prot · H40953 · 2017-01-12 00:00:00 — vill gärna bortse från det faktum att man inte bara kan titta på skatteuttaget; man måste också titta på vad pengarna används till. Regeringens samlade politik är enligt bättre för konkurrenskraft än när styrde landet. 25 (M): Vi bortser inte alls från vikten av att använda skattepengarna på ett bra sätt, tvärtom. Vi tittar naturligtvis bredare och inte bara på skattefrågorna. Men skattefrågorna är en viktig aspekt, och det lyfter upp. De rekommenderar att titta på bland annat skatterna som en av två viktiga frågor. träffade jag som är vd för ett it-bolag i . Han grundade sitt bolag tillsammans med en kollega. De är sju anställda och har dessutom tre heltidsinhyrda konsulter, som jag tror är systemutvecklare. De är alltså två delägare och har inget externt kapital. Han berättade för mig att de tre fyra första åren var ganska påvra. När man startar ett bolag är intäkterna inte helt säkrade. Han sa att det inte var fråga om hur mycket lön man kunde ta ut, utan om det skulle bli någon lön över huvud taget. Efter tre hade bolaget börjat röra sig lite, och det gick allt bättre. Då insåg de att för att möta kundernas efterfrågan var det dags att anställa den första personen. Men då påverkades kostnaderna för bolaget mycket. De var två och skulle bli tre. Det handlar om en ganska stor tillväxt, vilket gjorde att de själva fick hålla tillbaka sin löneutveckling. Han berättade att han under de där åren i princip levde på sin fru. har bolaget varit lönsamt och omsätter ungefär 11 miljoner. Det ser ut att gå ännu bättre . De har av omsättningen utomlands. Han berättade för mig att reformen med 3:12‑reglerna som infördes eller 2007 – jag minns inte exakt – gör att det kommer att bli bra för honom. Han tog risken att gå från ett stort bolag med bra lön och ett tryggt arbete in i entreprenörskap för att utveckla något, anställa människor och leva på en väldigt låg lön för han såg att det skulle löna sig och skulle kunna bära frukt . är han där. Företaget går allt bättre. Det finns nu möjlighet att ta ut en utdelning. Men utredningsförslaget om 3:12-reglerna har gjort honom väldigt besviken och lite frustrerad. Han hade varit på ett informationstillfälle med sin revisor. Och om jag uppfattade saken rätt gick de där i korridorerna och pratade om hur man skulle förhålla sig till utredningen och vad man skulle kunna göra som ett resultat av den. Tre olika funderingar rörde sig i rummet. Ska man börja skatteplanera för att undvika reglerna? Ska man i stället anställa i andra länder? Eller ska man flytta företaget och etablera sig i ett annat land? Det här handlade om och ett bolag i . Men mötte jag också ett annat bolag i inland som hade en ungefär likadan berättelse. tillsatte utredningen om 3:12 för att underlätta ägarskiften i fåmansbolag. har regeringen kidnappat utredningen, och det enda syftet verkar nu vara att höja skatten på entreprenörskap. Vi anser fortsatt att man ska underlätta vid generationsskiften. Vi anser dock inte att man kraftigt ska höja skatten på entreprenörer som i sin tur skapar jobb och tillväxt. Vad har finansministern för råd till och hans kollegor på it‑bolaget? Ska de skatteplanera, anställa i andra länder eller flytta bolaget utomlands? 26 Finansminister (S): Jag noterar att konkurrenskraften inte var något ville fortsätta tala om. Utan nu är vi tillbaka med moderater som skräms med regeringens skattepolitik. De menar att den kommer att minska sysselsättningen och företagandet i . Detta har hållit på med . Men tittar vi på resultatet av regeringens politik ser vi att sysselsättningen ökar och arbetslösheten sjunker. har en mycket hög tillväxt jämfört med många andra länder, och statsfinanserna har förbättrats. Låt oss titta mer konkret på 3:12-utredningen. Det är en utredning som har kommit in, vi har tagit emot den och den har skickats ut på remiss. Regeringen kommer naturligtvis att noga läsa remissinstansernas synpunkter, och sedan kommer vi att ta ställning till hur vi avser att gå vidare med frågan. I grunden handlar det om hur mycket lägre skatt entreprenörer ska betala än andra människor som arbetar i . Hur mycket lägre skatt ska en entreprenör ha jämfört med exempelvis en undersköterska? Entreprenörer tar stora risker, och man kan därför argumentera för att skatten ska vara lite lägre. Diskussionen handlar om hur mycket lägre skatt entreprenören ska betala än undersköterskan. 