prot · H50939 · 2017-11-29 00:00:00 — Socialdemokraterna och det andra parti som ingår i regeringen har inte i alla lägen, när det har varit lite spännande, sett till att hålla fast vid det ekonomiskpolitiska ramverket – nu . Min fråga till riksdagsledamoten är därför: Kommer Socialdemokraterna att i alla lägen stå upp för det finanspolitiska ramverket och för praxis, från och långt in ? 111 (S) replik: Inledningsvis måste jag ställa mig frågan om det är så att inte har koll på att det är män – inte kvinnor – som besitter den största delen av kapitalet. Frågan är om man använder sig av kartan eller tittar på terrängen. När det gäller straff för att få människor i arbete kommer jag ihåg en regering som såg till att straffa dem som var arbetslösa med försämrade förutsättningar i försäkringssystemen. Regeringen gjorde detta för att man trodde att det skulle leda till arbete. Vi kan väl konstatera, fru talman, att det inte var särskilt framgångsrikt. Oppositionen tävlar i skattesänkningar. Jag förstår inte riktigt hur man ska få ihop detta med att göra de stora investeringar som krävs just för att fler ska komma i arbete. Det är nämligen så att vi vet att den som står långt från arbetsmarknaden behöver utbildning för att kunna ta de lediga jobben. Det behöver också svenska företag, som faktiskt efterfrågar personal. Detta innebär att vi behöver använda stora delar av vårt reformutrymme för att se till att människor kommer i arbete. Denna proposition är en del av finansieringen av det. känner oro för kvinnliga småsparare. Men om de har ett jobb att gå till kommer de att ha en bättre pension, och i slutändan kommer det också att innebära att de kan ha ett eget sparande. Om det är detta man bekymrar sig för är regeringens reformer för utbildning till jobb naturligtvis väldigt viktiga. 112 (M) replik: Det är mycket förvånansvärt att riksdagsledamoten inte å regeringens vägnar här i kammaren starkt och tydligt kan stå upp för det finanspolitiska ramverket. Det var min enda konkreta fråga till riksdagsledamoten. Höjd beskattning av sparande på invester-ingssparkonto och i kapitalförsäkring Under alliansregeringens satte vi över 300 000 fler människor i arbete, trots en finanskris i som gjorde att vi mötte tuffa utmaningar. Trots denna kris sysselsatte vi 300 000 fler. Det är viktigt att det ska löna sig att anstränga sig lite grann. Det ska löna sig att spara, att jobba lite till och att vidareutbilda sig. Men i Socialdemokraternas blir nu sjuksköterskor och lärare höginkomsttagare. I Socialdemokraternas ska man beskatta småsparare om. Det handlar om ungefär 2 miljoner människor, som anstränger sig lite mer. Vilka signaler sänder den sittande regeringen till dessa människor? De anstränger sig lite till, tar lite mer ansvar och förbereder hushållsekonomin för tuffare ansträngningar. De förbereder sig för att inte heller alltid kommer att befinna sig i en internationell högkonjunktur utan också kan hamna i en lågkonjunktur. Om detta fick vi inget besked. På detta fick vi inget svar. Det mest tragiska av allt var att Socialdemokraterna valde att passa i den så oerhört viktiga frågan om långsiktigheten för ekonomi och om vikten av att alla politiska partier står upp för det ekonomiska ramverket. Detta gäller såväl i opposition som i majoritet, men det är tydligt att det sviktar beroende på vilken ställning man befinner sig i. Det beklagar jag, fru talman. (forts. § 15) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 14 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde CU1 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Punkt 1 (Anslag inom utgiftsområde 18) 2. res. 1 (SD) 44 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 5 M, 20 MP, 5 C, 19 V, 1 KD, 1 - 1: 41 SD, 3 - Avstod: 69 M, 12 C, 17 L, 13 KD Frånvarande: 11 S, 9 M, 5 SD, 5 MP, 5 C, 2 V, 2 L, 2 KD , och (alla M), och (båda C) samt (KD) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 2 (Bostadspolitiskt mål) 2. res. 2 (V) 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 74 M, 41 SD, 20 MP, 17 C, 17 L, 3 - 2: 19 V Avstod: 14 KD, 1 - Frånvarande: 11 S, 9 M, 5 SD, 5 MP, 5 C, 2 V, 2 L, 2 KD Punkt 3 (Konsumentpolitiskt mål) 2. res. 4 (M, C, L, KD) 123 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 20 MP, 19 V 4: 74 M, 1 SD, 17 C, 17 L, 14 KD Avstod: 40 SD, 4 - Frånvarande: 11 S, 9 M, 5 SD, 5 MP, 5 C, 2 V, 2 L, 2 KD Punkt 5 (Finansiering av och tillgång till geodata) 2. res. 8 (SD) 44 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 74 M, 20 MP, 17 C, 19 V, 1 - 8: 41 SD, 3 - Avstod: 17 L, 14 KD Frånvarande: 11 S, 9 M, 5 SD, 5 MP, 5 C, 2 V, 2 L, 2 KD Punkt 6 (Översyn av Lantmäteriet) 2. res. 11 (M, C, L, KD) 123 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 40 SD, 20 MP, 19 V, 2 - 11: 74 M, 1 SD, 17 C, 17 L, 14 KD Avstod: 2 - Frånvarande: 11 S, 9 M, 5 SD, 5 MP, 5 C, 2 V, 2 L, 2 KD Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 3 (Apanaget) 2. res. 1 (V) 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 74 M, 41 SD, 20 MP, 17 C, 16 L, 14 KD, 4 - 1: 19 V Avstod: 1 L Frånvarande: 11 S, 9 M, 5 SD, 5 MP, 5 C, 2 V, 2 L, 2 KD Punkt 7 (Sieps uppdrag) 2. res. 4 (SD) 44 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 74 M, 20 MP, 17 C, 19 V, 17 L, 14 KD, 1 - 4: 41 SD, 3 - Frånvarande: 11 S, 9 M, 5 SD, 5 MP, 5 C, 2 V, 2 L, 2 KD Kammaren biföll utskottets förslag. FiU15 Avgifter för prövningar enligt EU:s förordning om referensvärden Kammaren biföll utskottets förslag. SkU1 Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Punkt 3 (befogenheter och verksamhet) 2. res. 2 (SD) 44 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 20 MP, 19 V, 14 KD, 1 - 2: 41 SD, 3 - Avstod: 74 M, 17 C, 17 L Frånvarande: 11 S, 9 M, 5 SD, 5 MP, 5 C, 2 V, 2 L, 2 KD Punkt 4 (Gemensamt uppdrag till och i gränsbevakningen) 2. res. 5 (M, C, L, KD) 123 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 41 SD, 20 MP, 19 V, 2 - 5: 74 M, 17 C, 17 L, 14 KD, 1 - Avstod: 1 - Frånvarande: 11 S, 9 M, 5 SD, 5 MP, 5 C, 2 V, 2 L, 2 KD Kammaren biföll utskottets förslag. SkU3 Mervärdesskatt vid omsättning som avser fartyg samt deklarationstidpunkt i vissa fall Punkt 1 (Mervärdesskatt vid omsättning som avser fartyg) 2. res. 44 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 74 M, 20 MP, 17 C, 19 V, 17 L, 14 KD, 1 - : 41 SD, 3 - Frånvarande: 11 S, 9 M, 5 SD, 5 MP, 5 C, 2 V, 2 L, 2 KD Kammaren biföll utskottets förslag. SkU4 Justering av den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen Punkt 1 (Justering av den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen) 2. res. 1 (SD) 44 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 74 M, 19 MP, 17 C, 19 V, 17 L, 14 KD, 1 - 1: 41 SD, 3 - Frånvarande: 11 S, 9 M, 5 SD, 6 MP, 5 C, 2 V, 2 L, 2 KD Punkt 2 (Konsekvensanalys av den nya fåmansföretagsdefinitionen) 2. res. 2 (M, C, L, KD) 164 för res. Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 2 SD, 20 MP, 19 V, 1 - 2: 74 M, 39 SD, 17 C, 17 L, 14 KD, 3 - Frånvarande: 11 S, 9 M, 5 SD, 5 MP, 5 C, 2 V, 2 L, 2 KD SkU5 Ändring i skatteavtalet mellan och Kammaren biföll utskottets förslag. § 15 (forts. från § 13) Höjd beskattning av sparande på investeringssparkonto och i kapitalförsäkring (forts. SkU6) 113 (SD) replik: Det här är ett uselt förslag, sa ledamoten i slutet av sitt anförande, och jag kan bara hålla med. Jag tycker att det var ganska många bra argument som kom upp i det anförandet, och jag tror att vi är ganska eniga. Det var väl ungefär så jag trodde att det skulle låta från håll, men det ändrar inte min hållning över huvud taget. Jag tycker helt enkelt inte att det resonemanget håller. Decemberöverenskommelsen lever kvar, om inte på papper så i vart fall i realiteten. Höjd beskattning av sparande på invester-ingssparkonto och i