upp för samarbetet inom EU, till exempel genom att strukturfonder dras in om man inte tar emot en viss kvot av flyktingar. Vi tror också på att vi måste hjälpa kvinnor och flickor mer i detta sammanhang. 26 (SD) replik: briljerar i vanlig ordning med ovetenskapliga argument. Det finns en hel del rapporter som visar på många invandrargruppers överrepresentation vad gäller just sexualbrott. Jag föreslår att ledamoten läser dem. Återigen – det måste ha svidit rejält i miljöpartisjälen när ni var tvungna att ta vårt stöd för att upprätta gränskontrollerna på grund av den naiva politik ni fört. Det visar ju att vi haft rätt . Men fortsätt du, , att stå för den politik som innebär att vi överför 39 ½ miljard till EU för att betala för ett nedmonterat gränsskydd, vilket innebär att vapen, knark och kriminella flödar fritt över gränserna och försämrar våra barns trygghet. Du får stå för den politiken, och jag står för min; det är precis så det ska fungera. När vi sedan talar om internationella samarbeten måste det också för en miljöpartist ha varit väldigt jobbigt att gå från att representera ett parti vars politik gick ut på ett icke-våldsförsvar till att gå med på ett värdlandsavtal med Nato, med flera, som innebär att kärnvapenstater får gruppera militära förband på svensk mark vid en eventuell stormaktskonflikt. Därmed vill man göra till en frontlinje i en sådan konflikt. Jag tror att många miljöpartistiska väljare har väldigt svårt att förstå hur har tagit ställning. Sedan är det välkommet att var så snälla och gav oss rätt vad gäller gränskontroller. Vi var ju inte sena att ge vårt stöd i den frågan, och det var uppenbarligen nödvändigt. 27 (MP) replik: Ja, , jag är en stolt globalist, och jag är född sådan. Jag är en världsmedborgare – så är det. Det är ingen som är mer värd än någon annan i den här världen, oavsett var i världen eller i livet man befinner sig, men det tycker . Du syftar på statistik som kanske dyker upp i ditt feed på Facebook eller på något man har hört. kan vi tala om desinformation, med era tydliga kopplingar till . Vi har sett gång på gång att ni överskrider de gränserna. Jag hävdar att du i så fall nås av fel information, för det stämmer inte att det finns en överrepresentation där. Det tjänar bara och intressen att skapa denna splittring i . När det gäller att ni skulle ha hjälpt oss att stänga gränserna vet varje miljöpartist där ute och alla andra också att det såklart inte stämmer. Vi ville inte stänga gränserna. Vi har varit väldigt tydliga med det. Att vi på något sätt skulle ha fått hjälp av att stänga gränserna är skrattretande, måste jag säga. Det handlade faktiskt om att det fanns en majoritet i riksdag som tyckte annorlunda än vi. Det gick inte att göra något åt med de konstellationer vi har i riksdag . Vi har ett val framför oss, och vi hoppas på ett annat resultat då. 28 (MP): samlade politik för internatio-nell civil och militär krishantering Jag vill börja med att tacka för att hon lyfte just klimatfrågan, och även andra talare som talat om feminism, kvinnors rätt till ett fritt liv, kampen mot sexuella övergrepp, de civila insatser som har deltagit i och hur kan bidra till ett globalt arbete för fred. Jag vill också nämna de viktiga insatser som görs av svenskar utanför för den globala freden. Men vi står inför klimatförändringar som kommer att förändra jorden. Miljontals människor kommer inom de närmaste decennierna att behöva fly. Vi kommer att få se dränkta Stillahavsstater, översvämmade hus i fattiga och rika länder, stormar som blåser bort en familjs samlade tillgångar och bortsmältning av glaciärer i som påverkar alla de floder som miljarder människor där är beroende av för sina liv och sin vardag. Gamla diktaturer och andra regimer som gjort sig beroende av fossila resurser kommer att förlora sin makt, och vilka oskyldiga kommer de att dra med sig i fallet? Nya konflikter kommer att byggas upp kring de resurser vi har för att bekämpa klimatförändringarna. Det handlar till exempel om jakten på litium på högplatåer och kampen om vattnet med ursprungsbefolkningen i och . Varför talar vi så lite om det ekonomiska systemet, som är orsaken till alla dessa konflikter som vi ständigt försöker lösa? Varför inte göra något åt grundorsaken, nämligen att den nuvarande ekonomins ständiga jakt på mer tillväxt och mer resurser skapar ökade klyftor och konflikter? Det försvagar trovärdigheten i ett i övrigt intressant betänkande att vi inte lyfter dessa frågor tillräckligt. Även kritiken mot kärnvapen lyser med sin frånvaro. Kärnvapen nämns bara en gång, och det är i motion. Deras åsikt är att vi inte ska ha ett globalt kärnvapenförbud. Men kärnvapen är oförenliga med demokratin. I alla krig har makthavarna begränsats i sina krigiska operationer av risken för civil revolt i skyttegravarna eller bland civila motkrafter. Men med kärnvapen överflyttas beslutsmakten över miljoner människors död till en enda presidents hand eller till några få personer, som på minuter kan avrätta miljoner oskyldiga. Ingen ges chansen att protestera eller diskutera innan missilerna är i luften med sin dödsbringande last. Landet man bor i kommer att skrivas in i historieböckerna som skyldigt till historiens största brott mot mänskligheten genom fullständig ödeläggelse av andra länder.