prot · H409127 · 2017-06-16 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollen för den 29–samt för justerades. Förste vice talmannen meddelade att (S) avsagt sig uppdraget som suppleant i socialutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. § 3 Anmälan om kompletteringsval Förste vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält som ledamot i utrikesutskottet och som suppleant i justitieutskottet och i civilutskottet samt som ledamot i krigsdelegationen, att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält som suppleant i socialutskottet, som suppleant i kulturutskottet samt som suppleant i kulturutskottet och i miljö- och jordbruksutskottet under Arhe Hamednacas ledighet samt att riksdagsgrupp anmält som ledamot i . Förste vice talmannen förklarade valda till Förste vice talmannen förklarade vald den 16–till suppleant i miljö- och jordbruksutskottet Förste vice talmannen förklarade vald till Förste vice talmannen förklarade vald till § 4 Anmälan om ordförande i utskott Förste vice talmannen anmälde att (M) valts till ordförande i justitieutskottet . § 5 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2016/17:552 Interpellation 2016/17:552 Fortsatt sjunkande antal poliser i av (L) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . § 6 Anmälan om faktapromemoria Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2016/17:FPM96 Diskussionsunderlag. Hur vi bemöter globaliseringen KOM(2016) 240 till näringsutskottet § 7 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2016/17:189 till finansutskottet 2016/17:3753 till civilutskottet § 8 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2016/17:KU20 Granskningsbetänkande 2016/17:KU24 Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet 2016/17:KU30 Ny kommunallag 2016/17:KU17 Kommunala och regionala frågor Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2016/17:MJU23 En livsmedelsstrategi för 2016/17:UbU23 En stadieindelad timplan i och närliggande frågor § 9 Svar på interpellation 2016/17:546 om reaktion på brott mot mänskliga rättigheter 1 Utrikesminister (S): Herr talman och ärade ledamöter! har frågat mig vilka överväganden som ligger till grund för agerande med anledning av frekventa brott mot de mänskliga rättigheterna och mot internationell rätt, om jag och regeringen avser att lyfta frekventa brott mot de mänskliga rättigheterna och mot internationell rätt framöver och vad regeringen i sådana fall kan tänkas göra i exempelvis . Han har också frågat vad jag och regeringen gjort för att förhindra turkiska brott mot internationell rätt, inklusive de mänskliga rättigheterna. Jag delar interpellantens stora oro över den försämrade situationen i , inte minst beträffande massavskedanden och arresteringar samt kränkningar av mänskliga rättigheter. Fria medier, yttrandefrihet, politisk opposition samt en välfungerande rättsstat är förutsättningar för ett demokratiskt samhälle. Detta har vi framfört till turkiska företrädare i och i . är en strategiskt viktig partner, och regeringen menar att dialog och samarbete på områden av gemensamt intresse ökar våra möjligheter att ställa krav på reformer vad gäller mänskliga rättigheter och rättsstat. Vi fortsätter även att inom ramen för bilaterala reformstöd stötta insatser för att öka kapaciteten hos det civila samhället, medierna och andra förändringsaktörer. Regeringen är också pådrivande när det gäller att lyfta kränkningar av de mänskliga rättigheterna inom ramen för de internationella forum som vi anser mest lämpliga för dessa diskussioner och där resultat kan uppnås. Därför är regeringen aktiv inom främst EU och för att på så vis långsiktigt söka påverka utvecklingen i . Vi uppmärksammar situationen för oppositionspolitiker, journalister, akademiker och civilsamhällesaktörer och driver att EU:s medlemsstater fortsätter att agera samlat för att respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer i förbättras. Regeringen välkomnade