prot · H40975 · 2017-02-28 00:00:00 — § 1 Anmälan om kompletteringsval vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält som suppleant i finansutskottet. vice talmannen förklarade vald till § 2 Meddelande om frågestund vice talmannen meddelade att frågestund skulle äga rum . § 3 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2016/17:326 Interpellation 2016/17:326 Lagstiftningen runt drönare av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang. Interpellation 2016/17:327 Interpellation 2016/17:327 Jobben i av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. § 4 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2016/17:RJ1 till utbildningsutskottet 2016/17:RR1 till finansutskottet § 5 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2016/17:AU6 Integration 2016/17:UbU10 En försöksverksamhet med betyg från och med årskurs 4 2016/17:SkU13 Ändrade bestämmelser om tullsamarbete 2016/17:SkU14 Dokumentation vid internprissättning och land-för-land-rapportering på skatteområdet 2016/17:SkU15 Förstärkt konkurrens på lika villkor i kontantbranschen 2016/17:SkU20 Vissa ändringar vad gäller automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton 2016/17:TU9 Värdeåterföring vid satsningar på transportinfrastruktur Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2016/17:MJU11 Jakt och viltvård 2016/17:NU9 Forskning och innovation på energiområdet för ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet 2016/17:NU10 Funktionskrav på elmätare 2016/17:NU22 Granskning av meddelande om ren energi för alla i EU 2016/17:CU8 Insolvens- och utsökningsrätt 2016/17:UbU13 En rymdstrategi för 2016/17:UbU8 Statens kreditförluster på studielån § 6 Svar på interpellation 2016/17:320 om Nord Stream 2 1 Utrikesminister (S): har frågat mig av vilka skäl jag och regeringen inte har tagit några egna initiativ och om vi avser att ta några initiativ på EU-nivå för att stoppa Nord Stream 2. Han har också frågat om jag är beredd att verka för lagstiftning som gör klart att det kommunala självstyret inte omfattar rätten att fatta beslut som inverkar på svensk utrikes- och säkerhetspolitik. har vidare ställt frågor om regeringens kännedom om innehållet i samtliga avtal som ingåtts mellan och Nord Stream 2:s underleverantörer samt huruvida det är rimligt att får sekretessbelägga information. frågar slutligen vilka åtgärder jag är beredd att vidta med anledning av att avtalet mellan hamnen och Wasco bygger på felaktiga uppgifter. inleder sin långa rad av frågor med ett antagande om att regeringen inte har tagit några initiativ på EU-nivå i fråga om Nord Stream 2. Detta stämmer inte, vilket också är väl informerad om. Statsministern har tagit upp frågan i och energiministern i energirådet. Tillsammans med sin danske kollega har energiministern sänt ett brev till de två kommissionärer som har ansvar för energifrågorna inom EU. Regeringen har också regelbundet fört samtal med EU:s medlemsstater, kommissionen och andra aktörer. Budskapet har från svensk sida konsekvent varit att vill säkerställa att följs och energiunionens mål respekteras. Här spelar de bedömningar som kommissionen gör en mycket viktig roll, och vi har därför begärt att kommissionen redovisar sin bedömning för medlemsstaterna. Vi förväntar oss också att alla EU:s medlemsstater tar ett gemensamt ansvar för att säkerställa att EU:s rättsliga, säkerhetsmässiga och politiska intressen värnas. Jag delar uppfattning att det finns anledning att se över lagstiftningen i frågor som rör totalförsvarets intressen. Låt mig därför hänvisa honom till regeringens antagna nationella säkerhetsstrategi, där det går att läsa att regeringen kommer att genomföra en översyn av vilka författningsändringar som kan behöva göras för att bättre tillgodose statens behov av att kunna värna totalförsvarets intressen på olika områden i samhället. Denna översyn förbereds i genom utarbetandet av kommittédirektiv och avses att beslutas i närtid. Vi har från regeringens