27 (M): Finansministern menar att jag skräms med regeringens egen utredning. Vad jag försökte göra var att berätta om som jag träffade och om hur han och andra bolag resonerar. Jag tycker att detta snarare borde skrämma finansministern och regeringen, för det betyder att skatteintäkter kommer att försvinna från landet. Sysselsättningen ökar och tillväxten är god. Ja, konjunkturen är god, så det är egentligen inte så märkligt. 3:12-utredningen är inte den enda utredning som regeringen har på gång. Bensinskatten ska höjas och en finansskatt ska införas. Det talas om vägslitageavgift och flygskatt. I röret, så att säga, ligger 23 miljarder i skattehöjningar, vilka i många fall drabbar företagen. Jag tycker att det är märkligt att man vill höja skatten på entreprenörskap och jobb. Enligt regeringens egen budget kommer 980 000 människor att vara 2020 – alltså nära 1 miljon människor i utanförskap. Ska dessa gå från bidrag till jobb krävs arbetsgivare som vill anställa dem. Vi vet att fyra av fem personer som får jobb får det i ett småföretag. Då är det märkligt att regeringen riktar in sig mot entreprenörer och småföretag för att höja skatterna för dessa. Höjda skatter för dem leder till lägre drivkrafter att fortsätta anställa, vilket är precis det som berättade för mig. 28 Finansminister (S): Vid varenda skatteförändring som regeringen har gjort har sagt: kommer företag inte att vilja anställa längre. När vi höjde arbetsgivaravgiften för ungdomar stod och jag i timtal här i talarstolen, och berättade att ungdomar nu inte längre skulle få några jobb. Men ungdomsarbetslösheten är den lägsta . Vid varenda skattehöjning vi har gjort har stått här i talarstolen och sagt att företag kommer att sluta anställa och att det kommer att vara förskräckligt för tillväxten och sysselsättningen. Vi har absolut en bra konjunktur, och sysselsättningen stiger. har i timtal här i talarstolen talat om vad som skulle bli resultatet av regeringens politik. Verkligheten har bevisat att det inte blev så. Anledningen är att regeringen för en väl avvägd ekonomisk politik. Ja, vi har höjt skatteuttaget och tagit bort en del skattenedsättningar som har varit väldigt dyra och ineffektiva. Sedan använder vi i stället de pengarna för åtgärder som skapar sysselsättning och tillväxt, till exempel genom vidareutbildning och arbetsmarknadsutbildning inom yrken där det råder stor brist. Den sammantagna politiken från regeringen har lett till högre tillväxt, högre sysselsättning och lägre arbetslöshet. Det är fakta. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2016/17:190 om konsekvenser av solskatten 29 Finansminister (S): har frågat mig dels om det är mitt ställningstagande att en fullgod konsekvensanalys genomfördes före implementeringen av solskatten, dels vilka åtgärder jag tänker vidta för att säkerställa att införandet av skatter är motiverat och att dess konsekvenser är ordentligt analyserade. Vad som frågan torde avse är energiskatt på viss elektrisk kraft i förhållande till genomförda och aviserade förändringar av beskattningen av viss förnybar elproduktion. Första steget i den trestegslösning för utvidgad skattebefrielse som regeringen presenterade är nu på remiss. Förslaget innebär en utvidgad skattebefrielse som även avses gälla för viss egenproducerad el som beskattades under den förra regeringen. Den här aktuella ändringen baseras på förslag som lämnades av en av den förra regeringen tillsatt utredning. I betänkandet behandlades förslagets konsekvenser. Under den fortsatta beredningen av förslaget har dess konsekvenser analyserats. Såväl betänkandet som en promemoria med ett justerat förslag och däri beskrivna konsekvenser har remitterats. Den ytterligare information som då kom in har använts vid analyserna. Även i detta fall har en ordentlig konsekvensanalys gjorts, och regeringen avser att även fortsättningsvis göra ordentliga analyser. 