prot · H409123 · 2017-06-12 00:00:00 — Här vet vi att bland annat har tagit kontakt med de progressiva krafter och företag i som vill fortsätta det positiva klimatarbete som pågår i många delstater. Jag tror möjligen att Trumps omoderna utspel kommer att väcka några av hans kärnväljare, men utvecklingen i går inte att stoppa. har till exempel världens tuffaste miljökrav för bilindustrin. Verksamheten i Europeiska unionen och om EU:s framtid röstade svenska folket för att gå med i EU. riksdag fattade det formella beslutet om att gå med i EU . har varit en progressiv, pådrivande och pålitlig medlemsstat under dessa dryga två decennier av medlemskap. EU-medlemskapet har tjänat oss väl. Vi har vår huvudsakliga export till EU:s medlemsstater, och den fria rörligheten har gett oss helt nya perspektiv och möjligheter när det gäller att resa, uppleva och arbeta. Vi har i gemenskap bistått nya medlemsstater i att uppnå bättre välfärd och ekonomiska förutsättningar. Vi har också medverkat till att EU är världens största ekonomi. EU som fredsprojekt har satt stopp för alla dessa sekler av krig på den europeiska kontinenten. Jag tror innerligt på EU. Även om utmaningarna är många vet jag säkert att EU kommer att gå stärkt in . Där ska fortsätta att vara en medlemsstat som är progressiv, pådrivande och pålitlig. ska jag säga något om vitboken, herr talman. Den innehåller fem scenarier:  EU fortsätter med den nuvarande inriktningen, som det ser ut .  EU begränsar sig till den inre marknaden.  Det blir en djupare integration på frivillig basis.  Det blir färre samarbetsområden och ökat fokus på effektivitet.  Det blir en fördjupad integration på samtliga områden. Kommissionen kommer att driva fram ett förslag till slutsatser i . Vi har också haft en hearing i om detta. Det blir alltså en ny runda för att ta ställning till . Med detta, herr talman, ställer jag mig bakom utskottets förslag gällande både EU-skrivelsen och vitboken. Jag yrkar avslag på samtliga reservationer. 11 (MP): Jag besökte för någon vecka sedan. Det är ett land i södra där det finns många utmaningar och där befolkningen ser ett medlemskap i som en hjälp till modernisering och demokratisering av samhället. Man ser det som en hjälp undan den förlamande korruption som har tagit över efter den hårda diktatur som fanns i landet ända in . Man ser det som en hjälp till utbyte av idéer och varor men också till att få bukt med miljöförstöring från industriutsläpp, tvivelaktiga tillstånd och primitiv hantering av sopor och avlopp. Jag fick under min resa bland annat föreläsa på ett universitet för naturvetenskap och medicin i , en stad i mitten av landet där befolkningen verkligen påverkas starkt av de stora utsläppen i luft och vatten. Sjukdomar, inte minst hos barn, visar tydligt att problemen är allvarliga, och staden tas upp som ett särskilt fokus i de expertgrupper från EU som har underlättat de förberedande diskussionerna. Där har inte minst självt önskat att samtal om medlemskapsförhandlingar kommer igång . Verksamheten i Europeiska unionen och om EU:s framtid Jag tror att den vilande rättsreformen, med utrensningar av korrupta tjänstemän i rättsapparaten, är en viktig pusselbit på vägen. Det är faktiskt också den viktigaste pusselbiten för att komma till rätta med miljöförstöringar. Europeiska unionen spelar många roller i världspolitiken och som en samlande kraft i . Sedan blev medlem för har inte minst utvidgningen till en mer eller mindre paneuropeisk union både förändrat den politiska dynamiken och kraftigt utökat möjligheterna för fler i att utbyta kunskaper och idéer och att studera, resa, jobba eller bli förälskad bortom det land där man fötts och börjat sitt liv. Medlemskapet i EU är dock självklart frivilligt, och medan flera länder – bland annat på västra , till exempel – vill gå med har beslutat att lämna. Det kommer att leda till en delvis ny politisk dynamik i . Att lämnar gör det också svårare för att få gehör inom flera politikområden, eftersom