därmed möjligheten för EU:s utrikesministrar att kort efter folkomröstningen i diskutera utvecklingen i landet och den framtida relationen mellan och . Då uttrycktes även tydliga förväntningar på den turkiska regeringens agerande. Interpellanten nämner agerande i och . Om attackeras från ett annat lands territorium kan ha rätt att vidta begränsade och proportionerliga åtgärder, i enlighet med folkrätten inklusive . All internationell våldsanvändning – även sådan som är tillåten enligt folkrätten – regleras dock av staters skyldigheter enligt den internationella humanitära rätten och de mänskliga rättigheterna. i kommer att fortsätta att arbeta för efterlevnad av internationell humanitär rätt och mänskliga rättigheter och för humanitärt tillträde samt stödja initiativ och beslut som kan bidra till att stridigheterna i såväl som upphör. De politiska processerna, som måste inkludera kvinnor, för långsiktig stabilitet och demokratisk utveckling måste i stället ta vid. Inom ramen för dessa diskussioner kan agerande fortsatt komma att hanteras. fortsätter att nära följa utvecklingen i , och i fokus för vårt engagemang står stärkt respekt för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Vidare avser vi att driva på för att situationen även fortsättningsvis uppmärksammas inom EU och andra relevanta internationella forum. 2 (SD): Jag börjar med att säga att jag gläds åt ministerns uttalade oro över situationen i och att hon tycks ha ett genuint engagemang i detta. Däremot är jag inte ett dugg nöjd med svaret på interpellationen, som jag tycker är något intetsägande för att komma från en minister som delar min oro för situationen i och för återkommande övertramp. är, som vi alla vet, ett speciellt land som länge har utmärkt sig i , inte minst för att vara förhållandevis sekulärt trots landets geografiska position, historia, religion och så vidare. Det är likaså ett land vars relationer har varit viktiga just för att det har haft en bättre relation till västvärlden. har i många avseenden varit ett föredöme i sin del av världen. har det dock skett vissa förändringar som gör att förhållningssättet till och synen på , inte minst landets regering, bör förändras. Till att börja med styrs landet av en hänsynslös auktoritär ledare som gång på gång har visat sitt stöd för gamla imperialistiska tankesätt. Detta tror jag att vi båda är oroade över. Vi har sett detta i och med toleransen för extremt radikala grupper, inte minst i grannländerna. Vi ser IS, vi ser al-Nusra och andra grupper, inte minst i , som har gett stöd. Vi har sett hur IS-olja har köpts i och hur krigare mer eller mindre fritt har kunnat färdas mellan länderna. Kort och gott ser vi en islamistisk diktatur som är en betydande del av . är ett land som var med från starten av , och jag tycker att det här är oroväckande. Jag anser som sagt tyvärr att man inte gör så mycket från svensk sida. Man har uttalat att man samtalar med turkiska företrädare om situationen i landet, och det tycker jag är positivt. Men märks det inte särskilt mycket på den internationella arenan. För inte alls så länge sedan var jag själv och andra i på en resa till FN. Min syn bekräftades; man lyfter inte alls upp diskussionen om vad som händer i i FN-sammanhang. Man fokuserar i stället på andra saker. Samma sak har jag själv märkt som en del av den svenska delegationen till . Turkietfrågan är någonting som man lite grann sopar under mattan, till och med efter statskuppen och övergrepp. Då blev det tydligt att man nästan i vissa avseenden försvarade landets agerande. Detta är såklart problematiskt. Att inte gör så jättemycket framgår ganska tydligt också i ministerns svar när hon lite svepande om internationell humanitär rätt och mänskliga rättigheter säger: ”Inom ramen för dessa diskussioner kan agerande fortsatt komma att hanteras.” Det finns mycket jag skulle vilja ta upp i den här debatten, och jag vet att jag inte kommer att hinna med allting. Men