prot · H409116 · 2017-05-30 00:00:00 — Att regeringen försöker mörka en del av det och att man startar en del av det här projektet och lägger resten utanför nästa finansieringsplan är bara ett sätt att inteckna framtiden så att det här höghastighetståget ska fortsätta att byggas, det vill säga det kommer att bli den där gökungen som tränger undan alla andra satsningar, till exempel slussar och broarna i så att vi inte får ned godset från . Vi har problem i för att vi inte bygger ut den infrastruktur som behöver byggas ut i området. Det handlar om slussarna, det handlar om tillräckligt höga broar och det handlar om Västra stambanan för att säkra gods- och persontransporter, inte minst till hamn. Det här är motorn i för att hålla igång , för att vår handel och sjöfart ska fungera så att vi får in våra varor och får ut våra varor. Att äventyra den med att sätta igång ett projekt och en inteckning på 230 miljarder är oansvarigt när vi vet att det inte går ihop. Vi vet det. Vi satsar och får tillbaka , och det blir inte bättre även om det går 30 eller , utan det blir snarare ännu sämre med tanke på att vi då inte har tagit hem den investeringen utan lagt ut pengar som inte har full effekt i ekonomin. Jag blir mer oroad över att man har låst sig så hårt vid att den här satsningen måste genomföras till varje pris i stället för att göra ett omtag och titta på vad vi har för andra lösningar som faktiskt skulle vara bättre för jobb och tillväxt. Bygg ut våra stambanor och se till att de fungerar i första hand! Sedan kan vi titta vidare på nya byggnationer när det gäller järnvägen. 92 Statsrådet (S): Man kan väl konstatera att det är lite grann så med infrastrukturinvesteringar att det ofta är mycket långa och stora åtaganden. Många objekt löper in i nästa planperiod. Det ligger nästan i sakens natur eftersom det är så långa ledtider och så långa planeringstider. Så gjorde den förra regeringen, och så gjorde regeringen före det. Jag tror att det är oerhört viktigt att vi har en sådan ordning i att vi uppdaterar den plan vi har och ser till att den är så god som möjligt som planeringsförutsättning för att också få en effektivitet i hur vi driver fram den här typen av stora och dyra projekt. Jag vet inte på vilket sätt det i sig skulle vara oroväckande. Jag tror egentligen inte att menar att allt det som står i planen från den förra regeringen också skulle ha varit färdigbyggt före utgången av planperioden, som är till ända 2025. Vi ser stora behov i transportsystemet i . Vi har haft ett eftersatt underhåll på järnvägen . Vi har en efterfrågan på fler järnvägsresor och godstransporter på järnväg än vad det finns utrymme till. Vi behöver göra saker. Det gör den här regeringen. Vi satsar betydligt mer på järnvägsunderhåll för att vi ser att det är helt nödvändigt. Bara på Västra stambanan pågår det under nu 70 enskilda åtgärder för att säkerställa framkomlighet och punktlighet. Jag tycker att det är jättebra, och jag tror att vi behöver göra ännu mer. Därför höjer vi också anslagen för järnvägsunderhåll in i nästa planperiod . Det är en väsentlig ökning som kommer att göra stor skillnad i järnvägssystemet. Så länge det är en socialdemokratiskt och miljöpartistiskt ledd regering behöver inte känna någon oro för tågen. Skulle det däremot bli regeringsskifte kan oron vara befogad. Överläggningen var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2016/17:394 om ridning som friskvård 93 Socialförsäkringsminister (S): har frågat statsrådet om hans ställningstagande är att ridning är friskvård samt vilka åtgärder han är beredd att vidta för att stärka ridsporten. Arbetet inom regeringen är nu så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Som interpellanten är medveten om är frågan om ridning ska ingå i friskvårdsförmånen en sak för och våra domstolar. Omfattningen av friskvårdsförmånen är något som engagerar många. Vid tidigare interpellationsdebatter har såväl statsrådet som finansministern svarat att frågan kommer att vara föremål för beredning . Det finns många aspekter, till exempel kring jämställdhet och jämlikhet, som behöver analyseras. Ridsport och andra former av ridning är utmärkta exempel på idrott och motion, och det är regeringens uttalade målsättning att fler människor ska utöva idrott och motion oavsett formerna för detta. Det ligger inte i mitt eller regeringens intresse att inom ramen för den statliga idrottspolitiken särskilt gynna en idrott framför andra. Under den här regeringen beräknas, som interpellanten vet, det statliga stödet till idrottsrörelsen öka med sammantaget . 