har varit en viktig samarbetspartner på flera områden. Det är därför viktigt, och det har när vi diskuterat hur verksamheten i EU har sett ut från svensk sida varit en nyckelkomponent för och regeringen att hitta och bredda samarbetet med flera andra viktiga länder. Det gäller inte minst de nordiska EU-länderna och även , och det handlar om att strategiskt säkra att det svenska EU-arbetet kan bli än effektivare och starkare – trots att lämnar. I brexits efterdyningar är det lätt att debatten om EU halkar iväg till att det är ett val mellan att mer ska styras av EU eller att ingenting alls ska styras av EU. Det är en debatt mellan dem som älskar unionen och dem som hatar den. Jag menar att det här ger en felaktig bild och en för oss politiker omöjlig situation att hantera. Jag tror att det är trovärdigare att fokusera på det som faktiskt har hänt och se att det är betydligt mindre dramatiskt. Fler länder har valt att samarbeta för att klara dagens utmaningar som varken nationalstater eller lokalsamhällen har gett upp sin primära roll för medborgarna. Debatten bör därför gå i riktningen att bygga ett EU som effektivt samarbetar om frågor som enskilda länder inte klarar själva. Med det kommer EU varken att hatas eller att älskas utan kanske riskera att ses som en okontroversiell politisk organisation men viktig som komplement och stöd till en god utveckling i länder och lokalsamhällen. Från sida är vi tydliga med att vi inte önskar ett EU-samarbete där man får en EU-armé, gemensamma skatter eller en unionsbildning som leder till en överstatlighet inom ett flertal områden. Men vi ser att det finns många utmaningar där och andra EU-länder – är ett sådant exempel – och också lokalsamhället behöver hjälp och stöd och behöver samarbeta bättre i den värld vi lever i och med de utmaningar vi står inför. Verksamheten i Europeiska unionen och om EU:s framtid Inte minst på EU-nivå ser vi ju migrationsutmaningarna där vi behöver verka i vår omvärld med öppna ögon när det gäller de brutala övergrepp som sker och som leder till att många människor flyr. Vi behöver verka för att det finns en humanism i asylmottagandet, inte bara gentemot dem som har lyckats ta sig långt upp i norra , utan det behövs att hela tar ett ansvar. Här är det viktigt att se att legala vägar att söka asyl gör att antalet vådliga resor, inte minst för kvinnor och barn över , kan minska. Vi ser också att det är oerhört viktigt att det i de nya områden som är direkt gränsöverskridande också kan tas steg mot ett gemensamt och kraftfullt arbete. Jag vill också påminna om att det i det här parlamentet är tydligt i det vardagliga EU-arbetet att det finns ett antal och ganska många frågor där man inte önskar se en ökad klåfingrighet, som vi gärna säger i den svenska debatten om EU-politiken. Här tror jag att det är viktigt att vara tydlig med i vilka frågor som man kan se ett potentiellt samarbete i EU. Miljöfrågorna är, tycker jag, ett av de allra tydligaste exemplen på varför EU behövs både i sitt eget närområde och internationellt och globalt. Nyttan är uppenbar, för när gränsöverskridande luftföroreningar eller markföroreningar men också naturligtvis de hotande klimatförändringarna ter sig som globala hot behöver fler länder komma med på tåget i den globala debatten. EU kan vara med och stå upp för en ekonomisk modell och en framtidsinriktad samhällsmodell som bygger på hur vi löser ett av kärnproblemen, det vill säga att vi är beroende av fossil energi. Vi pumpar ut koldioxid efter förbränning av fossil energi, och det måste vi komma runt och komma fram till en annan lösning för. Lösningarna finns numera tekniskt sett, men de behöver skalas upp och det behöver göras snabbt. Det finns delar av EU där man kan visa detta. Vi ser att det finns andra länder – bland annat har nämnts här i debatten – som har en mer polariserad debatt om detta. Det viktiga i det arbetet är naturligtvis att det går att skala upp, och där behövs den kraft och volym som EU-samarbetet