som ministern säkert vet har jag varit drivande i de här frågorna både här i där jag har lämnat in totalt sju olika skriftliga frågor till ministern – den första – och i och andra forum. Jag ser fram emot en vidare diskussion med ministern och kanske lite tydligare svar om vad regeringen faktiskt gör. 3 Utrikesminister (S): Jag uppskattar att det finns ett stort engagemang hos ledamöter för utvecklingen i . Jag tror också att det finns en bred samsyn om hur oroande situationen är. Vi har en betydelsefull bilateral relation med , inte minst därför att vi har drivit frågan om EU-närmande. Det känner man väl till i , och landet är dessutom en strategisk samarbetspartner för EU. Vår främsta utrikespolitiska plattform är alltså EU-samarbetet, och det är också där mycket av politiken vad gäller drivs. Sedan är det förstås också viktigt med roll som en mycket central aktör i en region som blir alltmer instabil och vars utveckling också påverkar oss i hög grad. Vi har redan konstaterat hur utvecklingen har gått i en mycket negativ riktning . Efter kuppförsöket stärktes den här utvecklingen dessvärre. Jag delar förstås den syn som interpellanten har när det gäller situationen för till exempel delar av den demokratiskt valda oppositionen. Det gäller inte minst det kurddominerade partiet. har man många av sina representanter fängslade, Demirtaş och Yüksekdağ till exempel. Jag kan ge tio exempel på vad vi gör. Jag har inte hört exempel på vad interpellanten menar att vi skulle kunna göra mer. Utrikespolitiken är förstås i hög grad beroende av de uttalanden man gör. Man manifesterar tydligt vad man tycker, och det gör man genom uttalanden. Det har vi gjort upprepade gånger. Vi har varit mycket aktiva i rådet för gemensamma uttalanden, till exempel vid utrikesministersammanträden. Vi har verkat för att EU:s medlemsländer ska följa MR- och rättsstatsfrågorna. Vi har också publicerat en om 135 länder, och vi är ett av de två länder i världen som gör det och väldigt tydligt belyser situationen i vad gäller demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. I alla samtal som vi har med företrädare har vi tydliggjort svenska positioner i alla kategorier. Vi har träffats på olika nivåer genomgående och gjort klart precis vad vi tycker – det är också ett sätt att utöva påtryckningar. Vi har ett reformstöd som stöttar och ger hjälp till exempelvis civilsamhällesorganisationer, hotade journalister och alla som arbetar i opposition. Vi har bidragit med valobservatörer. Vi har kallat ambassadör till UD, till exempel när HDP-ledarna greps. Vi följer rättegångar. Vi arbetar aktivt både i FN och i EU för att den här frågan ständigt ska vara aktuell. Det är så man bedriver utrikespolitik – om nu inte interpellanten menar att det skulle finnas några andra metoder som man skulle kunna ta till. Vi skulle inte kunna vara tydligare med vad vi tycker, och vi driver frågan och är aktiva i alla diskussioner som handlar om . Det kommer att ske igen när utrikesministermötet äger rum. Den här frågan förblir på dagordningen. Vi har verkligen ingenting att skämmas för, och det finns fler exempel på vad som har gjorts för att faktiskt trycka på och försöka vrida utvecklingen i rätt riktning i . 4 (SD): Det finns faktiskt flera saker som regeringen gör som är positiva i det är avseendet. Ministern nämnde några av dem. Det som jag saknar är att man lyfter upp det här till ytan och faktiskt tar upp frågan internationellt i större utsträckning. Efter den senaste resan till FN i var det ganska tydligt för mig att frågan om övertramp mot de mänskliga rättigheterna nästan inte finns. Den diskussionen existerar nästan inte där. Visst, det finns många andra länder där det är en värre situation och det finns många andra länder där det kanske är en liknande situation, men är trots allt ett land som är engagerat i och, precis som , har varit med från det år det bildades. Det är också ett land som har ganska nära relationer