prot · H40983 · 2017-03-21 00:00:00 — Att pressa tillbaka arbetslösheten är fortsatt en av regeringens viktigaste frågor. 44 (M): Jag vill börja med att tacka närings- och innovationsministern för det långa svaret. Tyvärr verkar frågorna delvis antingen ha missförståtts eller också bekräftas de farhågor som jag gett uttryck för i min interpellation men även i tidigare frågor. går bra, men hur kan den nuvarande regeringen ta åt sig äran av det? Det är i själva verket Alliansens politik – och självklart även konjunkturen – som får genomslag och är orsaken till det. Regeringen snarare motarbetar företagen och jobben. Bara för att ge några exempel ur det svar vi just hörde som visar vad jag menar: tillväxtlån är ett samarbete med Europeiska investeringsfondens ramverk för forskning och innovation, det som kallas Horizon 2020, från . Så visst är det bra att svenska småföretag kan finansiera innovationer, men det är knappast Socialdemokraternas eller . Liknande ser det ut med företagsportalen som rent faktiskt startades upp 2012, det vill säga mitt under den förra mandatperioden. Och att ta åt sig äran för ett utvidgat RUT-avdrag för att gynna nyanlända eller långtidsarbetslösa är lite väl magstarkt. Det utvidgade RUT-avdraget är en del av uppgörelsen mellan Alliansen och regeringen. Utifrån hur regeringen principiellt har ställt sig till RUT-avdragen är det väl lätt för alla att förstå att det utvidgade RUT-avdraget var ett inspel som kom från Alliansen. När näringsministern i sitt svar noga framhåller att teknikföretagen anger att de anställer fler personer i än i omvärlden blir man faktiskt lite nyfiken, särskilt med tanke på att näringsministern framhåller att svenska företag plockar hem investeringar. Vad betyder en relativ siffra? Den kan betyda att det kanske inte har anställts en enda person i omvärlden och säger just ingenting. tror jag ju inte att S-MP-regeringen inte har ambitioner på området, men det är ju inte samma sak som att man själv har bidragit till den goda utveckling som har . För att komma tillbaka till frågorna: går bra men det är alltså inte på grund av regeringens agerande. Ser vi mer verkar det tyvärr inte heller som att regeringen har några svar på hur man ska hantera de konkreta problem som står inför. Det gäller utflyttning av jobb, ökande inkomstklyftor, en större tudelning på arbetsmarknaden och att tappar fart inom digitaliseringen jämfört med andra länder. Varför ägnar man sig inte mer åt dem? Och slutligen: Ökade investeringar är positivt, men det betyder inte per automatik fler jobb i . Jag måste därför fråga: Är inte närings- och innovationsministern det minsta oroad över att statliga SAS flyttar ut jobb och att även företag i en framtidsbransch som Spotify gör detsamma? Sedan interpellationen skrevs har Nordea informerat om att de, beroende på om resolutionsavgiften höjs, eventuellt lämnar . Ser inte det som en tydlig signal om att förutsättningarna i försämras för företagen och att det kommer innebära ett hot mot svenska jobb och därmed även ett hot mot finansieringen av välfärden? 45 Närings- och innovationsminister (S): Hela min poäng med svaret var att visa vad regeringen har gjort på viktiga områden, vilket har utvecklat svenskt näringsliv och skapat fler jobb i vårt land. Den förra regeringen sa att om man genomförde ganska stora delvis ofinansierade skattesänkningar skulle det leda till en väldigt god jobbutveckling på svensk arbetsmarknad, vilket vi inte såg. Inte minst slösades väldigt mycket pengar på sänkta arbetsgivaravgifter för unga, vilket nog inte något av de borgerliga partierna har kvar som krav , och det kan jag förstå. Det gav inte den effekten, det kostade väldigt mycket pengar och det var ett slöseri med skattepengar som inte fick ned ungdomsarbetslösheten. Vi har i stället riktat insatser på de ungdomar som har problem. Vi är nu på väg att införa en 90-dagarsgaranti för ungdomar för att de inte ska gå arbetslösa så . har vi den lägsta ungdomsarbetslösheten i . Det är