ger. Den gemensamma utsläppshandeln i EU har inte minst varit viktig och är fortsatt viktig då frågan för den framtida utsläppsperioden inte är löst. Här behöver länderna vara beredda att skärpa reglerna och på ett rättvist sätt minska den fria tilldelningen av utsläppsrätter. I det här arbetet behöver finnas på plats. Utan det utvecklade miljösamarbetet i EU skulle flera av vår tids största miljöproblem vara betydligt svårare att lösa. EU:s miljösamarbete har byggts upp och spänner över såväl biologisk mångfald och industriutsläpp som kemikalier i varor. Många regler kunde naturligtvis från mitt och perspektiv vara ännu mer långtgående och bättre på att nå miljömålen och också ge möjlighet till länder och lokalsamhällen att utforma sina specifika lösningar. Men jag tror att de partier som vill att omförhandlar sina relationer till EU har mycket svårt att se hur det skulle påverka miljön. Allra minst kommer situationen för barnen i att gagnas. Verksamheten i Europeiska unionen och om EU:s framtid Innan jag avslutar här vill jag tillåta mig att reflektera över framtidsdebatten. som hanteras i den här debatten är inte riktigt vilken vitbok som helst, även om jag läser mig till att utrikesutskottet i gärna hade behandlat den som en vanlig vitbok, det vill säga med ett vanligt betänkande och en vanlig debatt. har vi EU-ministern på plats, och det är väldigt bra, och EU-kommissionären har hållit anförande och fått frågor i Andrakammarsalen, men någon riktig framtidsdebatt skapas ju inte av att vi lägger ytterligare ett betänkande till handlingarna, herr talman. Att titta fyrkantigt på formerna på det sätt som man har gjort genom att till exempel vilja påpeka att inte har rätt att lägga ett yttrande till denna vitbok ger inte den stuns i EU-debatten som vi skulle behöva. Ska EU-politiken förstås och accepteras av medlemsländerna måste också den parlamentariska församlingen och partierna bidra till sin debatt. Folkbildning i all ära, men när partierna inte gör jobbet och tar fram ny EU-politik blir det heller inte stuns i debatten. Detta, herr talman, bör vi ta ansvar för även i , och jag hoppas på att man i den parlamentariska utredningen som är tillsatt vågar lyfta blicken och se att i det nya EU, det EU som har växt fram och formats, har också partierna och de nationella parlamenten en viktig roll att spela när det gäller att stärka dialogen med andra parlament och dialogen om EU-politiken och att inte titta lika byråkratiskt och fyrkantigt på de regler som alltid har gällt i den här kammaren. Med detta, herr talman, yrkar bifall till utrikesutskottets betänkanden om årsboken och om vitboken och avslag på samtliga reservationer. 12 Statsrådet (S): Jag vill börja med att säga att det känns bra att vara tillbaka här och få möjlighet att diskutera EU. När jag var ny minister kom jag till debatten och hade tappat rösten. Jag kunde då bara sitta och lyssna på alla klokheter men kunde inte själv tala, och det var nog lika bra det. ska vi hantera regeringens skrivelse angående EU-verksamheten och om EU:s framtid. var på många sätt ett turbulent politiskt år. Vi har ett helt annat politiskt landskap än när jag tillträdde . Därför kommer jag att fokusera på framtidens utmaningar och möjligheter snarare än det som har skett. Det råder ingen tvekan om att EU står inför stora utmaningar. Det mest uppenbara är såklart brexit. För nästan exakt vaknade vi upp till nyheten om att hade valt att lämna EU. Vi i de resterande medlemsstaterna är redo att starta brexitförhandlingarna. Regeringen är väl förberedd och kommer att stå upp för alla de svenskar som bor i , kämpa för våra handelsintressen och värna den svenska EU-avgiften. Det finns ytterligare en utmaning som engagerar mig särskilt. I av otrygghet och ökade auktoritära krafter fyller EU en allt viktigare roll. En av EU:s främsta styrkor är de gemensamma värden som samarbetet bygger på: demokrati, rättsstatens principer och de grundläggande rättigheter som vi har enats om. Detta är