30 (M): Jag tackar finansminister för svaret, trots att hon inte svarade på frågan. är det tyvärr så att ministern ibland inte svarar som jag hade tänkt mig. Det kanske inte är så konstigt. Men , herr talman, svarade hon verkligen inte på frågan jag ställde. Min fråga om konsekvensanalys handlade om införandet av solskatten, inte om att regeringen pudlade och tar bort sin egen skatt. Hur finansminister så gravt kan missa vad jag frågar efter är anmärkningsvärt. För att tydliggöra vad jag faktiskt frågar efter upprepar jag nu frågan: Är det finansministerns ställningstagande att en fullgod konsekvensanalys genomfördes före implementeringen av solskatten? Jag frågar inte om borttagandet, herr talman, utan om konsekvenserna av implementeringen av solskatten när den infördes. Det är tråkigt att finansministern på ett sådant sätt undviker att svara. Det är nonchalant av henne. Tyvärr är detta det interpellationssvar jag fått, men har vi ju finansminister här i kammare. Vi ger henne därför möjligheten att rätta till sitt misstag och svara på frågan. Det är viktigt, herr talman, att vi får höra hur finansministern ser på konsekvensanalysen av införandet av just denna lagstiftning. Införandet av solskatten möttes av stark kritik och motarbetade även något som regeringen säger sig vilja åstadkomma: mer förnybar el. Det är också intressant att det visade sig att regeringen missuppfattat EU:s krav om hur el från förnybara energikällor måste beskattas. I förordning 2007:1244 om konsekvensutredning vid regelgivning kan vi under 6 § 6 läsa att ”en bedömning av om regleringen överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen” ska göras vid en konsekvensanalys. Här, herr talman, missade tydligen regeringen något, då den såg sig tvingad att erkänna att den hade fel. Därför frågar jag igen, herr talman: regeringen ha gjort något annorlunda, eller anser finansminister fortfarande att en fullgod konsekvensanalys gjordes? 31 Finansminister (S): Den förändring som gjordes i budgetpropositionen baserades på en utredning som tillsattes då det var som styrde på . Den utredningen gjorde naturligtvis en konsekvensanalys av de förslag som fanns i utredningen. Utredningen var också på remiss innan regeringen kom med det här förslaget till riksdag. När jag tittar i papperen framstår det som att inte hade någon avvikande uppfattning då utan att det här var en ändring som även röstade ja . Korrigera mig gärna om jag har fel på den punkten! Det var en helt vanlig beredningsprocess. Det var en utredning som kom med ett förslag. Utredningen remitterades, och sedan kom regeringen med ett förslag. Här är det viktigt att påpeka att den förändring som vi nu kommer att göra baserar sig på andra EU-regler än vad som var fallet . Då hade man ambitionen att man skulle ha en administrativ nedsättning. Den förra regeringen gjorde uppenbarligen bedömningen att detta inte var hållbart. Det fanns ju också hot om anmälningar från svenska föreningar; man skulle anmäla för att detta inte var förenligt med . Jag utgår från att det var bakgrunden till att i regeringsställning bedömde att detta inte var hållbart och att man därför behövde utreda frågan och göra en förändring. Det var också den bedömningen vi gjorde. Vi gjorde den förändringen, men var då också tydliga med att vi skulle undersöka och se om det fanns några andra öppningar för att ha en obeskattad eller mycket låg beskattning på solel. Det arbetet inleddes, och har vi kunnat komma fram med ett förslag. Vi har hittat ett annat undantag i EU-reglerna. Enligt vår bedömning är det hållbart och riskerar inte att leda till att människor får betala i efterhand. Just att man riskerade att efterbeskattas var problemet med den ordning som rådde då satt i . 