till hela och till och med har aspirerat på att bli en del av Europeiska unionen. Det är alltså lite annorlunda förutsättningar. Man kan också ta ett jämförande exempel. Det handlar om övertramp av internationell rätt, vilket jag lyfte fram i interpellationen, då har gått in i tidigare och i och . När det gäller är det extra allvarligt med tanke på att det där finns en demokratiskt vald regering som har motsatt sig de turkiska trupper som har gått in där. I interpellationssvaret nämnde ministern att man i vissa avseenden har rätt att gå in i ett främmande land om man ska försvara sig själv. I det här fallet finns det ingenting som de behöver försvara sig mot. De har gått in med hänvisning till att de attackerar terrorister i PKK, men det stämmer inte; de har imperialistiska motiv. Det har framgått i diverse uttalanden av president. Bland annat har han tidigare hänvisat till såväl i som i som turkiska städer som bör bebos av sunniter. Det är en tydligt imperialistisk syn att det här är städer som tillhör . Vi har sett samma sak i , där har gått in och attackerat den främsta sekulära kraften mot Islamiska statens härjningar. De har gått in och attackerat en annan Natoallierad. De har gått in och förstört stabiliteten i norra . När det gäller , som också har brutit mot internationell rätt genom annekteringen av , har man varit tydlig och gått ut och fördömt detta i hårda ordalag. Men när det gäller är det förhållandevis tyst, och det är det som jag tycker är beklagligt. Jag tror att för att få någon form av trovärdighet är det nog bra om det sker en likabehandling av de här två skurkstaterna. 5 Utrikesminister (S): Jag vill säga till interpellanten att vi i den här frågan måste använda alla våra politiska och diplomatiska verktyg och vara aktiva på alla de olika internationella plan som vi kan komma åt för att se till att vi gör vår röst hörd och agerar aktivt. I FN kommer det upp framför allt när det gäller , därför att som sådant inte är en landssituation som säkerhetsrådet regelbundet följer. är ju bundet av de situationer som man har via FN-resolutioner och annat. Framför allt har alltså behandlats i samband med att man diskuterar situationen i till exempel . Men att frågan skulle vara bortträngd eller inte skulle diskuteras håller jag helt enkelt inte med om. Jag har här i vid upprepade tillfällen också fått beskriva hur vi ser på situationen i . Den här debatten är alltså mycket aktiv, och det välkomnar jag. Framför allt agerar vi via EU, och vi har från regeringens sida arbetat aktivt för att också se till att bevara EU-perspektiv så långt det över huvud taget är möjligt. Vi menar att det har varit och borde vara ett av de mest effektiva sätten att påverka på lång sikt. Det var detta som drev på för reformansträngningar under ett stort antal år, och har vi tyvärr sett en riktningsförändring åt alldeles fel håll i . Men stats- och regeringscheferna i EU har haft och har på sin dagordning. Jag har diskuterat med utrikesminsterkollegorna . Det var också uppe på vårt möte . Än så länge är det inget medlemsland som argumenterar för att EU-förhandlingar ska avbrytas. Men vi vet var de röda linjerna dras, till exempel vid införande av dödsstraff. Och vi är alla bekymrade över utvecklingen när det gäller demokratin och rättsstatens principer. I det här läget menar vi att det är som måste definiera sin relation till EU och visa genom handling att man är seriös när det gäller EU-närmandet. Vi har intresse av att samarbeta i en rad frågor, till exempel utrikes‑ och säkerhetspolitiken och antiterrorismsamarbetet. har också en viktig roll att spela i kampen mot Daish. får det inte leda till att man använder det för att krossa kurderna och den kurdiska oppositionen. Vårt samarbete med när det gäller migration har också ökat . Det är viktigt för att komma åt dem som smugglar flyktingar och när det gäller asylprocessen och annat. har ett omfattande flyktingmottagande, drygt 3 miljoner flyktingar. Det ekonomiska samarbetet är också omfattande. Det innebär att vi, som jag sa, måste använda alla våra politiska och diplomatiska verktyg på rätt sätt och på alla de här olika plattformarna och i forum som vi har tillgång till. Vi måste fortsätta insistera på att vi vill se en demokratisk utveckling i och respekt för mänskliga rättigheter. Vi fortsätter att använda de tio exempel som jag räknade upp på hur vi kan driva de här frågorna. Jag anser absolut inte att vi är osynliga eller tystade när det gäller debatten om utvecklingen i . 