klart att det får effekt när man väljer vad som ska prioriteras. Från en prioritering som handlade om skattesänkningar vågar man nu investera i utbildningspolitik och i 70 000 nya utbildningsplatser. Det är kanske det största tillväxthindret för företagen runt om i , att de inte hittar rätt arbetskraft. Vi har investerat i bostadsbyggande. var planeringstakten 63 000 bostäder. Det är nästan som i miljonprogrammets dagar. Regeringen har en del i detta. Den andra delen är kommunala majoriteter runt om i som har satt fokus på att öka bostadsbyggandet i vårt land. Det är ett samspel som sker i hela för att öka bostadsbyggandet. Vi kan titta på infrastruktursatsningarna. Underhållet av järnvägen har gått upp för att tågen ska börja gå , vilket är bra för näringslivet. Alla investeringar gör att tillväxten kan hållas igång. Vi har dessutom stora satsningar på export. Hur kan man mäta om det finns ett förtroende och om detta är bra eller dåligt? Industriinvesteringarna slutade på . Det är det högsta sedan före finanskrisen i . Företag väljer att göra industriinvesteringar i för att de tror på utvecklingen i vårt land. De har inte haft ett lika stort förtroende för industriutveckling sedan före finanskrisen. Det här är ett bra tecken för , och det räddar jobb för framtiden och skapar fler jobb i vårt land. De utländska direktinvesteringarna ökar från 52 till 168 miljarder. Omvärlden tror på , men det gör inte . Jag tycker att det är bättre att läsa av direktinvesteringar som ett tecken på förtroende och utveckling. Jag vänder mig verkligen emot den bild som målas upp där man underförstått ifrågasätter huruvida investeringar leder till fler jobb. Investeringar i leder alltid till fler jobb. Uteblivna investeringar i leder till förlorade jobb. Denna insikt måste man ha. Vi måste ligga längst fram med den nya tekniken när det gäller rationalisering, automatisering och digitalisering, annars kommer det att kosta jobb för . Vi ser nu att de privata företagen har skapat nästan 100 000 nya jobb i . Låt oss verka för att en sådan utveckling fortsätter framöver. 46 (M): Vi moderater tror absolut på . Självklart behövs vissa justeringar av de reformer som genomfördes. Men även Socialdemokraterna och har fortsatt med Alliansens politik. De har exempelvis bibehållit de jobbskatteavdrag som har bidragit till högre skatteintäkter till kommuner och landsting och därmed till välfärden. När det gäller bostäder vet de flesta att det tar ungefär från att man beslutar om ett projekt till dess att byggandet startar. Det är alltså matematiskt enkelt att se när dagens rekordbyggande påbörjades. Att jobben automatiseras blir dock alltmer synligt i samhället. är det en vanlig syn i mataffären eller på flygplatsen. Det är inte enbart i industrin som robotar är vanliga. Med en befolkningsutveckling där allt färre arbetar och ska försörja allt fler är det toppen om man kan hitta bra lösningar för att få jobb utfört och att produktiviteten ökar. Vi ser dock allt tydligare att faktiska jobb försvinner. Vissa jobb försvinner inte lika synligt; exempelvis skrivs många tidningsartiklar numera av datorer. Detta är därför en fråga som förtjänar att diskuteras mer, inte minst politiskt. Man ska inte tro att det med automatik betyder att samma antal jobb kommer att återuppstå här när företag som har flyttat ut jobb nu åter investerar i . Det är att stoppa huvudet i sanden. I går kom Teknikföretagen med information om arbetskraftskostnaderna inom tillverkningsindustrin. ligger högst i och har högre tillväxttakt. Det betyder att jobben relativt sett är dyrare i än i grannländerna och att de blir allt dyrare. konstaterade i sin rapport över gränserna att jobben fortsätter lämna . Det handlar inte bara om jobb inom industri och tillverkning utan även om typiska tjänstemannajobb. Det är oroande att regeringen inte verkar ta detta på allvar utan fortsätter riskera svenska jobb genom diverse försämringar för företagen. På samma sätt verkar man vara inspirerad av och hittar