prot · H50942 · 2017-12-04 00:00:00 — Jag har en annan fråga som gärna får svara på, och det gäller det lika tomma beskedet rörande kulturmiljöer. Man drar ned på bidraget till kulturfastigheter med . Det gäller inte minst , som har larmat om vad som hände när man fick halva budgeten bortskuren av regeringen. Våra gemensamma bebyggelsemiljöer runt om i landet bokstavligt talat förfaller, förvanskas, förfulas och vittrar sönder. Här krävs det en nationell strategi och ett handslag, inte bara för dessa kulturmiljöer utan också för största kulturarv – samlade kyrkomiljöer. Där har jag inte heller hört några besked från Liberalerna om vad partiet avser att göra när ropen kommer om att man står och väljer mellan social själavård eller vård av våra gemensamma historiska kulturmiljöer. 23 (L) replik: Jag tackar återigen för frågorna, . När det gäller den filmpolitiska delen är det så att vi står för vår budget. Liberalerna lägger fram en fristående budget som står alldeles för sig själv. Vi menar att det med en ny utredning för att ge ett avstamp till en ny filmpolitik kommer att ta innan politiken är på plats, inklusive utredningstid och samtal med alla parter. Det handlar om att faktiskt ta fram ett skarpt förslag som håller och där alla parter kan vara eniga. Därför menar vi att man måste vara så ärlig i sin budgethantering att man säger att det finns någonting under den tiden det sker. Det innebär inte att man är nöjd med det som finns just . När det gäller med flera kulturmiljöfrågor kan jag hålla med om att det är väldigt viktiga frågor. Det är något vi måste hantera på lång sikt. är det så att är skild från staten, och har ett ansvar för de kyrkoantikvariska byggnader med mera som man faktiskt äger. Man måste uppfylla de krav samhället ställer på att byggnaderna i kulturhistoriskt avseende ska hållas i ordning och i gott skick. Det innebär också att staten kan behöva gå in den dagen kyrkan faktiskt avsäger sig fastigheterna till något annat ändamål, men som det är är det äganderätten som gäller för samtliga fastigheter i landet. Om det sedan gäller kyrkobyggnader eller andra kulturhistoriska värden som är privat ägda eller ägda av någon annan spelar inte så stor roll i det här sammanhanget när det gäller finansiering. Vad vi gör är att ta ansvar för det som är statens ägodelar än så . 24 (KD): Kultur, medier, trossamfund och fritid körde en lastbil i hög fart in på , inte långt härifrån, och mejade ned ett stort antal personer. Flera personer dog, och andra skadades allvarligt. Jag var där någon dag efteråt och upplevde reaktionen på terrorn. Folket svarade med ett blomsterhav. Hela Sergeltrappan var som en blomsterprakt. Jag såg en polisbil som var täckt av blommor. Jag såg ett plakat fullt med post-it-lappar med olika budskap om kärlek. Men det fanns också en påtaglig värme mellan människorna – en respekt för varandra. Det var inga vassa armbågar utan varmt och vänligt. Jag tänkte: Så här skulle det alltid vara. I vårt samhälle finns ett stort inslag av personer som gör stora ideella insatser och är bärare av medmänsklig värme och generositet. De är mina hjältar. De hörs och syns inte så mycket men ger sig hän i tjänst för andra. De ger mer än de tar emot. De tröttnar inte på att göra gott. De befinner sig i civilsamhället, vilket är en del av det vi tar upp i dagens kulturdebatt. Du och jag är dem tack skyldiga, för det är till stor del deras insatser som gör vår tillvaro uthärdlig. De kallas ibland ”de stilla i landet”. Jag kallar dem ”barn av saligheten”, och jag tycker att de är värda en egen sång. Jag har mött så många vackra mänskor med barmhärtigheten i sin famn som inte pekar finger åt dom svaga men möter med en utsträckt hand. I när mörka krafter råder, har dom kraft att stå emot. När egoismen bygger murar dom tappar inte mod. Jag har mött så många vackra mänskor, barn av saligheten. Jag har mött så många varma mänskor i en ofta hård och kylig värld. Det är dom som