94 (M): Tack för svaret, ministern! Jag blir lite fundersam över svaret. Det låter jättekonstigt att det inte skulle ligga i ministerns eller ”regeringens intresse att inom ramen för den statliga idrottspolitiken särskilt gynna en idrott framför andra”. Frågan handlar om friskvårdsförmånen. Nästan alla idrotter, förutom fyra stycken, finns med i det som är avdragsberättigat. Det handlar inte om att ridsporten skulle gynnas om den skulle komma med där. Jag har debatterat med hälso- och sjukvårdsministern och även finansministern i den här kammaren . Svaret blir ofta irriterat och svävande. Det är synd. Jag kommer senare i debatten att ta upp alla fördelar som skulle finnas om ridning skulle bli en friskvårdsförmån. Under 2014 anordnade en hearing om ridning. Det handlade om att den borde inkluderas i friskvårdsavdraget, utifrån den forskning som finns. Det finns evidens på att människor som har olika problem med men också människor som inte mår bra i själen mår bra av att rida. Vid hearingen i var en överväldigande del av partierna för att ridning skulle komma med i förmånen. Då, , visste ingen vem som skulle inneha regeringsansvaret, och S och MP var två av de partier som var för att ridning skulle ingå. För mig är frågan en källa till stor frustration. Jag förstår inte. Jag skulle vilja att vi diskuterar formalia. Vad är det som kan ändras? Svaret, både på skriftliga frågor och i debatter om frågan här i kammaren, handlar ofta om att det är en myndighet som bestämmer vilka idrotter och sporter som ska finnas med i denna förmån. Om nu en majoritet av partierna vill att ridning ska ingå, utifrån evidens och forskning, var ska frågan lyftas? Avgör en myndighet ensam vad som ska ingå? Den här regeringen tillsätter dessutom utredningar i parti och minut. Det vore lämpligt att tillsätta en utredning för att se över om vi ska ha friskvårdsförmånen över huvud taget och vilka idrotter, sporter eller typer av friskvård som ska ingå i den. Det minsta regeringen kan göra är att initiera en översyn för att se över hur det här fungerar egentligen. Vad ger det? Hur mycket pengar kostar det? Ger det den effekt som man önskar etcetera? Avslutningsvis vill jag dela med mig av något jättebra som sa: Det är något med utsidan av hästen som är bra för insidan av människan. 95 Socialförsäkringsminister (S): Vad gäller det sistnämnda kan jag bara hålla med. Jag har själv utövat ridsport, liksom mina döttrar. Jag förstår alltså precis vad menar. Men om vi ska tala om regelverket för personalvårdsförmåner är min syn att det egentligen inte är avsett att vara ett stödsystem för olika idrotter. Det blir därför lite förenklat när man i de här debatterna uttrycker sig, vilket jag har följt att man ofta gör, som att vissa idrotter diskrimineras jämfört med andra. För mig är personalvård i första hand en folkhälso- och arbetsmiljöfråga. Jag vet att otroligt många utövar ridsport i . Jag tror att det är närmare en halv miljon utövare i , varav många är kvinnor och flickor, inte minst unga flickor. Det är en idrott som domineras starkt av flickor. Det är dock långt ifrån säkert att alla som utövar ridsport i , bland dessa kvinnor och tjejer, också är anställda – om man ska vara riktigt noga. Faktum är att regeringen under den här mandatperioden har höjt anslaget till idrotten med ungefär 230 miljoner, vilket jag också sa i mitt svar inledningsvis. Förhoppningsvis har en del också kommit ridsporten