på problem som man låtsas ta tag i. Att lägga skattepengar på att utreda vinstbegränsning inom välfärden är ett gott exempel. Vilket konkret samhällsproblem löser det? I stället borde man fundera på hur de faktiska samhällsproblemen ska tacklas. går bra, men det är tack vare omständigheter som regeringen inte råder över. Det finns dock en massa utmaningar att ta tag i. Även regeringen borde vara bekymrad över de ökande inkomstklyftorna, en allt större tudelning på arbetsmarknaden och att vi tappar fart jämfört med andra länder inom digitaliseringen. Det sistnämnda och de allt högre arbetskraftskostnaderna påverkar konkurrenskraften för näringslivet, och detta ligger inom område. Ökade investeringar i automatisering är ett konkret och rationellt sätt för företagen att få ned arbetskraftskostnaderna. Produktiviteten ökar också eftersom maskiner kan jobba dygnet runt, inte är sjuka och inte vabbar. Men det ställer oss inför nya utmaningar eftersom vår välfärd bygger på skatteintäkter, och dessa är i i hög grad kopplade till arbete. Att regeringen inte verkar bry sig om detta eller att namnkunniga bolag flyttar ut jobb borde oroa alla. Varför ägnar sig regeringen inte åt dessa utmaningar? 47 Närings- och innovationsminister (S): Jag blir mer orolig över denna interpellationsdebatt än jag kunde ana i början. Vi verkar ha en diskussion om huruvida produktivitet och effektivitet i svensk industri är viktigt eller inte. Om inte är det mest produktiva landet och om vi inte jobbar med digitalisering och effektivisering av produktion kommer vi att få många färre jobb här. Att ligga längst fram vad gäller teknisk utveckling är A och O för ett litet, exportberoende land. Jag är inte rädd för vare sig robotar eller ny teknik, utan jag är rädd för gamla robotar och gammal teknik. Detta skifte måste man orka med, och detta ligger bakom regeringens strategi Smart industri. Det handlar om hur vi ökar omställningstakten och hur vi digitaliserar ännu snabbare. Varför har vi tappat takt vad gäller framför allt digitaliseringen? Digitalisering av offentlig förvaltning är det område där vi har tappat mest . Hur var det nu? Vilka satt i regeringsställning i och hade ansvar för den offentliga förvaltningen? Vi ledde ju ligan för digitalisering av offentlig sektor för 10–. Det gör vi inte längre. Vi tappade fart. Vi har bestämt oss för att öka takten igen, och därför kommer vi att presentera en digitaliseringsstrategi för samhället. På mitt område handlar det inte minst om digitalisering av små och medelstora företag och om att framöver öka effektiviteten i produktionen. Detta är otroligt viktiga frågor och utgör hela basen för strategin Smart industri. Det här är inte ett nollsummespel. Om ligger längst fram i den tekniska utvecklingen kommer vi att kunna skapa fler jobb och fler exportjobb här. Det rör sig inte om exakt lika många jobb i industrin som fanns . Det har jag aldrig påstått. Men det kan leda till fler jobb i . Hela digitaliseringen öppnar ett nytt fönster för att nyindustrialisera . Uppenbarligen har vi olika uppfattning om det här. Detta är dock basen för svensk ekonomi och utgör av svensk export. Det är alltså otroligt viktigt att man inte säger att detta är oväsentligt eller att det skulle kunna vara farligt att jobba med produktivitet och effektivisering inom svensk industri. Det här är själva basen för ett framgångsrikt jobbskapande för framtiden. 48 (M): Självklart är produktiviteten viktig. Den är ju en del i hur vi kan utarbeta svensk konkurrenskraft. Men dit hör ju också arbetskraftskostnaden. När jag ställde mina tidigare frågor blev jag först förvånad och sedan bekymrad över svaren. Att inneha regeringsställning innebär ett ansvar för , inte bara just nu utan även . Man kan inte låtsas som om man inte ser de utmaningar vi står inför utan bara felaktigt, som jag har visat, ta åt sig äran för att det just nu går bra. Man kan inte heller hitta på problem som man låtsas lösa eller nöja sig med att säga rätt saker utan att leverera några konkreta förslag för att åtgärda det hela. Detta är svagt. Det håller inte att hävda att man förbättrar villkoren för företagen när man presenterar det ena utifrån företagsperspektiv usla förslaget efter det andra medan man totalt ignorerar att företag fortsätter flytta ut jobb ur . Det är inte ansvarsfullt. Vi finansierar vår välfärd främst via arbete. Vi står inför en befolkningsutveckling och en digitalisering som i hög grad påverkar denna finansiering. Då måste regeringen ta samhällsutvecklingen och utflyttningen av jobb på allvar. 