kapitalförsäkring Vid inte mindre än tolv tillfällen – tolv, nota bene – under den här mandatperioden har vi i olika voteringar gett och Alliansen möjligheten att avsätta regeringen. har och deras kollegor backat. Man är inte någon trovärdig opposition om man undviker att driva sin egen politik och gömmer sig bakom en praxis. Hur väl rimmar detta med er nyvalde partiledares löfte eller uttalande om att driva sin politik ända in i kaklet, ordagrant? Det finns bara en förklaring: Ni är fega. Varför, varför, varför betraktar det som sin främsta uppgift att hjälpa regeringen att få igenom skadlig politik? 114 (M) replik: Alla skattehöjningar som slår emot den som anstränger sig, som jobbar lite extra, som sparar, investerar eller vidareutbildar sig, är skattehöjningar som och allianspartierna inte vill se. Vi kommer att göra allt för att se till att det blir en annan regering som driver en annan politik och får igenom en annan budget så att får växtkraft och kan jobba framåt igen. Men grunden för oss och för stabiliteten är att vi också vet att är ett litet, starkt exportberoende land som är otroligt avhängigt av vad som sker i vår nära omvärld och omgivning – därav vikten av att kunna stå stabilt och långsiktigt och veta vad det är för spelregler som gäller och och vad som gällde i går. För oss är det finanspolitiska ramverket därför en avgörande budgetregel för hur vi ska förhålla oss för att vara med och stärka finanser långsiktigt. För oss är det inte en spelregel att välja bort. Jag vet inte hur det var när tog körkort, om han då valde att plocka undan några av de regler som gällde. Eller när man spelar sällskapsspel med barnen, ska man då välja några andra regler för stunden bara för att det gynnar en kortsiktigt? Spelregler är till för att hållas och bära in . Det här är en praxis som vi har att ta ansvar för och som har funnits i . Vi kan ju ändra den, men då ska det vara åtta partier i rummet som sitter ned och förändrar denna praxis. Dålig politik ska i papperskorgen. Dåliga regeringar ska självklart inte väljas om, utan vi ska byta regering och se till att få en alliansregering på plats. För detta krävs långsiktighet, kring politiken och spelreglerna såväl som kring hur vi förhåller oss till varandra i högsta beslutande organ. 115 (SD) replik: När det gäller det finanspolitiska ramverket är jag helt för att man tar beslut om budgeten vid ett och samma tillfälle – samtliga utgiftsramar, samtliga 27 utgiftsområden, samtliga intäkter i ett och samma beslut. Det är inte det jag ifrågasätter. Vi är överens i sakinnehållet; det är bara formerna vi inte är överens om. Regeringen har valt att lägga fram det skadliga förslaget i en särskild proposition, det vill säga: Det kommer att voteras om den. Jag trodde att det skulle ske alldeles , men det blir i stället rimligen . Det betyder att ni har all möjlighet i världen att trycka på den röda knappen. Jag antar att ni kommer att trycka på den gula knappen och avstå från att medverka i beslutet. Men ni har all möjlighet i världen att trycka på den röda nej-knappen och stoppa förslaget . Höjd beskattning av sparande på invester-ingssparkonto och i kapitalförsäkring Den respons som jag fick alldeles och får från andra alliansföreträdare är: Vi låter det passera. Vi kanske vinner nästa val, och då kan vi ta bort det. Den logiken håller inte. Då ska man ändra sparformen en tredje gång. Även om det är i rätt riktning spär det på osäkerheten som småspararna känner. Långsiktiga sparformer måste präglas av långsiktiga och förutsägbara spelregler. De ska inte ändras . Vi har suttit med. Jag satt själv i en parlamentarisk kommitté och diskuterade hela ramverket. Det är en jätteintressant fråga. Den tror jag inte att vi reder ut i ett två minuters replikskifte. Men min ingång i det är väldigt enkel. sticker ut i sammanhanget och är unikt med ett enormt starkt skydd för minoritetsregeringar. Det tycker jag är fel. Det är regeringens uppgift att samla majoritet för sin politik och budgetpolitik för att försäkra sig om att de går igenom. Det är inte min eller uppgift. 