6 (SD): Kanske tänkte själv på att det låter lite märkligt att inget land har propsat på att avbryta förhandlingarna om eventuella inträde i EU, trots att de har aviserat införandet av dödsstraff. Jag kan räkna upp en massa siffror. Efter kuppförsöket har mer än 2 500 journalister blivit av med sina arbeten. 800 har förlorat statliga presskort, 169 medier har stängts ned och cirka en halv miljon kurder har fått lämna sina hem efter ganska brutala tillslag från turkiska myndigheter. Det finns återkommande exempel på att är så långt ifrån EU det bara går. Trots det har regeringen inte drivit på för att till exempel avbryta förhandlingarna. Det är ganska mycket begärt att tro att ska ändra sitt beteende och helt plötsligt bli ett EU-land. Efter kuppförsöket tog det bara någon eller tills man började massarrestera människor. Det vittnar inte minst om en ganska långtgående åsiktsregistrering. Jag har själv kontakt med flera exilturkar som har berättat att de inte hade något med kuppförsöket att göra men att de har flytt på grund av rädsla för regimen. När det gäller kurdernas situation, avser regeringen att vidta åtgärder för att på något sätt stärka kurdernas roll i men även i exempelvis ? 7 Utrikesminister (S): Jag håller helt med om beskrivningen av vad som är problematiskt och av den mycket allvarliga och oroande utvecklingen i fel riktning när det gäller respekten för mänskliga rättigheter. Jag har ingen annan syn. har det ändå varit EU-närmandet som har gett oss ramen, kravlistorna och villkoren. Det har gjort så att vi kunnat driva på och säga: ”Om ni vill gå i den här riktningen måste det här uppfyllas. Då måste ni upphöra med det här och det här. Ni måste göra de här reformerna för att komma vidare.” Det drev också utvecklingen i rätt riktning under , fram till . Det är också viktigt för oppositionen. Kom ihåg det! Vilket hopp ska vi ge oppositionen? Än så länge finns en etablerad process. Än så länge finns gemensamma och återkommande möten med . Där kan vi i EU vara tydliga. Det är vi också. Vi bjuder förstås in utrikesministern eller andra företrädare och säger tydligt: ”Ni vet att om ni går vidare med det här och med införande av dödsstraff har ni passerat en röd linje som innebär att allt det här måste avbrytas.” Vi menar att EU-förhandlingarna har varit och bör vara ett verksamt politiskt, diplomatiskt verktyg. Vi ger stöd till kurderna och har i våra uttalanden insisterat på att en fredsprocess behöver komma till stånd i stället. Man behöver få en utveckling som inkluderar kurderna. När det gäller till exempel kampen mot Daish i är det faktiskt peshmerga som vi har gett framför allt ett militärt stöd, vilket säkert vet. Den här frågan kommer att fortsätta vara högt upp på dagordningen. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellationerna 2016/17:554 och 557 om Fikru Maru 8 Utrikesminister (S): Herr talman och ärade ledamöter! och har frågat mig om jag anser att lever upp till sina åtaganden utifrån landets ratificeringar av internationella konventioner avseende medborgerliga och politiska rättigheter och mot korruption. De har frågat på vilket sätt har nyttjat sin position i för att lyfta upp frågan om bristande rättssystem. De har även frågat om jag har för avsikt att besöka för att framföra synpunkter på svenske medborgaren fall och besöka Maru i fängelset. undrar även vad jag gör för att Fikru Maru ska släppas från