49 Närings- och innovationsminister (S): Vi kommer att fortsätta jobba för en stark exportindustri och en smart industri i som lockar den traditionella industrin att göra rekordinvesteringar här. Det har inte investerats lika mycket sedan finanskrisen som . Vi ser även att de utländska direktinvesteringarna i ökar kraftfullt. Detta är ett tecken på att man tror på utvecklingen i , vilket är positivt. Regeringen gör även andra insatser. Det som bromsar eller riskerar att bromsa tillväxten är kompetensförsörjning, eftersatt underhåll av infrastruktur och för lågt bostadsbyggande. På alla dessa områden gör regeringen stora, kraftfulla insatser. Det handlar om utbildning med 70 000 utbildningsplatser. Vidare handlar det om 10 permanenta välfärdsmiljarder, en 40-procentig ökning av järnvägsunderhållet och 6 miljarder för bättre och fler hyreslägenheter. Vi gör stora investeringar för att hålla igång tillväxten i . Den är investeringsledd. politik innebär en investeringsbroms. De har besparingar på bostadspolitiken, välfärdspolitiken och infrastrukturen. Att bromsa tillväxten för framöver tror jag är fel väg att gå. Överläggningen var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2016/17:329 om Teslas etablering i 50 Närings- och innovationsminister (S): har frågat mig hur jag och regeringen kommer att agera för att få Tesla att förlägga sin nya europeiska bil- och batteritillverkning i . är en industrination och ett fordonsland med världsledande tillverkare av såväl tunga fordon som personbilar. Den kompetens och det industriella ekosystem som finns inom svensk fordonsindustri är en styrka som också kan attrahera helt nya fordonsföretag till , och detta arbetar såväl regeringen som statliga aktörer med att främja. För att stärka förutsättningarna för svensk industri att utveckla, tillverka samt sälja sina produkter på en global marknad har regeringen lanserat en nyindustrialiseringsstrategi för med bland annat ett kunskapslyft på 70 000 utbildningsplatser för att säkra industrins kompetensförsörjning, insatser för att främja företagens digitalisering samt en kraftsamling för innovation inom bland annat transportsektorn. Den breda energiöverenskommelse som regeringen kunde presentera ger nu också industrin stabila förutsättningar och en god och stabil tillgång till el, vilket är centralt inte minst för de företag som överväger att bygga batterifabriker i . skapar svensk industri 1 miljon jobb i , men nya investeringar är fortsatt viktiga för att skapa nya jobb och kan skapa nya samarbetsmöjligheter för svenska företag inom till exempel fordonsindustrin. Därför är såväl export- som investeringsfrämjande en viktig del av regeringens internationella kontakter och resor. Att öka attraktionskraft för utländska investeringar är ett av målen i exportstrategi, som regeringen presenterade . Business är statens och näringslivets gemensamma organisation för export- och investeringsfrämjande. Regeringen höjer nu åter deras årliga anslag och stärker deras förutsättningar att bland annat fortsätta främja investeringar i i såväl batteri- som fordonstillverkning. Flera statliga, regionala och privata aktörer involveras dessutom numera i mottagandet av potentiella utländska investerare inom ramen för . Med sin starka industri, höga kompetens och goda tillgång på grön el är ett konkurrenskraftigt alternativ för företag som vill etablera nya fabriker för såväl bil- som batteritillverkning, och en sådan investering vore naturligtvis mycket välkommen. 