116 (M) replik: Att står här i högst beslutande organ och försöker ändra spelregler lite som det passar dem har vi varit med om . Senast var det 2013, då de tog lite kortsiktiga poänger och bröt ut saker och ting ur det stabila ekonomiska och finanspolitiska ramverket. Jag tror inte att har något större intresse av att det ska vara långsiktighet och stabilitet i spelreglerna. Det ska såklart gynna dem vid varje enskilt tillfälle så att de kan spela lite grann med de olika formerna. Vi är oerhört tydliga i sak. Detta är dålig politik. Vi är lika tydliga i form. Vi ska ha långsiktiga förhållningssätt att hantera ekonomi. Den lilla ekonomin är oerhört beroende av vad som sker i den nära omvärlden, därav en stabilitet som håller även de dagar när det inte är blomstrande internationell högkonjunktur. Kom ihåg att ramverket kom av att vi hade en tuff finanskris som gjorde att vi satte oss ned för att få det på plats! Måhända att vi då inte var åtta partier i riksdag. Men vi som är invalda här har alla ett ansvar att se till att förvalta en praxis och bära den . Så viktig är ekonomi långsiktigt. Så viktigt är det att vi har stabila långsiktiga spelregler som vi kan upprätthålla. Jag tycker vi var och en som ledamöter ska bära det ansvaret här och men också dag. Det handlar inte om kortsiktiga politiska poänger eller att spela om och ändra spelplanen. Jag tycker att man varken ska göra det när man tar körkort eller spelar med sina barn, och framför allt inte när man ser till att försöka ha ordning och reda på statens finanser. Vi bär alla ett långsiktigt ansvar för det. 117 (MP): Det här ärendet, om beskattningen på investeringssparkonto, är en del av budgetpropositionen. Vi satte ramarna , och de klubbades i kammaren. Detta är en del av en inkomstsida som vi beslutar om. Det handlar om en modest skattehöjning på ISK-konton, investeringssparkonton. Det är en sparform som funnits och blivit väldigt populär. Höjd beskattning av sparande på invester-ingssparkonto och i kapitalförsäkring Den har blivit det för att den har väldigt bra villkor. Det kommer den att fortsätta att ha även med de förändringar som görs och som beskrivs som väldigt drakoniska. De skulle öka belåningen hos hushållen och liknande, som vi har hört tidigare i debatten. Det är väldigt marginella förändringar som görs. För en normal sparare som har ett ISK-konto handlar det om någon tiokrona eller par tiokronor . Det är ofta mindre än vad som kan skilja om man har fonder som placering. Det kan vara större skillnad på avgiften på de fonderna än vad den här förändringen nu handlar om. Man ska också veta att en sådan schablonbeskattning vi har på detta ersätter den kapitalvinstbeskattning som annars har funnits på aktier och fonder. Det är en annan form som har funnits. Särskilt när börsen går bra och statslåneräntan är så pass låg är den en väldigt gynnad sparandeform. Detta handlar långt ifrån bara om frågan i sig. Det är också en större fråga om regelverket för hur beslut fattas i kammaren, att ha en samlad budgetprocess och att ha ett stabilt finanspolitiskt ramverk. Det har ända funnits en sådan överenskommelse. Skattefrågor ingår i budgetens första steg, i rambeslutet. Vi bestämmer inkomster och utgifter . Inkomsterna ska över en konjunkturcykel vara större än utgifterna. har vi haft ett överskottsmål om . Vi sänker det till en tredjedels procent. Om det är lågkonjunktur ska man kunna motivera att man inte når upp till överskottsmålet. Vi ska inte ha en ordning där man i efterhand kan ta bort skattehöjningar och på det sättet få underskott i budgeten. Vi gillar sällan att höja skatten. Vi gör det för att det krävs finansiering för det som vi ska finansiera tillsammans. Om