till del. På det sättet gynnar man alla som utövar ridsport. Vi får vara lite noga när vi talar om vilka sporter som är en personalvårdande förmån. Till exempel ingår inte bergsklättring, , dart, fiske, , speedway etcetera. Jag tror att känner väl till den tolkning som gör i frågan. Jag tycker att regeringen, både finansministern och hälso- och sjukvårdsminister , har gett tydligt besked vid upprepade tillfällen här i kammaren om att frågan kommer att vara föremål för en beredning i . Vi kommer att titta på den. Vi ska göra en noggrann analys. Det finns olika aspekter som spelar in, till exempel jämställdhet och jämlikhet. Om man ska vara riktigt noga genomfördes det inte heller någon förändring på området som vi hade en alliansregering. Jag har följt hur debatten har förts i den här kammaren i förhållande till den nu sittande regeringen, i interpellationsdebatt efter interpellationsdebatt. Regeringen har kommit tillbaka med det besked vi nu ger. Vi är in i en mandatperiod. Vi har lovat att vi kommer att återkomma om detta . Det kommer vi också att göra. Det är vårt besked. 96 (M): Jag vill tacka ministern för en viktig debatt. Jag blir fortfarande frustrerad över att det blir irriterat när frågan kommer på tal. Jag håller verkligen med ministern om att alliansregeringen, till exempel under förra mandatperioden, borde ha sett över vad som ska ingå i friskvårdsförmånen. finns olika behandlingar också med där, till exempel att bada i saltvattentunna eller något liknande. Därför borde det ha gjorts en översyn av hur det ska se ut. Ska vi ha kvar det över huvud taget? Det är en ganska väsentlig fråga. Ministern tar upp en viktig aspekt. Det gäller att inte blanda ihop detta med ridningen, som har 500 000 utövare. Det är oerhört viktigt att ridsporten som sådan får de pengar och de möjligheter den behöver, till exempel att de kommunala anläggningarna är ändamålsenliga och moderna utifrån djurskyddslagstiftning etcetera. Och det ska vara tillgängligt för alla. Ministern tar också upp jämställdhet avseende friskvårdsförmånen. Utifrån den aspekten är ridning verkligen en tjejsport. Även om allt fler pojkar rider är det viktigt att titta på vad en kvinna som har ont i ryggen och som är anställd skulle behöva göra och kan ta del av när det gäller friskvårdsförmånen. Då kanske det är just ridningen. Men det har blivit så konstigt. En aktivitet som ridning faller utanför definition av motion och friskvård, trots dess erkänt goda effekter för kropp och hälsa. Det handlar också om att man inte skulle ha idrotter och sporter som kostade mycket i utrustning. Om man kopplar frisvårdsavdraget till ridning på en godkänd ridskola får man ju låna hästen, hjälmen, skyddsvästen och stövlar – man kan låna allting. Sadeln ligger på hästen. Man betalar för sin ridlektion. Det är lite konstigt när man säger att det inte får vara någon form av friskvård som kräver en dyr utrustning, för det gör inte ridning om man kopplar den till en av godkänd ridskola eller till en annan godkänd verksamhet. Det som först och främst gör att jag står här är att jag vill få igenom en översyn av vad vi menar med friskvård. Det skulle behövas en tydlig definition av det. Människor hör av sig och undrar varför inte ridning ingår när det finns en massa andra friskvårdsaktiviteter med på listan. Sedan är ridning också ett ganska väl beforskat område avseende både fysisk och mental rehabilitering. Vi ska snart ha en ytterligare interpellationsdebatt om psykisk ohälsa. Där finns också hästen med som en del i detta. Vid Ersta-Sköndal-Bräcke högskola pågår det ett antal forskningsprojekt med det övergripande målet att bidra till allsidig kunskap om hästens terapeutiska funktion och betydelse i olika delar av människovården. Det kan man se också utifrån förebyggande insatser, med tanke på hur sjukskrivningstalen ser ut. Det gäller att man mår bra innan det har gått så långt att man hamnar i sjukskrivning. Nog måste väl ridningen ändå ses som synnerligen hälsofrämjande? Det här