fångenskapen. Jag väljer att besvara interpellationerna i ett sammanhang. har både under den tidigare och under den nuvarande rättsprocessen mot Fikru Maru arbetat intensivt med hans fall. Åtalspunkterna mot honom är allvarliga, och omständigheterna kring åtalet väcker många frågor. Vårt budskap till etiopiska företrädare är tydligt: Vi förväntar oss en rättssäker och skyndsam hantering av den fortsatta rättsprocessen, inte minst mot bakgrund av Fikru bräckliga hälsa. Vi kommer att fortsätta vårt arbete så länge det behövs. I enskilda fall arbetar vi alltid utifrån det konsulära uppdraget, oavsett vilken offentlig uppmärksamhet fallet får. Däremot ingriper vi inte i andra länders rättsprocesser. I det fall som åberopar framhöll den dåvarande regeringen särskilt sin syn på press- och yttrandefrihet som en grundläggande demokratisk värdering. Det besök på ministernivå som genomfördes skedde då en dom hade fallit och vunnit laga kraft och de båda svenska medborgarna hade påbörjat avtjänandet av sina straff. I det nu aktuella fallet pågår alltjämt en rättsprocess. Så länge den pågår fortsätter vi att bevaka processen på plats genom vår ambassad och i övrigt agera på det sätt som vi bedömer gagnar fallet bäst. Vi fortsätter att aktivt ta upp ärendet med våra etiopiska motparter på alla nivåer, såväl lokalt i som i och på andra ställen. Regeringen, däribland jag själv, har vid upprepade tillfällen tagit upp fallet med våra motparter. har ratificerat sju av nio huvudkonventioner vad gäller mänskliga rättigheter, och som på många håll i världen är utmaningen att åtagandena ska omsättas i handling. granskades i FN:s universella granskningsmekanism, UPR. rekommenderade då att skulle vidta åtgärder för att säkerställa fullständiga förenings- och mötesrättigheter, ta bort vaga bestämmelser i antiterroristproklamationen som kan användas för att kriminalisera utövandet av rätten till yttrande- och föreningsfrihet samt säkerställa att yttrandefriheten för det civila samhället, oppositionspolitiker eller oberoende medier inte begränsas. Detta är rekommendationer som ständigt tar upp med etiopiska företrädare när tillfälle ges. nämner även biståndet till . Det svenska utvecklingssamarbetet är långsiktigt och riktar sig till folk. Det är inte fråga om något budgetstöd, och strategin innehåller tydliga och kraftfulla begränsningar när det gäller samarbete med staten, i synnerhet den centrala statsapparaten. Vårt stöd går i huvudsak till multilaterala aktörer och civilsamhällesaktörer, och mänskliga rättigheter och demokrati är ett viktigt fokus i strategin. Det är regeringens ambition och förhoppning att detta kommer att bidra till att stärka människors möjligheter i att åtnjuta sina medborgerliga fri- och rättigheter. 9 (KD): Stort tack, utrikesministern, för svaret! Det här är en fråga som har engagerat mig och flera under en . Fikru Maru har varit fängslad i – en väldigt . har en lång och historisk relation till . Det var ett av våra första biståndsländer . Trots att Fikru Maru var fängslad dubblerades biståndet till . Det ökade från ca 100 miljoner till 200 miljoner . I en ny landstrategi har regeringen betonat vikten av att stärka mänskliga rättigheter i . Det är bra eftersom vi dessvärre ser stora brister där. har den svenska kardiologen bland annat med svenska biståndsmedel startat första hjärtsjukhus i . Han sitter fängslad på det som jag och hans advokat tycker är ganska lösa grunder. Statsrådet använder uttrycket ”allvarliga grunder”. Det är svårt att bedöma om statsrådet redan har tagit ställning till grunderna för åtalet. i fängelse blev Fikru Maru till slut frikänd från åtalspunkterna om mutor. Men i stället fick han nya åtalspunkter om terrorism emot sig. som han satt i fängelset hade han startat terroristisk verksamhet, påstod man. Det var ett par väskor med sjukvårdsutrustning som man ansåg inte hade förtullats ordentligt. anklagar man Fikru för terroristbrott som har planerats i fängelset.