32 (M): Jag kan informera om att inte röstade för den rödgröna regeringens budgetproposition , där solskatten infördes. Införandet av solskatten och innehållet har vi debatterat tidigare. Dagens debatt, herr talman, handlar om de konsekvensanalyser som gjordes eller inte gjordes inför införandet. Detta är en fråga som jag tycker att vi borde få ett riktigt svar på, för det här visar hur regeringen förbereder de lagar som styr . Men, herr talman, det kanske inte är så konstigt att finansministern väljer att argumentera som hon gör. Hade hon svarat på den fråga jag faktiskt ställde hade hon varit tvungen att erkänna att , som ingår i regeringens egen myndighet och granskar alla regeringens lagförslag, tydligt uttryckte att konsekvensbeskrivningen inte var tillräckligt bra för det här lagförslaget och gav tummen ned. Det är sällan alla remissinstanser är överens om huruvida ett lagförslag är bra, herr talman, men att regeringen väljer att bortse från sin egen myndighet är rätt häpnadsväckande. är det inte bara i det här ärendet som regeringen får kritik av för bristande konsekvensanalyser. I en sammanställning visar det sig att av regeringens lagförslag fick godkänt av regeringens egen myndighet. elevers skolresultat är ofta uppe till diskussion. Kan du, herr talman, tänka dig den kritikstorm som skulle komma om av elever fick godkänt i till exempel matematik? Liknande kritik borde regeringen få för sitt undermåliga arbete med konsekvensanalyser av de lagar den inför. vill jag därför ställa frågan till finansminister : Anser du fortfarande att den konsekvensanalys som genomfördes inför införandet av en skatt på solel var fullgod? Ett ”ja” eller ”nej” vore bra, herr talman. Jag skulle också gärna vilja höra en motivering till svaret. 33 (M): Det är en viktig fråga som lyfter. Frågan om konsekvensutredningar hänger ihop med hela företagsklimatet och det som finansministern och jag debatterade : konkurrenskraften i . Har vi bra konsekvensutredningar möjliggör det bra beslut här i . , som är regeringens egen myndighet och ligger under , är med och svarar på remisser som rör konsekvensutredningar. Det är viktigt att man lyssnar på den kritik som kommer därifrån för att säkerställa att företagen drabbas av så lite byråkrati som möjligt och kan fokusera på sin kärnverksamhet. Jag har tidigare debatterat dessa frågor med näringsministern, och jag tror att vi är överens om att kvaliteten på konsekvensbeskrivningarna måste höjas och att bra beslutsunderlag är en förutsättning för att vi ska få bra, ändamålsenliga regler. I förlängningen leder detta också till ökad sysselsättning och tillväxt. Det är slående att ganska många av de konsekvensutredningar som lämnar håller låg kvalitet. Därför skulle jag vilja fråga finansministern: Vad avser hon göra för att förbättra kvaliteten på konsekvensutredningarna i utredningar från ? 34 Finansminister (S): Jag är fullt medveten om att inte röstade ja till regeringens budgetproposition, men jag har inte hittat någon avvikelse i den moderata budgetmotionen vad gäller just den förändring av solskatten som gjordes. Det innebär rimligen att står bakom den förändring som interpellanterna nu tycks vara kritiska till. Rätta mig gärna om jag har fel! När röstade ja till budgetmotion röstade hon alltså också ja till den förändring som hon nu tycks vara kritisk till. Vad gäller konsekvensanalyser finns det ett beredningskrav i regeringen. Det är självklart att regeringen ska uppfylla det kravet. Detta granskas också av Lagrådet, och regeringen har inte fått någon kritik för att vi inte på dessa områden lever upp till det beredningskrav som finns i grundlagen. Utöver beredningskravet görs det konsekvensanalyser, och det är naturligtvis viktigt att sådana görs. Ett sätt att säkerställa det är genom utredningar där man gör konsekvensanalyser som man redogör för i de propositioner som lämnar regeringen och hamnar på bord. Här sker naturligtvis ett utvecklingsarbete för att ständigt förbättra konsekvensanalyserna. Det är också viktigt att påpeka att det i denna fråga fanns en utredning som innefattade konsekvensanalyser, och de fanns naturligtvis också med i de förslag som regeringen lämnade. 