skapar fred omkring sig en ljus och vänlig atmosfär. Dom ger sig hän i tjänst för andra, utan vinst för egen del och dom visar oss andra vägen hur man blir sann och hel. Jag har mött så många varma mänskor, dom är barn av saligheten. Jag har mött så många tappra mänskor som har visat handlingskraft och mod. När terrorn sprider skräck och rädsla dom hjälper oss att våga tro att kärleken den binder samman och segrar över hat. Och folket väljer sida med ett blomsterhav. Jag har mött så många tappra mänskor barn av saligheten dom är barn av saligheten. Kultur, medier, trossamfund och fritid Innan jag valdes in till riksdag var jag anställd i en hjälporganisation i som arbetade med personer som levde i hemlöshet eller missbruk eller hade psykiatrisk problematik. Där mötte jag volontärer som gjorde stora frivilliga insatser. Ett vanligt uttryck var att mötas i ögonhöjd. Med det menas att vi har samma människovärde oavsett bakgrund och livssituation. Arbetet byggde till en del – till stor del, kanske jag ska säga – på finansiering från kommunen, men de enskilda gåvogivarna var naturligtvis en viktig del för att hålla verksamheten igång. Det gåvoskatteavdrag som infördes under tid i regeringen har genererat många miljoner till de organisationer som är godkända mottagare. I en rapport från uppger bland annat Cancerfonden att de tack vare gåvoskatteavdraget fått in mer –2014 än om avdraget inte funnits. Likaså uppger att de fått in extra tack vare avdraget. De uppger också att de tappade i intäkter på grund av att den nya regeringen aviserade att avdragsrätten skulle tas bort. I när vi ser att oron i omvärlden och det mänskliga lidandet ökar skulle gåvoskatteavdraget kunna medverka till att de insamlade medlen kunde öka ännu mer. Men regeringen tog alltså bort avdragsrätten, som var en konkret och tydlig åtgärd som dessutom direkt kom många människor till del. föreslår nu att avdraget återinförs. har vi blivit smärtsamt medvetna om hur rekryteringen till IS och andra våldsbejakande extrema rörelser har pågått där unga svenskar befinner sig. Därför föreslår att Forum för levande historia ska få i uppdrag att informera om den våldsbejakande islamismens brott, vilket man inte gör . På så sätt kan den kompetens som finns samlad där vad gäller att upplysa om nazismens illgärningar och kommunistiska regimers brott mot mänskligheten också användas för att belysa den våldsbejakande islamismen. Till detta avsätter vi kristdemokrater 10 miljoner extra i budgeten. Jag vill också ta upp det som just nu sker i vårt samhälle och över stora delar av världen. Metoo-rörelsen har genomsyrat bland annat stora delar av det svenska kulturlivet – hashtaggar som Tystnad tagning, Tyst dansa, Vi sjunger ut och När musiken tystnar är bara några exempel. Vi här i är överens om att det som händer är alldeles förfärligt. Vi måste lösa detta tillsammans. Jag skulle vilja citera det som står i läroplanen för . handlar det som händer inte i första hand om ungdomar utan om vuxna som beter sig fruktansvärt illa, och jag tror inte att ministrars ord eller något riksdagsbeslut räcker för att ändra det här. Men om barn och ungdomar kan undervisas om grundläggande etiska värden tror jag att det finns en möjlighet att vi framöver kan få se ett mer jämlikt samhälle. Läroplanen gäller alla typer av skolor – privata som kommunala, kristna som muslimska och så vidare. I första stycket i läroplanen står så här: Kultur, medier, trossamfund och fritid ”Utbildningen ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Var och en som verkar inom skolan ska också främja aktning för varje människas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö. Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta är de värden som skolan ska gestalta och förmedla. I överensstämmelse med den etik som förvaltats av tradition och västerländsk humanism sker detta genom individens fostran till rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande.” Detta är vad vi bygger vårt land på. Detta är grundläggande etiska värden där den sociala omtanken står i centrum. Det visar sig nu att dessa värden behöver återupprättas i vårt samhälle. Vi måste alla arbeta tillsammans för att det ska bli verklighet. 