med friskvård har blivit ett så vitt begrepp att det blir oerhört svårt att sätta fingret på hur definitionen ska se ut. 97 Socialförsäkringsminister (S): Tack, , för kloka inlägg i den här frågan, som har tenderat att bli ganska polariserad! I grunden handlar det om det som du berörde i slutet, nämligen den prövning som görs av av vad det är som ska omfattas och vad det är som inte ska omfattas. Vad är det motiverat att arbetsgivaren gör avdrag för i syfte att personalen ska hålla sig frisk, och vad är det som ska anses vara personliga levnadsomkostnader? tog upp den definition som hänvisar till. Det ska alltjämt vara fråga om enklare motionsidrott som kan utövas av i stort sett var och en. Jag har satt mig in i den här frågan, och jag gör samma reflektion som gör. Det är verkligen en väldigt bred palett av friskvård som kan omfattas. Jag har även noterat under tidigare debatter att till exempel ishockey kan vara intressant att jämföra med ridning när det handlar om kostnader för utrustning och annat som det medför att utöva den idrotten. Det handlar om att hitta en balans i lagstiftningen. Vi från regeringen har sagt att vi kommer att göra en analys under den här mandatperioden för att titta på frågan och se om det går att hitta en bättre balans. Men som vet handlar det om att hitta en annan formulering i lagstiftningen som gör att listorna blir annorlunda. Såvitt jag har förstått är det inte helt enkelt, men det är i varje fall något som vi ska ta oss an. måste det självklart göras en avvägning som handlar om – för att gå tillbaka till mitt första inlägg – att personalvård i första hand ska handla om folkhälso- och arbetsmiljöfrågor och inte ersätta levnadsomkostnader. Där tror jag att vi i grunden är helt överens. Vi ska göra den här analysen och dessa överväganden för att se om vi kan hitta en bättre modell som gör det enklare och kanske mer modernt att bedöma listorna – detta med utgångspunkt från hur människor i helst väljer att utöva friskvård, kanske baserat på den kunskap som finns om vad det är som bidrar till välmående. Det är till syvende och sist detta som är intressant här. 98 (M): Det är säkert tredje gången som jag deltar i en sådan här debatt i kammaren. Det som jag är glad över är löftet om en översyn och en analys där man tittar på frågan. Precis som ministern säger finns det nya rön. Om jag får göra ett inspel så borde man inom friskvårdsförmånen – om den ska vara kvar, vilket jag utgår ifrån att den ska vara – titta på vad det finns för evidens och forskning för att det ska ingå i begreppet folkhälsa och friskvård. Det som många människor – och också jag – är upprörda över är att man inte förstår hur vissa sporter och viss friskvård kommit med på listan medan andra inte har gjort det. Det är det som är det stora problemet. När människor frågar om ridningen går det inte att svara. Ridning är inte en materialkrävande snobbsport. Det känns så förlegat att man har satt den åt sidan därför att man har hävdat att det är en materialsport. Jag tycker att det är oerhört märkligt. Jag bevakar översynen och analysen när den kommer, och jag håller tummarna för att ridning finns med som en av de nya sporterna inom förmånen. 99 Socialförsäkringsminister (S): Tack, , för en engagerad och kunnig debatt i den här frågan! Jag har lärt mig än mer under förberedelserna inför interpellationsdebatten. Jag tackar för debatten och ser fram emot att komma tillbaka med ytterligare besked. Överläggningen var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2016/17:412 om åtgärder för minskad psykisk ohälsa 100 Socialförsäkringsminister (S): Hur kan den ökade psykiska ohälsan förebyggas på individ- och organisationsnivå? Vilka åtgärder har man vidtagit eller planerar att vidta för att minska den psykiska ohälsan? Arbetet inom regeringen är nu så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Låt mig börja med ett något bredare perspektiv. Regeringen har höga ambitioner när det gäller hälsa. Regeringen har satt ett långsiktigt