den verkliga kärnan i det europeiska samarbetet. Den behöver ständigt värnas, skyddas och främjas av alla medlemsstater. Verksamheten i Europeiska unionen och om EU:s framtid Det kan låta uppenbart, men det är det inte alltid och då måste vi agera. Att brista i respekt för EU:s grundläggande värden måste få konsekvenser. Trots de stora utmaningarna har de senaste valen i visat på ett stärkt stöd för EU snarare än tvärtom. Allt fler inser behovet av samarbete. Här i är tongångarna alltmer positiva. Enligt nya siffror från SCB ökar stödet för EU-medlemskap, och motståndet minskar. Det går bra för . Den svenska modellen levererar. Och EU är en starkt bidragande orsak till våra framgångar. Vi är ett litet, exportberoende land. Sju av tio varor som exporteras går till EU:s inre marknad. Faktum är att vårt beroende av omvärlden ökar, och det blir allt viktigare för företag att agera med hela världen som marknad. Resultaten är tydliga. Sedan vi blev en del av EU:s inre marknad, 1995, har varuhandel med EU fördubblats. Och tjänstehandeln har till och med tredubblats. har antalet jobb som genereras av vår utrikeshandel ökat med drygt 400 000. Direktinvesteringar från EU till har ökat nio gånger . Det råder alltså ingen tvekan om att EU är viktigt för oss. Det är därför vi måste ta de stora utmaningarna på allvar. Det allra viktigaste är att EU kan leverera resultat, både i det stora och i det lilla. Man måste visa att EU skapar ett värde för alla medborgare. Då krävs det förändring. Den viktigaste EU-diskussionen är den som handlar om politikens innehåll. Många av dagens möjligheter och utmaningar sträcker sig över nationsgränserna och kan bara åtgärdas genom gemensamma ansträngningar. EU borde framför allt fokusera på de frågor som behöver gemensamma lösningar och skapar ett värde för medborgarna. Regeringen har tre huvudprioriteringar i EU-arbetet . För det första ska vi ha ett för jobb och inkluderande tillväxt. För det andra ska vi ha en ambitiös klimat‑, energi‑ och miljöpolitik. Och för det tredje ska vi ha en solidarisk flykting- och migrationspolitik och en säker omvärld. tänker jag fokusera på jobben. Men låt mig först snabbt säga något om behovet av en offensiv klimatpolitik. har meddelat att kommer att lämna . Utmaningar på klimat- och migrationsområdet är exempel där EU-samarbetet behövs, särskilt . När andra kliver av får vi kliva fram. Det handlar i grunden om hela vår planets framtid. Så till jobben. Jag vill ha ett EU där tillväxt och sociala framsteg förstärker varandra. Tack vare EU är den svenska ekonomin inte bara sammankopplad med andra EU-länder utan med hela världsekonomin. Handeln inom den inre marknaden är avgörande för . Och vi kämpar för att förenkla handeln ännu mer. Fler svenska företag kan växa om det blir enklare att sälja och köpa tjänster över gränserna. Och vi kan få fler svenska företag som Skype, Klarna och Spotify om EU förenklar digitaliseringen. Jag vet också att det behövs sjysta villkor på den inre marknaden. EU:s medborgare ska kunna lita på att deras sociala rättigheter är skyddade och inte behöva vara oroliga för lönedumpning. De sociala trygghetssystemen, arbetsmarknadspolitiken och utbildningspolitiken är i grunden nationella angelägenheter och ska så vara också . har vi mycket att vinna på att jämföra med och lära av varandra och samordna våra nationella system på ett sätt som främjar rörligheten för EU-medborgare, arbetstagare och egenföretagare. Verksamheten i Europeiska unionen och om EU:s framtid har kommissionen lagt fram ett paket för det som i EU kallas det sociala området. Det innehåller bland annat en pelare för sociala rättigheter. Regeringen ser pelaren som en möjlighet till ett gemensamt politiskt åtagande som kan bidra till en positiv utveckling i hela EU, inte minst i medlemsstater som har svaga sociala skyddsnät. Därför är det glädjande att även Liberalerna har tagit ställning för denna pelare. Som ett led i arbetet med att lyfta upp vikten av den sociala dimensionen