sida, herr talman, haft en omfattande och god dialog med om den planerade verksamhetens genomförande. Regeringen har informerat om det allmänna säkerhetspolitiska läget kring och de försvarspolitiska intressena i området. Vi gör bedömningen att den planerade verksamheten i kan hanteras på ett tillfredsställande sätt genom att berörda myndigheter i samverkan vidtar säkerhetshöjande åtgärder. Avgörande för regeringens ställningstagande har varit en helhetsbild, inte enskilda uppgifter om antal fartyg som anlöper hamnen. Jag konstaterar att hamn inte kommer att hyras ut, utan att hamnbolaget säljer en logistiklösning där man tar hand om verksamheten på land, inklusive lossning, lagerhållning och lastning av rörelementen. är också en kommersiell hamn som redan hanterar ett betydande handelsflöde, med delvis rysk anknytning. Handeln över är fortsatt ett starkt svenskt intresse, såväl ekonomiskt som politiskt. 2 (KD): Ja, jag har noterat det dansk-svenska brevet från energiminister och den danske energiministern som skickades till som regeringen i vek ned sig i Karlshamnsfrågan. Att Nord Stream 2 inte går ihop med de politiska målsättningarna att differentiera energikällorna och minska behovet av fossila energikällor är redan väl känt. Det bekräftades även i går, , på energiministrarnas möte i , då än en gång gick ut med ett tydligt uttalande om att Nord Stream 2 inte behövs och att det går helt emot Energiunionens politiska målsättningar. Det åligger dock EU:s medlemsstater att sätta stopp för projektet. Det gäller främst de angränsande länderna och förstås främst . saknar själv befogenheter att fatta ett säkerhetspolitiskt beslut. Låt oss komma ihåg att Nord Stream 2 ägs till av , som i sin tur kontrolleras av ryska staten och därmed kan räknas som Kremls förlängda arm. Att Nord Stream 2:s underleverantörer ska få använda delar av hamnen i står i strid med det svenska försvarets intressen och säkerhet på både kort och lång sikt. Detta menar försvarsminister . Han sa vidare att detta skulle försvåra genomförandet av försvarsuppgörelsen . Regeringen meddelade återigen att man gör en så pass allvarlig bedömning att man kommer att behöva vidta särskilda hemligstämplade åtgärder för att motverka det hot som Nord Stream 2:s underleverantörers avtal med innebär. Den fråga som jag finner är viktig att ställa är: Vad är initiativ? Varför lyfter inte regeringen i den offentliga debatten fram de försvars- och säkerhetspolitiska konsekvenser som Nord Stream 2 innebär för ? Varför är just den mest intresserad av att återigen höra att inte tycker om projektet? Det har företrädare varit tydliga med . Vad gör konkret för att få stopp på säkerhetshoten? Vad gör regeringen för att lyfta andra länders medvetenhet när det gäller den skada som den nya ryska gasledningen skapar direkt för och andra säkerhet? Har man talat med försvarsattaché och försvarsdepartement om säkerhetshoten? Har man talat med Nato om problemet? Vi vet ju att när Biden, dåvarande vicepresident, var här sa han: ”It’s a bad deal for Europe.” Detta är ett understatement. Men hur använder man informationen om att det är ett hot mot säkerhet? Finns det överenskommelser med andra försvarsmakter om hur säkerhet ska skyddas om Nord Stream 2 byggs? Hur ska man hjälpa som förlorar ytterligare en stor del av sin förmåga att motstå rysk utpressning och som är offer för ryska folkrättsbrott och konstanta militära angrepp? Vidare har vi frågan om de 700 fartyg som har använts i . kom det fram i att ”uppgiften som sprids i flera riksmedier om 700 ryska fartyg till hamn är osann – det rör sig om sju ryska fartyg”. Trots detta förklarade utrikesminister på presskonferensen att just den ryska affärsverksamheten i är så viktig för hamnen. Har kommunala politiker och även regeringen blivit vilseledda av felaktiga uppgifter som hamnen har överlämnat till beslutsfattare? 