35 (M): Närmare tror jag inte att vi kan komma ett svar från finansminister på frågan om konsekvensanalysen av solskatten; det är ju konsekvensanalys det handlar om och inte om själva skattens innehåll. Min interpellation, herr talman, bestod av två frågor, som min kollega var inne på. Den andra fråga jag ställde gällde vilka åtgärder finansministern tänker vidta för att säkerställa att införandet av skatter är motiverat och att konsekvenserna är ordentligt analyserade. Det är en rätt omfattande fråga, som finansministern väljer att besvara med inte en utan en halv mening. I svaret från finansministern kan man läsa: ”och regeringen avser att även fortsättningsvis göra ordentliga analyser.” Vad är detta för svar? Jag har i mitt tidigare inlägg redogjort för att av regeringens lagförslag 2015 fick godkänt av regeringens egen myndighet . Vad menar då i sitt svar med ”även fortsättningsvis”? Och, herr talman, det blir värre. granskning är ännu inte officiellt sammanställd. Går man in och läser på deras hemsida, där samtliga rapporter finns tillgängliga, ser man dock att bara 4 av 46 lagförslag fick tummen upp från , det vill säga att de ansågs tillräckligt bra. 4 av 46 lagförslag, herr talman, fick godkänt av ! Är det detta finansminister menar med ”även fortsättningsvis göra ordentliga analyser” borde vi alla vara mycket oroade. Detta är inte särskilt förtroendeingivande. Det är nonchalant, och det är slarvigt. Så här kan man absolut inte styra ! 36 (M): Jag tror inte att jag fick svar på min fråga om vad finansministern tänker göra för att förbättra situationen när det gäller de konsekvensbeskrivningar som lämnar . har ett antal olika förslag som vi har utvecklat i en motion om att förbättra kvaliteten på konsekvensutredningarna. Det handlar om att intensifiera utbildningen för regelgivare, om att regeringen ska stärka styrningen av kommittéer och annat utredningsarbete och om att speciellt fokusera på företagens kostnader och konkurrensförhållanden. Jag hör att nöjer sig med att man inte har fått kritik från Lagrådet. Men jag skulle ändå vilja ha en kommentar till hur hon ser på den kritik som kommer från . Det finns ju en förordning om att man ska upprätta konsekvensbeskrivningar och en ganska tydlig checklista för hur det ska göras. Det framgår av själva förordningen vad konsekvensbeskrivningen ska innehålla, men det behandlas också i och i ytterligare en checklista. En naturlig fråga blir därför: Är ministern medveten om den låga kvaliteten på de konsekvensutredningar som lämnar ? Hon nämner ju själv att det kommer att krävas ett utvecklingsarbete på detta område. Vad kan vi mer konkret vänta oss av finansministern och regeringen på området? 37 Finansminister (S): Jag vill börja med att säga att det förslag som regeringen kommer att lägga på bord kommer att innebära betydande regelförenklingar för dem som producerar solel. De som har ett överskott på solel och sedan säljer det vidare kommer inte längre att behöva betala skatt. var man då skattskyldig, och det blev naturligtvis väldigt krångligt om till exempel en bostadsrättsförening hade solceller på taket och fick en del överskottsel som man sedan sålde vidare. Då var man tvungen att betala skatt på all sin solelsproduktion, och det var väldigt krångligt. Med vårt förslag kommer det att bli betydligt lättare för till exempel bostadsrättsföreningar och andra mindre producenter av solel. Den andra frågan är konsekvensanalyser. Det är naturligtvis oerhört viktigt att man gör konsekvensanalyser av de förslag man lägger fram och att de är välgrundade och väl genomarbetade. Här har det skett ett utvecklingsarbete även , och det kvalitets- och utvecklingsarbetet kommer självklart att fortsätta under den här regeringen. Det är naturligtvis viktigt att vi lyssnar på de synpunkter som kommer in från och andra instanser när det gäller hur vi kan och bör arbeta med att förbättra konsekvensanalyserna. Det är viktigt att har goda underlag när man ska fatta beslut om regeringens propositioner. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2016/17:197 om skatt på finansiell verksamhet 38 Finansminister (S): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att kompensera för de negativa effekter som en skatt på finansiell verksamhet kan få för landsbygdens utveckling. Han har även frågat mig om jag och regeringen överväger andra lösningar än en skatt på lönekostnader. Som jag tidigare svarat är jobb och hållbar tillväxt två fundamentala faktorer för att människor ska kunna bo och verka på landsbygden. Regeringen arbetar aktivt för att skapa möjligheter och förutsättningar för jobb och hållbar tillväxt i hela landet, bland annat inom landsbygdsprogrammet, som genom till exempel investeringsstöd för landsbygdsföretag, stöd till kommersiell service och stöd för bredbandsutbyggnad ska bidra till lönsamma och livskraftiga företag. Jag vill se en positiv utveckling på landsbygden, för företagen och för de kvinnor och män som bor och arbetar där. Politiken och dess insatser ska bidra till goda förutsättningar för arbete, tillväxt och välfärd i alla delar av landet. Utredningen om skatt på finanssektorn lämnade sitt betänkande Skatt på finansiell verksamhet . Betänkandet har på sedvanligt sätt därefter skickats ut på remiss. Remisstiden går ut . Ärendet kommer sedan att beredas vidare inom . Jag avser inte att föregripa denna beredning. Avsikten är dock att på ett eller annat sätt införa bankskatt. Jag vill påminna om att hans parti i budgetmotionen framhåller att skatteuttaget på den finansiella sektorn bör öka och att en utgångspunkt bör vara en viss höjning av just de sociala avgifterna. 39 (M): Tack till finansministern för svaret! Låt mig börja där finansministern avslutade. Det är riktigt att det i budget skrivs precis så. Betyder det att jag inte lyssnar in kritiken som har kommit efter det att vi formulerade texten? Nej, naturligtvis är det inte så. Jag hoppas att även finansministern och regeringen lyssnar till kritiken och att ministern liksom vi väger fakta mot varandra. Jag måste säga att jag tycker att det är problematiskt med beskattning just på lönekostnaden. Och varför är det problematiskt? Det beror på att jag är rädd för att detta slår ganska hårt främst mot jobben. Om man lägger en ökad kostnad just på lönen riskerar man att tydligt prioritera jobben som skattebas. Jag önskar att det skulle finnas något annat sätt att lösa denna beskattning. Som finansministern säkert vet är jag lite återhållsam när det gäller att införa nya skatter, och jag skulle naturligtvis helst undvika också denna. Jag skulle ändå vilja ha en kommentar av ministern. Finns det någon möjlighet att hitta någon annan beskattning än just på lönekostnaden? Hur ser ministern och regeringen på det? Jag vet att beredning pågår, och jag fick inget riktigt svar i det skriftliga svaret. Men skulle ministern ändå kunna resonera, utan att ta ställning, om olika för- och nackdelar med att lägga beskattningen på lönekostnaden eller möjligtvis på något annat beskattningsunderlag? 40 Finansminister (S): Jag vill börja med att påpeka att det finns en skillnad mellan och mig. Vi från regeringens sida har tagit ställning för att vi vill ha en bankskatt. Vi har däremot inte tagit ställning till hur denna bankskatt ska utformas. Vi har inte sagt att vi tycker att den ska vara på just socialavgifter. Detta skiljer mig från och , som tydligt i riksdag har lagt fram förslag om att den finansiella skatten på banker ska tas ut just på sociala avgifter. Den fråga som ställer – om det här ett bra sätt att ta ut skatten på – borde han kanske egentligen ställa till sig själv eller till . Vi har fått utredningen på regeringens bord. Den är nu ute på remiss.