på alla nivåer står statsminister och kommissionens ordförande värd för ett toppmöte om rättvisa jobb och tillväxt i . Toppmötet blir ett tillfälle att på högsta nivå diskutera hur vi kan få ett EU där en väl fungerande inre marknad, fri rörlighet och rättvisa jobb bidrar till hög sysselsättning och tillväxt, och där vi genom att lära av varandra rustar oss för framtidens utmaningar. Det är så vi möter våra medborgares förväntningar och levererar i deras vardag. Genom diskussion och dialog ska mötet bidra till att diskussionen om EU:s framtida utveckling främjas. EU måste ha en politik som bidrar till att förändra människors vardag till det bättre. Och EU måste komma närmare medborgarna så att de kan påverka politiken. Frågan om ökad delaktighet i EU-arbetet ligger mig varmt om hjärtat. Regeringen har ett stort ansvar. Men för att förbättra delaktigheten på riktigt krävs det även att andra aktörer bidrar. Därför har jag inlett ett arbete med så kallade EU-handslag. I EU-handslagen har regeringen tillsammans med centrala aktörer åtagit sig att vidta åtgärder för att stärka delaktigheten, kunskapen och engagemanget kring EU-relaterade frågor. De första två EU-handslagen ingick jag med arbetsmarknadens parter, inklusive SKL, och med och kontor i . Därefter har jag ingått handslag med Europaforum , med LSU – ungdomsorganisationer, med Elevkårer, med Region och kommunerna i , och . Det är verkligen glädjande att det finns ett så stort intresse för att bidra i arbetet. LSU presenterade i handslaget tre sidor fulla med åtaganden. Även när jag var i blev jag imponerad av engagemanget jag mötte. Inför handslaget hade regionen och kommunerna diskuterat vad de, utifrån sina respektive roller, kunde göra för att stärka delaktigheten i EU-relaterade frågor och sedan fatta beslut om åtgärder i kommun- och . efter handslaget sågs de på ett möte för att diskutera hur de nu kan ta arbetet vidare. Jag har många handslag inplanerade runt om i hela . Verksamheten i Europeiska unionen och om EU:s framtid Ett viktigt åtagande från regeringen i EU-handslaget har varit att inrätta ett arbetssätt med EU-sakråd, som jag just nämnde. Arbetsmarknadens parter, civilsamhället och näringslivet har länge efterfrågat bättre och mer strukturerade dialoger i EU-frågor. Genom att bjuda in relevanta aktörer till EU-sakråd i ett tidigt skede i lagstiftningsprocessen kan regeringen få ett fördjupat beslutsunderlag i sakfrågor och få en bättre bild av samhällsdebatten om dessa. Utifrån behovet av en diskussion om hur EU ska utvecklas och regeringens arbete för att öka delaktigheten är om EU:s framtid välkommen. presenterar, som bekant, fem olika scenarier som ska stimulera diskussionen runt om i medlemsländerna. Det ska såklart inte tolkas som om det endast finns fem förutbestämda alternativ, utan det är just scenarier. Vi behöver gemensamt utforma hur vi vill att EU ska utvecklas för att möta de viktigaste politiska frågorna. Som en del av framtidsdebatten presenterar också fem tematiska underlag: den sociala dimensionen, globaliseringen, EMU, försvar och EU:s framtida finanser. Jag är glad över att kommissionen vill stärka delaktigheten i diskussionen om utformningen av EU:s framtid. Det finns verkligen mycket att diskutera. För att säkerställa att vitboken hanteras på ett sätt som främjar delaktighet kommer regeringen att bjuda in berörda EU-sakråd om respektive diskussionsunderlag. Därefter planerar vi att ordna ett övergripande EU-sakråd om EU:s framtid. Utmaningarna är många, men framtidens möjligheter är också stora. Med förbättrad dialog och delaktighet ska vi och kan vi utveckla EU för att uppnå konkreta resultat. 