3 Utrikesminister (S): Det är ingen brist på självgoda kommentarer. Jag kan dock inte låta bli att påminna om att det parti som han är medlem i faktiskt ingick i den dåvarande alliansregeringen som 2009 medgav tillstånd för Nord Stream att lägga de första två rörledningarna i svensk ekonomisk zon. Vid det laget hade använt militärt våld mot . hade även stoppat gasleveranserna till och EU . Ändå valde den dåvarande regeringen att hålla utrikes- och säkerhetspolitiken borta från beredningen av tillståndsärendet. Det var en naturlig följd av att man då, liksom regeringen nu gör, respekterade havsrätten och tillämpade gällande lagar och regler. Jag känner inte till att det från svensk sida vidtogs några andra åtgärder i eller andra huvudstäder för att på utrikes- eller säkerhetspolitiska grunder stoppa Nord Stream. Jag nämner inte detta bara för att kritisera alliansregeringen utan för att ställa kritik i relief till hur hans kollegor i den dåvarande regeringen faktiskt agerade. Jag har heller inte hört att har påverkat dem som verkligen skulle kunna göra skillnad, nämligen hans partikamrater i exempelvis . Det är de som ska köpa gasen. Det är det som kommer att avgöra om detta är ett kommersiellt intressant företag framöver. Regeringen måste säkerställa att vi agerar utifrån folkrätten och att det vi gör vilar på en solid och rättssäker grund samt att det bygger på en så fullständig kännedom som möjligt om relevanta fakta. Därför genomfördes ett gediget arbete inom rörande vilka möjligheter som finns att tillämpa gällande svensk författning och vilka ramar som sätts av grundlagen vad gäller det kommunala självstyret. tog vi in information från såväl berörda myndigheter som de olika aktörerna på lokal nivå. Med utgångspunkt i det arbetet gjorde regeringen en helhetsbedömning av vilka åtgärder som var lämpliga att vidta i förhållande till de beslut som fattas på lokal nivå. På EU-nivå har vi konsekvent drivit linjen att Nord Stream 2 måste vara förenligt med relevanta delar av och respektera de energipolitiska målsättningarna inom energiunionen. Detta måste ju ha gällt också när den förra regeringen tog beslut om Nord Stream. Det räcker inte att hävda att projektet måste stoppas om man inte är klar över vilka rättsliga och politiska förutsättningar som finns för att uppnå ett sådant resultat. Tycker att vi ska agera utan att ha en rättslig grund för detta? Hur skulle det se ut? Kommissionens bedömningar är helt centrala när det gäller EU-politiken och energipolitiken. Regeringen har tydligt framfört att vi förväntar oss att kommissionen genomför en ingående granskning av hur detta stämmer med EU-lagstiftningen och med energiunionens målsättningar samt att man återrapporterar till medlemsstaterna innan EU, förhoppningsvis, kan enas om en gemensam linje om gasledningens framtid. Regeringen har från början diskuterat vilka författningsändringar som behöver göras för att vi ska kunna tillgodose totalförsvarets behov. Därför tillsätter vi nu en utredning för att komma fram med konkreta förslag på hur dessa författningsändringar ska se ut. Den utredningen kompletteras med en översyn gällande säkerhetsskydd vid utkontraktering av säkerhetskänslig verksamhet. 4 (KD): Statsrådet säger att den förra regeringen skulle ha tänkt på detta 2009, när man tog beslut om Nord Stream. Men det är en regerings ansvar att fatta beslut utifrån dagens situation. Detta kunde säkert ha gjorts bättre 2009, men står vi här . Försvarsministern har i närtid varit tydlig med att detta är dåligt för säkerhet. Man måste ju ta beslut utifrån dagens läge. Vad gör regeringen för att öka andra länders medvetenhet om skadan som den nya ryska gasledningen gör för säkerhet? iver att tjäna ett antal miljoner på affärer med rysk gas står i bjärt kontrast till det uttalande som i går kom från . , kommunalråd i och före detta partisekreterare för Socialdemokraterna, säger att situationen är betydligt mer laddad , med situationen i och med Putins allt högre tonläge. säger att vi inte kan se något säkerhetspolitiskt hot, men affären påverkar framåt, och då måste