51 (C): Tack, ministern! Den typ av anläggningar som vi talar om är den nya sortens industrianläggningar. Exempelvis förväntas Tesla förlägga en fabrik i , men även batteritillverkaren är ett jättebra exempel på sådant som vi jättegärna vill ha i . Det råder knivskarp global konkurrens om de här investeringarna. Då måste vi också vara mycket bättre på att lyfta fram de fördelar vi har i . Det handlar bland annat om de saker som ministern tar upp, till exempel leveranssäker, förnybar och billig el. Jag är glad över att ministern lyfter fram energiöverenskommelsen, som jag också var med och förhandlade fram. Vi har också högkvalificerad arbetskraft. Något som kanske är lite underskattat är att vi också har en väldigt teknikmogen och teknikintresserad befolkning. är en jättebra pilotmarknad för många av dessa saker. Då är det ett tacksamt ställe att lägga sin tillverkning och produktutveckling på. Vi kan vara en testarena. Andra länder kommer självklart att lyfta fram sina fördelar. Då är det viktigt att vi också gör det, också via politiken. Jag är väldigt glad över att ministern strax efter att den här interpellationen kom in också var ute och välkomnade det initiativ och de kontakter som Business tog för att Tesla gärna skulle få komma till . Jag tror inte att vi har motsatta ståndpunkter i detta, utan jag är snarare glad över att ministern tog detta initiativ. Jag vet också att hans finska kollega redan hade gjort det, och jag önskar kanske att vi kan vara ännu mer på bollen ibland och lite snabbare går ut och gör dessa saker, för andra länder kommer att göra dem. Då måste vi vara med. Vi har otroliga fördelar. Vi behöver sluta vara så beskedliga. Vi behöver släppa jantelagen lite och kliva fram och visa på alla de fördelar som vi faktiskt har i , för vi har unika fördelar här. Vi har bra klimat, och elen och energin ligger som sagt väldigt bra till för denna typ av investeringar. Vi behöver bli ännu lite bättre, och jag tycker att ministern redogör för flera bra initiativ. Jag hoppas att det kommer fler sådana framöver också. 52 Närings- och innovationsminister (S): Tack, , för en viktig interpellation! Jag ser verkligen fram emot att samarbeta med och andra ledamöter som vill delta i detta. Det handlar ju om vad vi kan göra på nationell nivå, utifrån vad Business kan göra och om vad vi kan göra politiskt för att underlätta detta, men också om att det finns ett starkt regionalt tryck i de här frågorna. sker ju ett antal processer med site selection, som det heter på det här språket. Då måste regioner backa upp. Vi måste hitta samarbeten för att visa att vi är på tå, att vi är duktiga som tillverkningsland och att energipolitiken finns på plats. En av de, tror jag, viktigaste överenskommelser vi har gjort den här mandatperioden var just den om energipolitikens långsiktiga inriktning, som ger en väldig trygghet och också befäster styrka på energipolitikens område. Det är detta som har gjort att varit ett starkt tillverkningsland . Också hela digitaliseringen är viktig. Där är ett av de länder som är mest digitalt mogna och därmed drar till mycket intresse. Det handlar både om traditionell industri och om den nya startup-miljön, som också är spännande. Sedan har vi fordonsindustrin, som är världsledande i . Vi har alltså väldigt goda förutsättningar. Jag tror att en del av de länder som konkurrerar om batterifabriker och annat säkert kan bygga fabriker, men frågan är om de har lika bra produktionskunskap som vi. Det krävs ju en stor produktionslina, och det ska vara effektivt. Dessutom ska man gärna fylla batterierna med grön el. Det finns kanske inte jättestora poänger med att bygga stora batterifabriker om man ändå laddar dem med kolkraftsel. Vi har goda förutsättningar här. Vi ska definitivt vara på bollen, och vi ska se vad vi tillsammans kan göra för att få mer uppmärksamhet för intresse för dessa investeringar framöver. 