vi frångår vi den principen kommer vi snart i det här landet att ha strukturella underskott på samma sätt som vi hade under 90‑talskrisen. Det inte något som vill att vi ska hamna i. Det finns ingen långsiktighet eller ekonomisk hållbarhet i det. 118 MOMODOU JALLOW (V): Den här frågan har diskuterats tidigare här i kammaren. Jag minns att stod min partiledare i partiledardebatten och talade om ISK-konton. En sak som jag och många andra minns är en fråga som han fick av partiledaren för , , om sparkontot och hur det påverkar låginkomsttagare. Det svar som gav var fantastiskt bra. Jag vill därför uppmana er alla att gå in och titta på svaret på hemsida. För dem som inte har sett det kommer jag i mitt anförande att försöka förklara precis det var inne på. Det är viktigt att man förstår det, eftersom den debatten avslutades . Jag ska börja med att referera den franska nationalekonomen från en artikel som publicerades . Han säger så här: Den skenande ojämlikheten i västvärlden är främst en effekt av ökande kapital, inte lön, hos de mest förmögna – detta då kapitaltillväxten är högre än den samhällsekonomiska tillväxten och reallöneutvecklingen . De rikaste i det svenska samhället, precis som i de flesta andra länder, tjänar främst sina förmögenheter genom fastigheter, arv och aktier, inte löner. Ett rättvist och progressivt skattesystem bör således beskatta det förra, det vill säga kapital, i större utsträckning än det senare, det vill säga lön. Höjd beskattning av sparande på invester-ingssparkonto och i kapitalförsäkring Det är märkligt vilket liv det blev på högern och till exempel på grund av en ytterst modest höjning av beskattning av kapital, en skattesmäll på hela för genomsnittsspararen. Den går till vår gemensamma statskassa. Jag har dock aldrig hört dem gnälla över bankernas skamlösa förvaltningsavgifter, fondavgifter, courtage och depåavgifter, som inte ens kommer genomsnittsspararen till godo då det går rakt ner i bankirens egen ficka. Jag trodde att man i högern var intresserad av plånboksfrågor. En annan person som fångar den rådande kapitalistiska logiken är nationalekonomen i . De Vylder vänder sig emot den problemformulering som borgerligheten ofta använder sig av: att skattetrycket är för högt i . Han konstaterar att har avskaffat en rad skatter, såsom arvsskatten, förmögenhetsskatten och fastighetsskatten. Det dessa hade gemensamt var att de beskattade tillgångar, inte arbete, och dessutom var starkt progressiva då de främst berörde relativt välbärgade grupper. De Vylder landar i slutsatsen att det visserligen är svårt att bli rik på arbete i på grund av de höga skatterna på förvärvsarbete men att det är gratis att vara rik i och med att all beskattning av tillgångar och förmögenheter är avskaffad. vill hellre återinföra arvsskatten, förmögenhetsskatten och fastighetsskatten, men tyvärr har vi inte kunnat få gehör för dessa förslag. sänker vi skatten för löntagare och pensionärer i detta budgetförslag. ISK-skatten kommer, till skillnad från vad borgarna påstår, att främst beröra de rika som använder sina tillgångar för att ackumulera ännu mer kapital. blev jag glad när jag läste . De rapporterar att fler har öppnat ISK-konton trots den aviserade skattehöjningen och att man inte ser några indikationer på att antalet kommer att minska. Det är glada nyheter, för det innebär mer pengar till statskassan för att bygga vår gemensamma välfärd. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 119 (L): Jag ska fatta mig kort, för mina argument har tidigare framförts väl av mina alliansvänner här från talarstolen. Låt mig bara kort visa på vad detta handlar om. Vilket skattesystem vill vi ha, och vilket samhälle vill vi ha? Hur ska det fungera? är svenskarna högt belånade. Det finns en oro som ofta tas upp på olika sätt, inte minst när vi nu ser bostadsmarknaden och den prisutveckling som sker där. Frågan är: Vill vi att svenskarna ska låna mer pengar och spara mindre pengar, eller vill vi ha det tvärtom? Vill vi att de ska låna mindre och spara mer pengar medan vi, som Liberalerna vill, trappar ned på ränteavdraget? Jag vill ha det precis så: Man ska kunna jobba hårt, man ska kunna utbilda sig och man ska kunna spara pengar. Höjd beskattning av sparande på invester-ingssparkonto och i kapitalförsäkring Då är det naturligtvis inte avgörande om vi höjer eller sänker den här skatten, men det är en del i den helhet som påverkar hur människor beter sig. Det är det skatter gör , och det är det vi försöker uppnå med skatter. Det gäller miljöskatter, skatter på cigaretter och skatter på allting annat. Vi försöker påverka beteenden. Det handlar inte bara om att få in pengar till statens budget utan också om att påverka beteenden. Alla skatter påverkar mer eller mindre sådant. Det gäller även skatten på sparande. Om man höjer den kommer det naturligtvis att på bli mindre sparande. Det är inte alls komplicerat, och man behöver inte ha gått någon nationalekonomisk utbildning för att förstå det. Därför motsätter vi oss en höjning av denna skatt. I Liberalernas budget har vi till och med en skattesänkning vad gäller investeringssparkonton just för att det ska löna sig bättre att utbilda sig, löna sig bättre att jobba hårt och löna sig bättre att spara. 120 (KD): Jag vill gå tillbaka till förra veckans debatt men även till den debatt som vi har haft , där jag med emfas har försökt hävda att vår regering höjer skatter utan att tänka på konsekvenser. Det är mer regel än undantag att regeringen höjer en skatt, och om man hittar ett sätt att göra det så gör man det. Sedan vi började debattera har vår finansminister haft en lite lugn eftermiddag. Hon har kommit på en ny skatt: En utflyttningsskatt har hon kommit på att vi ska ha. Det är en skatt som ska betalas när man flyttar utomlands. Det betyder att man har infört, ändrat eller höjt 64 skatter . Jag tycker att det visar att det inte är något undantag att regeringen hittar nya skatter, utan det är en regel. Man kan fundera på vems pengarna är. Regeringen slår sig för bröstet och säger att vi har ett reformutrymme på 40 miljarder . I detta läge ger regeringen signaler om att man ska straffa dem som sparar. Den som försöker se till sin framtid och lägga undan lite grann är den som regeringen tycker gör fel. Hur ska vi annars tolka detta? Man har ett reformutrymme som är så här stort och väljer ändå att vidta en åtgärd som inte borde vara nödvändig. Min fråga är därför: Vems är pengarna? I regeringens värld verkar pengarna vara en aldrig sinande brunn som det är möjligt att öka uttaget av. Ca 800 miljoner vill regeringen öka uttaget med i och med dagens förändring som vi nu debatterar – detta av de 40 miljarder som är ett reformutrymme. Vi måste börja premiera människor som sparar och tar hand om sin framtid och inte öka skatten på dem som har möjligheten att spara. Vi anser att familjer som sparar långsiktigt ska ha stabila och gynnsamma skatteregler. Såväl familjens trygghet och handlingsfrihet som samhällsekonomins stabilitet gynnas av att hushållen har tillgång till egna sparmedel. Investeringssparkontot är en viktig reform som ökar möjligheten för människor att på egen hand skapa ett långsiktigt sparande. Skillnaden mot konventionell beskattning är att medel på kontot beskattas löpande och oberoende av om värdet på papperen stiger eller sjunker. Den löpande beskattningen måste därför vara förutsägbar på lång sikt för att man ska kunna fatta ett beslut som är välgrundat för framtiden. Höjd beskattning av sparande på invester-ingssparkonto och i kapitalförsäkring Regeringens förslag om att nu genomföra ytterligare en höjning av skatten på sparande på investeringssparkonton visar på att sparare inte kan lita på vare sig riksdag eller regering när det gäller långsiktiga åtaganden.