säkerheten gå före pengarna. Detta är det centrala – säkerheten måste gå före pengarna. Vad gäller avtalet om , som var färdigförhandlat, sa man att regeringen tar på sig att försöka begränsa den information som lämnas ut och kommer att underrätta Nord Stream när en sådan begäran från tredje part har framställts. Denna fråga har utrikesministern inte alls berört. Är ett sådant avtal, en fråga som rör rikets säkerhet, verkligen förenligt med den svenska offentlighetsprincipen? Och har regeringen insyn i de avtal som har slutits? Det har ju kommit fram att inte ens de ansvariga politikerna lokalt i får reda på vad som står i avtalet. Detta gör att man blir misstänksam. Är det samma typ av avtal som har slutits, och är det då förenligt med den svenska offentlighetsprincipen? En märklig sak, som utrikesministern inte kommenterar, är alla dessa ryska fartyg som har lyfts fram. Enligt rör det sig i själva verket om sju stycken. Hur är det egentligen med de olika fakta som har cirkulerat? När jag tittar på hela det här handhavandet undrar jag: Var finns den genomgående tanken? Man sa nej till att skriva under det gemensamma brevet , tillsammans med sju andra länder. Man var också väldigt sent ute med att informera partikamraterna. Varför är inte frågan om rikets säkerhet viktigare för regeringen? 5 (S): Det märks att är otroligt engagerad i den här frågan, och han kommer med väldigt många detaljer. Jag minns att vi stod här och debatterade ungefär samma sak eller . Då hörde vi utrikesministern säga att man kanske inte tycker att Nord Stream 2 är en jättebra idé, men man har ännu inte hittat någon legal grund för att säga nej till projektet. hörde jag att utrikesministern än en gång frågade på vilka grunder han menar att regeringen skulle agera och, i så fall, säga nej till detta. Jag ställer samma fråga till : Ska vi bryta mot internationell rätt? Vilka grunder har hittat för att kunna stoppa detta projekt? 6 Utrikesminister (S): Jag begär egentligen bara att ska agera och argumentera konsekvent. Tonläget är högt i en stor och komplex fråga som han mycket väl vet att regeringen har hanterat på bästa sätt. Alliansregeringen hanterade ju Nord Stream 1 som ett strikt affärsmässigt projekt. Regeringen har gjort en grundlig analys av Nord Stream 2 och kommit fram till några slutsatser. För det första finns det inga folkrättsliga förutsättningar att stoppa projektet så länge Nord Stream 2 uppfyller de miljökrav som kan ställas. Regeringen kan heller inte sätta sig över det kommunala självstyret och måste respektera avtals- och näringsfriheten. För det andra kommer inte hamnen i att upplåtas åt Nord Stream 2, utan arbetet på land utförs av hamnens egen organisation. Där skiljer sig de två hamnarna, och , åt. Det är ett starkt svenskt intresse att handel fortsätter att bedrivas över . Ett ifrågasättande av verksamheten i , som den är upplagd, skulle leda vidare mot långtgående frågor om regeringens generella inställning till handel med och trafik till och från . Kommissionen och EU:s medlemsstater bör tillsammans hitta en gemensam hållning till projektets framtid vad gäller de energipolitiska målen, och det är denna målsättning som vi arbetar efter. Vi ska se till att vi uppfyller våra folkrättsliga förpliktelser, och vi ska se till att detta kan ske i kombination med att vi respekterar våra energipolitiska mål som de är formulerade i EU. Som sagt: skulle kunna göra en ännu större insats genom att ligga på sina partivänner i till exempel , som kommer att vara framtida köpare av rysk gas. Det är förstås också detta som motiverar byggandet av den här gasledningen. Det är viktigt för mig att säga att det inte räcker med att hävda att projektet måste stoppas om man inte är klar över vilka rättsliga och politiska förutsättningar som finns för att uppnå ett sådant resultat. 