25 Kultur- och demokratiminister (MP): Det är hög tid för kulturpolitiken att sträcka på sig och ta den plats i samhällsdebatten som den förtjänar. Alldeles för ofta ser jag hur kulturen behandlas som en sorts trevligt tidsfördriv för några få, som ett helgpyssel för de närmast intresserade och som ett politikområde som nästan ska be om ursäkt för sin existens och som ständigt behöver motivera varför det ska finnas över huvud taget. Detta sker i stället för att vi diskuterar vad kulturpolitiken ska innehålla. är det för alla oss kulturpolitiker att göra upp med bristande självförtroende och raka i ryggen ersätta det med självsäkerhet och framtidstro. För att lyckas måste vi erkänna att pengar spelar roll i kulturpolitiken. Hur mycket pengar vi lägger på kulturen är helt avgörande för hur stark den kulturella bildningen ska vara, hur många som ska omfattas av den och vem som ska omfattas. Den som vill ha mer kulturpolitik för fler måste också våga erkänna att den övertygelsen kommer att kosta pengar och att det är värt det, precis som att vi måste ha mer resurser i skolan för att skolresultaten ska förbättras eller fler poliser för att bättre kunna bekämpa brott. Precis som inom de flesta andra områden i politiken är det i budgettabellerna det avgörs om vackra ord är värt något alls. Tjusiga tal i principprogram är ett slöseri med papper eller lagringsutrymme om det inte följs upp med konkreta prioriteringar – prioriteringar i kronor och ören. Den kulturbudget som vi debatterar här är ett bevis för att vi i regeringen gör som vi säger. Vi har ersatt enstaka miljoner med miljarder. Vi har ersatt år av myrsteg med sjumilakliv. Vi har den största kulturbudgeten någonsin i vårt lands historia. Vi gör därmed den enskilt största höjningen av budgeten någonsin, både räknat i kronor och som andel. Kultur, medier, trossamfund och fritid har mer pengar av statens samlade utgifter gått till kultur i vårt land. har kulturbudgeten ökat . Det är mer än ytterligare till kulturen – mer kultur till fler, helt enkelt. Vi gör investeringar i både den fria konsten och hela vårt samhälle, särskilt i när auktoritära krafter äter sig in bland oss, in i vårt samhälle. Dessa krafter har insett att det är makten över berättelsen, inflytandet över tanken som, utöver det repressiva tvånget, utgör vägen till makt. Det är på denna arena alltmer av den politiska konflikten utspelar sig. Det är därför de auktoritära krafterna mobiliserar i kulturpolitiken, och de kan uppträda i många skepnader. En gång i tiden var den auktoritära ordningen stark i socialistiska regimer. ser vi hur den växer stark i nationalistiska och högerradikala kretsar. Målet för dagens auktoritära rörelser är det homogena samhället, där det inte finns utrymme för avvikelser eller egensinniga tankar, där den forcerade gemenskapen tränger ut pluralismen av röster, där ett myller av idéer och perspektiv inte är önskvärt. Jag tänker inte låta detta ske. Jag tänker göra allt jag kan för att släppa loss den kraft som finns i den fria konsten. Konst som inte är fri är meningslös. Frihet betyder för mig att ingen politiker, oavsett hemvist, har rätt att diktera kulturens innehåll. Frihet betyder för mig att kulturen, konsten, inte ska göras beroende av olika politiska eller kommersiella intressen. Regeringen investerar bland annat 115 nya miljoner i ett omfattande paket för den fria konsten. Det kommer att bidra till att musiker, konstnärer, författare och andra hårt arbetande kulturarbetare kan få ytterligare tid att fokusera på sitt konstnärskap. Utställare och arrangörer av scenkonst kommer i större utsträckning att ha möjlighet att upplåta scener och utställningshallar åt den fria