mål: De påverkbara hälsoklyftorna ska slutas inom en generation. För även om hälsan i generellt sett är god är den inte det för alla. Psykisk ohälsa är ett stort och växande samhällsproblem. Andelen personer som upplever och rapporterar besvär på grund av psykisk ohälsa har ökat . Regeringen har ett brett åtgärdsprogram för att motverka sjukskrivningar, vilket börjar ge resultat. För mig är det nu viktigt att följa upp och när det behövs utveckla åtgärdsprogrammet. Forskningen visar att arbetsplatsnära insatser förkortar sjukfrånvaron på grund av psykisk ohälsa. En viktig del i åtgärdsprogrammet är att säkerställa att insatser vidtas tidigt på arbetsplatserna när en anställd drabbas av psykisk ohälsa. För regeringen är den svenska modellen grundläggande, och vi har därför erbjudit parterna på arbetsmarknaden att komma överens om åtgärder för att minska sjukfrånvaron på arbetsplatserna. Parterna har inkommit med en för respektive sektor partsgemensam avsiktsförklaring. För regeringen är det särskilt viktigt att åtgärder vidtas för ett hållbart arbetsliv innan en sjukskrivning behöver bli aktuell. De nya föreskrifterna från om organisatorisk och social arbetsmiljö kommer att vara ett verktyg för att förebygga sociala och organisatoriska arbetsmiljörisker och tydliggöra ansvaret för dessa frågor. På uppdrag från regeringen har utarbetat nya rekommendationer om sjukskrivningstider för psykiska diagnoser. Det finns nu större differentiering av sjukskrivningstiderna beroende på sjukdomens allvar och samsjuklighet. Det finns fler diagnoser där rekommendationen är en partiell sjukskrivning eller ingen sjukskrivning. Lindrig förstagångsdepression är ett exempel på när sjukskrivning inte rekommenderas. Som jag nämnde har regeringens breda ansats redan fått effekt på sjukfrånvarons utveckling. prognoser visar att det finns goda förutsättningar för att nå de mål som regeringen har fastställt för sjukpenningtalet . antog regeringen en ny strategi inom området psykisk hälsa som gäller 2016–2019. Regeringens strategi ska stimulera utvecklingen av förebyggande och främjande arbete generellt men också tidiga insatser till dem som inte mår bra eller är i risk för psykisk ohälsa. Regeringen avsätter ca –2019 för insatser inom psykiatri och psykisk hälsa. Genom en överenskommelse med Kommuner och Landsting använder regeringen av satsningen för att stimulera och stödja huvudmännens arbete med psykisk hälsa. Regeringens strategi ska stimulera utvecklingen av förebyggande och främjande arbete generellt men också tidiga insatser till dem som inte mår bra eller är i risk. Vi kommer att fokusera på att skapa förutsättningar för att hitta långsiktiga lösningar med gemensamt ansvar i ordinarie strukturer. Även om vi har haft många bra projekt är det framför allt långsiktigt hållbara strukturer som behövs. En viktig del i att skapa långsiktighet är också att vi kan ha en bra dialog över blockgränserna och vara överens om så mycket som möjligt. 101 (M): Tack, ministern, för svaret! Av det framgår att regeringens åtgärdsprogram för att motverka sjukskrivningar följs upp av ministern, och det är alldeles utmärkt och viktigt. Men av största vikt är det att hitta lösningar för att människor inte ska bli sjuka och att inte drabbas av utmattningsdepressioner. Vi måste försöka identifiera pudelns kärna och därefter hitta politiska lösningar i den mån det går. kom med en intressant men oroande rapport om psykisk ohälsa och sjukhälsotalen. Ministern och jag har stått här i kammaren och debatterat och samtalat om den här angelägna frågan. Situationen är alarmerande. Troligtvis finns en del av lösningen i flera olika sätt. Jag tycker att orsaksanalysen ofta saknas. Vad är orsaken till detta? Det finns en oro när man ser att sjukskrivningstalen dämpas till en del, för det kan bero på att direktiven är hårdare: Man ska inte sjukskriva lika mycket. Det finns även frågeställningar om huruvida det alltid är rätt att sjukskriva om någon har en utmattningsdepression. Det