7 (KD): Beskedet är alltså att regeringen gör allting på bästa sätt och att det inte finns någonting mer att säga om detta. Jag har svårt att stämma in i den kören. Om vi ser tillbaka i backspegeln har det visat sig att man inte har planerat för detta. Man kunde ha skrivit under det gemensamma brevet, men det gjorde man inte tillsammans med de andra länderna. Man kunde ha satt ned foten . Vi hade diskussioner . Då var mitt förslag att man snabbt skulle tala om att vi inte skulle ställa upp med hamnarna. Sedan säger man: har vi hamnat i problem med lagstiftningen. Regeringen kunde naturligtvis då ha haft en framförhållning och sett till att ha tagit initiativ. Alliansen hade varit välvilligt inställd och sett till att vi hade fått verktygen på plats. Det duger inte i ett land som att frågor som gäller rikets säkerhet ska beslutas i någon nämnd ute i någon kommun. Det är helt orimligt. Det måste ändras genast. Frågan som kommer tillbaka för mig och många andra som tittar på detta här: Hur har vi hamnat där vi står ? Är det ett direkt resultat av regeringens ovilja att bära ansvar? säger utrikesministern: Det vore bra om använde sina kontakter i . Det kan jag gärna göra. Men låt oss börja med regeringen. Är det inte rimligt att man berättar varför försvarsministern anser att det är ett hot mot säkerhet? Är det inte viktigt att se till att den informationen går fram till grannländerna att det är viktigt för ? Var finns engagemanget från regeringen när det verkligen gäller? 8 Utrikesminister (S): Alliansen godkände Nord Stream 1. Det håller inte att på den grund som du säger agera i fråga om Nord Stream 2 på ett sätt som riskerar att åsidosätta rättssäkerheten, förbiser fakta på marken och i förlängningen också kan undergräva svenska utrikes- och säkerhetspolitiska intressen i form av mellanfolkliga förbindelser, frihandel och EU:s sammanhållning. På vilka rättsliga grunder skulle vi kunna agera? Vi har sett till att vi från början har kontrollerat vad vi kan göra för att uppfylla alla våra rättsliga förpliktelser. Vi har tittat på hur vi kan agera i EU-sammanhang. Vi samarbetar med andra länder, och vi kommer alltid att se efter våra egna försvars- och säkerhetspolitiska intressen i allt det vi gör. Vi har agerat helt rättsligt korrekt. Vi kommer dessutom att se till att tillsätta en utredning, vilket alliansregeringen inte heller gjorde, som ser efter totalförsvarets behov. Vi ska se till vad vi behöver ändra på när det gäller till exempel det kommunala självstyret, om det nu är där problemet ligger. Eller det kan vara annan lagstiftning som måste till för att vi i varje läge ska kunna se efter de säkerhetspolitiska intressena. Det arbetet har vi satt igång. Det var en diskussion som startade när vi började titta på ärendet. Sanningen att säga är det så att ingenting hände efter Nord Stream 1. Ingenting kan bevisas ha införts efter Nord Stream 1 som på något sätt skulle rubba det som vi har gjort och de beslut som vi har fattat i det här läget. Vi kommer att fortsätta att agera på laglig grund. Vi kommer att fortsätta att agera för intressen vad gäller säkerhet och försvar också i fortsättningen. Överläggningen var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2016/17:312 om snabbspår för nyanlända 9 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): har frågat mig vilka konkreta åtgärder och initiativ jag avser att vidta för att förbättra och öka på takten så att nyanlända kommer ut på arbetsmarknaden via Arbetsförmedlingens snabbspår. ställde mig samma fråga i riksdagsfrågan 2016/17:526 Snabbspår på arbetsmarknaden. Att skapa starkare och snabbare vägar till etablering på arbetsmarknaden för de många människor som kommit till är en utmaning regeringen tar på stort allvar. Regeringen har vidtagit och avser att vidta ytterligare åtgärder i syfte att stärka möjligheterna till etablering för nyanlända. Vi har höga ambitioner för vår etableringspolitik. ska vara en förebild för andra länder. En betydande andel av de nyanlända som just nu söker sin plats på svensk arbetsmarknad har utbildning och erfarenheter av yrken som präglas av arbetskraftsbrist. Efterfrågan