konsten. Bokförlag och kulturtidskrifter får ökade möjligheter att syresätta det offentliga samtalet med nya kulturella och intellektuella perspektiv. Friheten ökar ännu mer om den föregås av en stark bildning. Bildning ger intellektuell orientering, nya perspektiv och praktiska handlingsmöjligheter i vardagen. Ett annat ord för detta är frihet. Bildning och frihet hör ihop. I budgetpropositionen finns därför sammanlagt extra avsatta till biblioteksverksamhet för att böcker och tidningar ska kunna komma närmre människor och bildningen därmed komma fler till del, för att biblioteken ska kunna vara bibliotek och inget annat. Ett digitalt kompetenslyft, som kommer att genomföras av landets skickliga bibliotekarier, innebär att fler människor kommer att få stöd i hur man kan ta till vara digitaliseringens möjligheter. Avgifterna för data avskaffas, så att våra gemensamma data äntligen kan bli tillgängliga för alla. Och för oss är det lika självklart att barn och unga ska kunna gå till som till fotbollsträningen. Därför fortsätter vi med satsningen på . Utöver stödet om inrättar vi ett nationellt kulturskolecentrum för kunskap och samverkan inom . Vi tar också ett stort steg inom politiken för högskolan – ett kulturskolekliv som innebär nya utbildningsvägar till arbete i så att lärarförsörjningen kan säkras för framtiden. Kultur, medier, trossamfund och fritid En ytterligare stor insats för ungdomskulturen är att Unga blir nationell scen för barn- och ungdomsteater. Detta, herr talman, mina damer och herrar, ärade åhörare och riksdagsledamöter, är ett litet urval av regerings historiskt stora satsningar på konst och kultur. Mer kultur till fler är för oss således inte bara en vacker formulering; det är en konkret verklighet som vi har byggt upp. 26 (M) replik: Först måste jag säga att jag beundrar och delar kulturministerns engagemang, och vi har båda ambitionen att höja kulturens, kulturpolitikens och kulturdebattens status. Som väntat fick vi höra kulturministern berätta om den största budgeten i modern tid. Och för att citera kulturministern spelar pengar roll, och det är i tabellerna som det avgörs. Jag skulle vilja säga till kultur- och demokratiministern att det inte bara är i tabellerna utan kanske mer i årsredovisningen som det avgörs. När det gäller de stora reformer som regeringen har genomfört kan vi konstatera att det inte alltid blev som man hade tänkt sig. Vi kan börja med den största reformen , fri entré till statliga museer, . Detta skulle leda till att sänka trösklarna och nå nya grupper. Ja, det gick så där. Tittar man på Myndigheten för kulturanalys visar det sig att det inte bidde några nya grupper. I stället blev det samma människor som gick över tröskeln . Det är inget fel i det, men det var inte riktigt det man ville uppnå. De till sänkta avgifter i , en uppgörelse med , skulle leda till i snitt per termin i lägre avgift. Blev det så? Nej, plötsligt skulle det räcka till alltifrån kvalitetsförstärkning till tillgänglighet. Filmpolitiken ska vi inte ens tala om. finns det ingen på som med trovärdighet kan visa att det faktiskt blev mer pengar till filmen, fast det var löftet. Det enda jag vet är att landsortsbiograferna går på knäna och att varenda kotte nu ber ministern tänka om. De i momskompensation ska nu gå till digitalisering i stället. Ett tag skulle det till och med leda till nya biografer. På område efter område blir det något annat i efterhand. Det är inte i tabellerna vi kan läsa vad regeringen vill med sin kulturpolitik. Möjligen är det, i bästa fall, i årsredovisningen, men knappt där. Jag betvivlar inte ministerns ambitioner, men varför ska vi lita på regeringen ? 