13 (M) replik: Tack, statsrådet, för deltagande i debatten! Jag håller med om mycket av det som tar upp i sitt anförande. Vår syn på EU präglas av just samsyn. Men det finns några områden som inte präglas av samsyn. Jag vill ta upp tre saker . Det första är den sociala pelaren, där vi har olika uppfattningar. Vi tycker inte att det är EU:s sak att hålla på med familjerätt, fastställa storleken på barnbidraget och andra saker. Det andra handlar om en långsiktig plan. Ministern talade sig varm för EU-handslag och EU-sakråd här i . Men hur ser regeringens strategiska plan ut för att bygga allianser och hitta likasinnade i olika prioriterade frågor? Det är endast så som vi kan få genomslag i alla de oerhört viktiga processer som pågår. Det tredje handlar om Nordstream 2. Här måste regeringen bli mer aktiv, framför allt på EU-området, men jag saknar en proaktivitet. Folkrättsligt sett är det svårt för att säga nej och stoppa Nordstream 2. Däremot finns det tillfälle att via peka på målkonflikter som finns mellan EU:s energiunion och byggandet av Nordstream 2. Det är det tillfälle som finns för att få fler EU-länder och kommissionen att verka i den riktningen. Byggandet av Nordstream 2 skulle allvarligt påverka den säkerhetspolitiska situationen negativt i vårt område. Så vad gör regeringen för att stoppa byggandet av Nordstream 2? 14 Statsrådet (S) replik: Verksamheten i Europeiska unionen och om EU:s framtid Tack så mycket, ledamot , för frågorna! Jag är glad över att mycket av EU-samarbetet präglas av samsyn – det håller jag verkligen med om. Jag börjar med frågan om den sociala pelaren. Det är ett väldigt omfattande paket som kommissionen har lagt fram. Det handlar om att stärka miniminivåerna på det sociala området. Det handlar inte om ökad överstatlighet. Toppmötet i kommer att beröra flera av de frågor som paketet innehåller, men det kommer också att ha en bredare agenda. Det viktiga här är att man inte tar över nationella beslutsbefogenheter i sociala frågor, och det är inte heller meningen med pelaren, utan det är att se till att situationen i många länder lyfts, inte minst i sådana länder som och där befolkningar har haft anledning att flytta till andra länder för att få det bättre. När det gäller Nordstream 2 är det inte realistiskt att på egen hand skulle kunna stoppa det projektet. görs det en prövning av bolagets ansökan om att lägga ut ledningen i svensk ekonomisk zon. Den prövningen sker enligt både svensk och internationell rätt. Däremot har regeringen tillsammans med framgångsrikt verkat för att det ska föras en grundlig diskussion på EU-nivå om projektets förenlighet med och energipolitiska mål. Den diskussionen kommer att påbörjas snart. Kommissionen har just presenterat ett förslag till mandat som ska ligga till grund för förhandlingen med om ett rättsligt ramverk för projektet. Vi kommer att få anledning att återkomma till i denna fråga. 15 (M) replik: Tack för kommentarerna! Hela projektet 2 är ju ett typexempel på där inte kan agera ensamt. Vi måste hitta allierade och likasinnade att bygga strategiska partnerskap med för att vi ska få vår vilja igenom. Det känns som att regeringen har varit senfärdig. Man har väntat och väntat. Man passade inte på att vara medundertecknare på ett brev som skickades om de farhågor som fanns hos flera medlemsländer inför vad byggandet av Nordstream 2 skulle innebära. Jag skulle vilja höra vad regeringen har för strategi utöver att prata med . Har man pratat också med övriga länder för att försöka stoppa Nordstream 2? Detsamma gäller andra avgörande frågor för framtiden, alltifrån hur vi som icke-euroland ska kunna vara med och fatta beslut i alla ärenden som rör EU:s 27 länder till hur EU ska utvecklas framöver. Här måste hitta likasinnade länder och hitta partner. Hur ser den långsiktiga strategin ut? Finns det några planer på ett motsvarande EU-handslag också med andra medlemsländer? Hur ser statsrådet på detta? 16 Statsrådet (S) replik: Tack så mycket för frågan! Det är en väldigt viktig fråga, inte minst för vår relation till . I stort sett i alla frågor – förutom i sociala frågor och arbetsmarknadsfrågor – har vi kunnat förlita oss på samarbete och på att vi röstar lika i av fallen. bad vi Sieps, för europapolitiska studier, att titta på hur vi ska kunna stärka allianserna efter brexit.