på utbildad arbetskraft är rekordstor inom offentlig sektor och mycket stor inom delar av privat sektor. Att vi på ett effektivt och målmedvetet sätt tar till vara den kompetens som många nyanlända har med sig bidrar till att vi snabbare kan möta denna arbetskraftsbrist och därmed också understödja en fortsatt positiv sysselsättningsutveckling. Historiskt har det tagit för nyanlända att komma in i de yrken de har utbildning för och erfarenhet av från sina hemländer. Det var därför som regeringen tog initiativ till snabbspår tillsammans med arbetsmarknadens parter. Snabbspåren bidrar till att arbetsgivare får möjlighet att få tag i rätt kompetens som nyanlända får jobba i sitt yrke. 10 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Jag vill börja med att säga att jag anser att snabbspår är ett bra initiativ och att jag också är mån om att få människor i arbete på olika sätt. Detta borde vara en av flera framkomliga vägar. Som statsrådet tog upp har jag ställt en skriftlig fråga till statsrådet om snabbspåren. Jag har också tagit del av svar på andra frågor i kammaren . Det här är en oerhört viktig fråga. Det är synd att snabbspåren som snabbt kom på plats sedan har varit en längre och segare process och att de då inte blivit snabbspår. Sedan jag ställde min fråga har jag bland annat skaffat mig mer information om kockutbildning, då det från början varit tydligt från den branschen att de ser snabbspår som en bra väg in till yrket eftersom det är ett bristyrke. Det borde då finnas lägre trösklar in på denna arbetsmarknad sett ur det perspektivet. Det finns rop om: Vi finns här. Vi vill hjälpa till. Vi vill ta del av detta. Vi är villiga att utbilda kockar. Det fanns 300 kockar i etableringsuppdraget . Det är ett uppdrag som jag tänker är ett identifierat antal personer som har en bakgrund i just yrket som kock eller som har kunskaper på olika sätt från arbete med matlagning från sina hemländer och som därför valts ut av Arbetsförmedlingen. Man bör ha gjort en kartläggning av dessa personer som ska in i utbildning hos branschens utbildare i det gemensamma spåret. När man då tittar på 2016 och resultat på antal validerade undrar man onekligen vad som har hänt med de övriga personer som skulle valideras och komplettera sina utbildningar. Står de i en kö som någon inte känner till? Eller är siffran på 300 kockar en uppskattning av någon inom myndigheten utan verifiering från början? Var kommer siffran ifrån, undrar man, då den inte hänger samman med det som sker i verkligheten? De 300 kockar som utlovades gjorde att parterna snabbt nådde en överenskommelse. Det var också första bransch ut. Jag tänker mig en bild där det finns lokaler och utbildad personal, och de har en tro på att 300 personer är på väg in. fanns det 22 yrkesbedömare på 21 företag i städer och regioner fördelade på , , , , , , , , och . Det är långt ifrån alla dessa som har uppfyllt att de har utbildningarna och har kommit till skott. Arbetsförmedlingarnas regionkontor i varje region har kontakt med deltagarna som sedan har fyllts på. Om jag förstått det hela rätt är det inte Arbetsförmedlingen som organiserat uppstartsmötena i landet med undantag av . Det var också en kritik som har framförts. Med den informationen blir jag undrande över: Hur ser planen ut för rollerna? Hur var den från början? Hur tydlig har processen varit som man har tagit fram? Människor har onekligen ytterligare hamnat mellan stolarna hos olika parter. Det är svårt att det hänger löst när det gäller vem som är ansvarig för vad. Förväntar sig någon att det är någon annan som ska göra någonting, och vad är det i så fall någon annan förväntas göra? När man drog igång dessa snabbspår, som dessutom gick snabbt att få på plats, gick det alltså ganska snabbt. Gick det kanske för fort? Eller var det något som glappade på vägen när det gick så här snabbt? Uppenbarligen har det också funnits brister i processen efter det att valideringar har gjorts till arbetsgivarna.