27 Kultur- och demokratiminister (MP) replik: Jag tackar för möjligheten till replik. Det första som slår mig när jag läser budgetförslag är att det redan inledningsvis slås fast att regeringen satsar för mycket och att vi är på gränsen till oansvariga. Det är en intressant ingång. Låt mig knyta an till det min partikamrat sa tidigare: Har vi inget att satsa blir det fel; satsar vi mycket blir det fel. Kultur, medier, trossamfund och fritid Jag tror att vi alla måste dela synen att kulturen behöver investeringar om vi ska lyckas upprätthålla och utveckla vårt samhälle. Det behövs mer kultur till fler, och det kostar pengar. Då måste vi våga prioritera. Läser man samtliga borgerliga partiers förslag slås man av att det är väldigt splittrat. Även om jag läser förslag och ser att det finns en idé och politik där som jag blir utmanad av och vill argumentera mot blir jag orolig för framtiden när det ser så olika ut. Den självklara motfrågan till är därför: Hur ska ni få ihop detta? Ni har ju ingen linje. Det är en helt motsägelsefull politik. Särskilt oroad blir jag när i talarstolen bekräftar det vi alla länge har misstänkt: att ni gemensamt kom överens om tillkännagivandena avseende filmpolitiken. Det utvecklade samarbete som så har förnekat är alltså verklighet. Hur ska det då bli om mardrömmen blir verklighet och ni tar över makten? 28 (M) replik: Det är märkligt att jag ska behöva berätta för en demokratiminister att vi har åtta partier i riksdag. När ministerns parti satt i opposition drev man inte samma politik som Socialdemokraterna, tvärtom. Det var så många skillnader att man knappt kunde räkna dem. Alliansen har en gemensam ram och ryggrad. Men vi är fyra olika partier, och det är vi stolta över. Tillsammans bildar vi en helhet. Med det ytterligare parti som ministern nämnde finns det varken samarbete, dialog eller samtal – så att vi klargör det en gång för alla. Ministern svarade inte på min fråga. Gång efter annan genomdriver man något och utlovar pengar och berättar vad de ska gå till. Men de hamnar inte där; det blir inte som man har sagt. När det gäller filmen kommer det skrivelser till om att allt har havererat beträffande dialog och samtal, men ministern svarar: Det löser man genom . När det gäller museibesökarna framhärdar ministern i att det har lett till att nya grupper kommer, men det har det ju inte gjort. När det gäller kulturskolepengarna har det inte lett till sänkta avgifter. Det tillstod ministern själv, för i så fall skulle alla pengarna gå till , och andra rika Stockholmskommuner – och det var ju inte det man ville. kämpar landets bibliotek med hur man ska hantera . Det ska öka utbudet och tillgängligheten, säger ministern. Vad innebär det? Ska man börja reglera öppettider på samma sätt som man reglerar entréavgifter på museer? Återigen: Det är ambitiöst och bra att kulturministern höjer budgeten. Jag tänker inte klaga över det, även om jag tycker att man gör det för mycket och på ett oansvarigt sätt i en turbulent tid. Jag förstår dock ambitionen. Men vad är meningen med att höja budgeten så mycket om man inte vet var pengarna hamnar? Om man går i fel riktning är det ingen bra idé att dubblera hastigheten. Det borde även kulturministern och regeringen fundera över. 29 Kultur- och demokratiminister (MP) replik: Kultur, medier, trossamfund och fritid Vi investerar i kultur i vårt land för att vi behöver mer kultur i vårt land. Det finns mängder av idéer och utredningar som visar på vad och hur man kan investera. är ett ypperligt exempel på detta. Vi tillsatte en utredning för att få svart på vitt det vi misstänkte och som många intresseorganisationer har visat: att det råder klasskillnader i vilka barn som får tillgång till . visste vi redan att vi kunde investera för att öka kvaliteten. Vi var tydliga med att kvalitetsökningen kan vara sänkta avgifter för att fler ska få tillgång men att det också kan vara att köpa in fler instrument, att kompetensutveckla lärare och att funktionsvariationsanpassa lokalerna. Allt detta faller nu ut, och det är en enorm succé. Jag åker land och rike runt och besöker kulturskolor, och det är en glädje att se vad de gör och hur detta ökar möjligheten för fler barn att ta del av kulturskolornas verksamhet. Vi