kanske är klokare att ha en fot kvar på arbetet och i stället gå ned i arbetstid. Detta är naturligtvis väldigt individuellt. Men steget att efter gå tillbaka är oerhört stort för den som har drabbats av psykisk ohälsa. Syftet med analys i den del som jag läste i rapporten är att öka kunskapen om vad som händer för individer som blir sjukskrivna i psykiatriska diagnoser när det gäller återfall i sjukskrivning, möjlighet att komma tillbaka till arbetet samt hur vanligt det är att sjukskrivningarna övergår i sjuk- eller aktivitetsersättning. Statistiken visar att det finns ett tydligt mönster vad gäller personer som är sjukskrivna med psykiatriska diagnoser. Generellt sett har de lägre återgång i arbete och större risk för återfall i sjukskrivning. Jag skulle vilja att ministern tar upp detta i sitt nästa anförande. Jag tycker att det är oroande att återfallsfrekvensen är så hög jämfört med en somatisk åkomma. visar statistiken att det är bättre att komma tillbaka i arbete för personer som är sjukskrivna i de vanligaste diagnoserna, det vill säga anpassningsstörningar och reaktion på svår stress. Reaktion på svår stress kan till exempel vara ett sorgearbete. Då kan man sedan successivt komma tillbaka på ett mer tydligt sätt än om en person exempelvis har en utmattningsdepression. Psykiatriska diagnoser är förknippade med de längsta sjukskrivningarna. De är till och med längre än vid hjärt-kärl- och tumörsjukdomar. Man ser en tydlig ökning för detta , och är detta den vanligaste orsaken till sjukskrivning. Man läser och försöker komma åt vad det är som gör att vi hamnar i dessa sjukskrivningar så ofta. Det beror säkert på olika saker på samhällsnivå, på individnivå och på stressen som finns på arbetsplatser. Det går nog inte att sätta en enda etikett på orsakssambandet i detta. Det här är ändå mycket oroande. Vilka åtgärder finns i regeringens åtgärdsprogram för att hejda återfall till sjukskrivning i dessa diagnoser? 102 (M): Tack, ministern, för svaret! Jag hade från början inte planerat att gå upp i denna debatt. Egentligen är jag här för att tala om naturskydd, men ämnet psykisk ohälsa är något som berör, inte minst vad gäller unga människor. Jag skulle vilja reda ut begreppen något. Psykisk ohälsa är väldigt brett definierat. Den ena delen handlar, lite förenklat, om oro, ångest och nedstämdhet. Detta är fullt naturliga reaktioner på sådant som händer i ens vardag. Det kan handla om att en relation inte går som man har tänkt sig, att man inte riktigt vet vad folk förväntar sig av en i skolan eller andra saker som händer i livet emellanåt. Annan psykisk ohälsa – den som behöver behandlas med medicinering och olika slags samtal – är schizofreni, depressioner och panikångestsyndrom. Detta kan inte lösas genom att man pratar om problemet, utan då behöver man vård. Låt oss titta på psykisk ohälsa bland unga. Det är den vanligaste orsaken till att man hoppar av gymnasiet, vilket är väldigt problematiskt. Jag tror att regeringen behöver fortsätta att titta på reformer för att minska hemmasittandet. Det finns en färdig utredning på området. Det spelar verkligen roll om man går upp , äter frukost, sätter sig på bussen till skolan och umgås med sina kamrater. Det finns även mycket annat man kan göra. Det handlar om saker som inte är marknadsförda som åtgärder för att minska psykisk ohälsa. För de enklare psykiska besvären räcker det ganska långt om man sover och äter regelbundet och har fysisk aktivitet . Här skulle förslag om mer idrott i skolan göra skillnad för barn vars föräldrar inte har en naturlig koppling till idrotten. Även förslag om tidiga betyg, eller i varje fall omdömen som inte dömer någon till ett visst betyg, skulle göra stor skillnad. Det är nämligen viktigt att tidigt lära sig att hantera motgångar och veta att det går att ordna. När jag gick i skolan fick man betyg först i åttonde klass. Då hade man inte så på sig att ordna slutbetyget till nian. Detta skapade stress för många, vilket kunde förvärra situationen.