53 (C): Tack, näringsministern, för en bra debatt! En annan sak som vi kan göra på nationell nivå är att förenkla tillståndsregler och den typen av saker och också försöka se till att tekniken och politiken går hand i hand. Det blir lätt så att politiken försöker styra vilken teknik som är bra eller önskvärd, men det kommer vi i politiken aldrig att klara av. Vi kommer aldrig att hinna med den tekniska utvecklingen. Politiken ska snarare säga vad målet ska vara och sätta ramarna för vart man vill. Hur sedan tekniken utvecklas får tekniker, ingenjörer och företag styra i stället. Vi får inte fastna i gamla regler. hade vi ett bra exempel på detta. Då gällde det drönare, som hamnade under en kameraövervakningslag som var , tror jag, då vi i stort sett inte hade några drönare. Då fastnade man i den problematiken i stället för att försöka målstyra juridiken – alltså att målstyra lagarna och göra klart för sig vad det är man inte vill ska ske och vad man vill ska ske. Man ska inte försöka styra vilken teknik man ska använda för att uppnå målen. Detta är väl något som vi kan göra gemensamt på den nationella nivån? Sedan delar jag ministerns syn att det finns väldigt mycket vi kan göra på lokal nivå, både när det gäller hur vi drar elledningar och hur vi gör med bostäder, utbildningar och annat, så att man får en bra grund att stå på även där. Det känns som om vi har en ganska god samsyn där, tycker jag. 54 Närings- och innovationsminister (S): Den tekniska utvecklingen går väldigt snabbt . Risken är att all vår lagstiftning inte riktigt hänger med. Framför allt måste vi fundera på hur vi framtidssäkrar lagar, regler och förordningar. Det är ett av de initiativ vi har tagit inom ramen för de strategiska samverkansprogrammen, som handlar om innovation på fem olika prioriterade områden. Där har vi gett i uppdrag att hålla ihop det arbete som handlar om lagar och regler. I de testmiljöer – vi vill gärna att de ska bli fler i – där man testar den senaste tekniken ska man också fundera på vilken lagstiftning som kan behöva utvecklas. Det gäller att dra slutsatser i arbetet så att vi kan fortsätta ligga i framkant i när det gäller både standardisering och regelutveckling. Jag tror mycket på detta, och jag tror att det är otroligt viktigt att vara på tå. En annan stor investering som sker är ett datacenter i . Där har man agerat ganska modigt från kommunens sida. Man var snabbt på bollen och har försökt styra upp arbete och planprocesser och reda ut alla de väldigt stora och små frågor som det internationella bolaget har ställt under processen. Utan ett nära samarbete mellan kommunen, och andra för att få detta att rulla hade kanske investeringen hamnat någon annanstans. Vi måste alltså vara på tå i investeringsfrämjandet. Det är också därför vi nu växlar upp investeringsfrämjandet inom ramen för Business . Det fanns ju två olika organisationer innan Business skapades, och jag kan nog vara lite självkritisk – det tror jag att vi alla kan vara – för att investeringsfrämjandet hamnade lite längre bak i prioriteringsordningen också för det gemensamma Business . Vi försöker ändra på detta, så att investeringsfrämjandet lyfts och får en högre prioritet. Men det görs också väldigt mycket regionalt och lokalt på det här området, så det är inte bara staten som agerar. 55 (C): Jag vill mest tacka ministern för en bra och viktig debatt. Ska vi få dessa nya industrijobb och denna nya teknikutveckling till behöver vi vara på tå. Jag upplever att det finns en respons från ministern. Vi såg dessutom att strax efter att interpellationen lades fram gick ministern ut i medierna och välkomnade exempelvis Tesla till . Detta uppskattar jag, och jag hoppas att vi får se fler sådana utspel från ministern framöver. Jag tror att det är värdefullt och det skickar väldigt värdefulla signaler, inte bara till Tesla utan också till många andra: Vi är en nation som vill ligga i framkant, vi har stora fördelar, och man ska komma hit, för då får man bäst förutsättningar. 56 Närings- och innovationsminister (S):