prioriterar att investera sammanlagt i folkbiblioteken. Det är en satsning som behövs mer . Det kan inte ha undgått att alltför många bibliotek kämpar för att kunna vara bibliotek. Vi har en fantastisk bibliotekslag, som arbetades fram under min företrädare. Men det är bara vackra ord på papper om vi inte investerar i att biblioteken kan leva upp till bibliotekslagen. Där står vackra ord om bildningsverksamhet och att demokratin ska stå i centrum, men på vissa håll får biblioteken kämpa för att de också fungerar som socialkontor. Vi behöver verkligen investera i biblioteken. De 275 miljonerna lovordas av folkbiblioteken: Äntligen har en regering som ser att vi behöver mer. Därför tar regeringen detta ansvar. 30 (KD) replik: Jag ska ta upp en specifik fråga. Kulturministern säger att hon har rest runt och besökt kulturskolor och att det där var jubel och lovsång till kulturministern och det arbete som regeringen gör. På de kulturskolor som jag har besökt säger man att det finns en stor oro hos ledning och personal på kulturskolorna runt om i . Det är framför allt två förslag av som oroar. Det ena handlar om att musiken ska spelas och inte under skoltid. Det andra är att eleverna ska spela i grupp och inte få individuell undervisning. Låt mig ta ett exempel när det gäller det första förslaget. Två och från centralorten i ligger orten . har kommunen beslutat att all kulturskoleverksamhet ska ske utanför skoltid. Barnen har två och hem med skolskjuts, och sedan ska de tillbaka till för att spela på . Detta fungerar inte; man gör inte så. Kultur, medier, trossamfund och fritid Detta är bara en ort, men sett till hela är det många elever som inte kommer att få del av kulturskoleverksamheten om allt ska ligga . Kan ministern lugna kulturskolefolket runt om i landet? 31 Kultur- och demokratiminister (MP) replik: Vi är här för att tala om kulturbudgeten. Men i stället för att tala om de enorma nedskärningar som vill göra på svensk kultur väljer att tala om ett förslag som en utredare har lagt fram och som inte är regeringens politik. Vi har ännu inte lagt fram förslag. talar alltså om något som inte är verklighet utan en idé från en utredare. I stället borde vi tala om varför ni vill skära bort stödet till konstnärerna, ett stöd som vi prioriterar och investerar i. Ser inte att vi behöver mer kultur till fler och att konstnärernas villkor är helt centrala för en levande kulturpolitik? Vi borde också tala om att vill slakta filmstödet. Ni vill dra ned det med otroliga . Det vore en levande mardröm att ge er makten. Jag vill gärna ha svar på hur ni tänker med er politik. Tala om budgeten i stället för att tala om en utredares förslag som inte ens är en del av verkligheten . 32 (KD) replik: Tack för svaret, kultur- och demokratiministern! Jag hade hoppats att kulturministern skulle lugna kulturskolepersonalen och dem som är engagerade där runt om i landet, men det lugnet får de nu inte här. Jag trodde att ministern hade någon egen uppfattning i frågan. Men, okej, vi tar i stället detta med budgeten. Vi har en summa. Vi hörde här i tidigare replikskiftet med att det satsas enormt från ministern. Jag tycker att det är bra i vissa delar. Men med den summa man har gör man prioriteringar och bestämmer vad man vill satsa på. Vi kristdemokrater satsar på och prioriterar en återupprättad välfärd, ett välfärdslöfte. växer köerna inom vården, äldreboendeplatser saknas och polisen lider av ledningsproblem. I stället för att göra 63 skattehöjningar som regeringen genomför har vi ett budgetförslag där vi höjer anslagen kraftigt till sjukhusvård, primärvård och äldreomsorg. I stället för höjda skatter vill vi i stället sänka skatten på arbete och sparande. Det är det svar jag kan ge. Vi gör andra prioriteringar. Det handlar om medmänsklighet och värme. 33 Kultur- och demokratiminister (MP) replik: Jag blir nästan mållös. ledamot i kulturutskottet i riksdag har uppenbarligen inte någon kulturpolitik.