prot · H50926 · 2017-11-07 00:00:00 — som vi socialdemokrater satte upp det målet, som är regeringens mål, satte den dåvarande moderatledda regeringen upp ett annat mål. sa att hans mål var att 5 miljoner människor skulle vara i arbete . Det målet nådde vi . Då passerade vi 5 miljoner människor i arbete – säsongsrensat. Detta var inte så ambitiöst. Det är ett val man har att göra som handlar om hur man prioriterar resurserna. Vi kan se att den förra regeringen, i ett läge när man hade i underskott och en stark konjunktur, valde att låna ytterligare 15 miljarder för nya skattesänkningar. De mål man sätter upp prioriterar politiken. Denna regering prioriterar jobben. En bedömning man har kunnat göra av resultatet är: Ja, vi har nytta av den starka konjunkturen, precis som den gamla regeringen hade . Man gör bedömningen att ungefär hälften av arbetslöshetsminskningen direkt kan hänföras till regeringens ekonomiska politik och ungefär hälften till konjunkturen. Vi får också av andra bedömare stadigt omdömet att vi för rätt politik i rätt tid. Man kan naturligtvis teoretiskt tänka sig att nå lägre arbetslöshet till exempel genom att föra en politik som inte ger människor asylrätt i vårt land eller genom att föra en extremt snål politik när det gäller att ge skydd åt människor som söker skydd. Man kan också välja att föra en politik med till exempel vårdnadsbidrag eller annat som gör att människor lämnar arbetskraften. Vi väljer ingen av dessa vägar trots att har tagit emot fler asylsökande per capita än något annat OECD-land någonsin har gjort. Det vill säga, tillskottet av arbetskraft är i mycket stor utsträckning människor som av naturliga skäl, i början, står väldigt långt från arbetsmarknaden. En betydande del har också en mycket, mycket låg utbildningsnivå i förhållande till kraven på den svenska arbetsmarknaden. Trots detta fortsätter vi att öka sysselsättningsgraden. Sysselsättningen ökar, och även sysselsättningsgraden ökar. Trots detta fortsätter faktiskt arbetslösheten att sjunka. Det är en mycket glädjande utveckling. Vi fick nya siffror som visar att sysselsättningsgraden fortsätter uppåt. Jag är inte nöjd. Jag ser att vi har stora utmaningar på arbetsmarknaden. Men utmaningarna är att se var problemen finns. Stora utmaningar finns hos de nyanlända, och att hjälpa nyanlända in på arbetsmarknaden väsentligt snabbare än vad som har varit fallet tidigare är vår stora utmaning. När det gäller ungdomarna kommer vi att klara målet att ingen ung människa ska gå arbetslös mer än max innan man får arbete, utbildning eller en insats som leder till arbete. Vi ser en glädjande utveckling i att även de äldsta på arbetsmarknaden nu ökar sin sysselsättningsgrad, och vi ser att ett av de största problemen är att många arbetsgivare också har svårt att få tag i personer med rätt kompetens. Därför är investeringar i utbildning så viktiga. 18 (M): Först har jag några små kommentarer till , som säger att 200 000 fler i arbete är mycket bra presterat under den mandatperiod som snart har gått. Jag vill bara påminna om att detta är mitt under en stark högkonjunktur och kan jämföras med att vi under Alliansens år, inklusive en stor, djup, global finanskris, fick nästan 300 000 fler i arbete. Det tycker jag i så fall är mer imponerande. Sedan måste jag rätta i en fråga. Hon pratar om och att går vidare till arbete. Så är det, men är det ju faktiskt så att nästan alla som börjar på redan har arbete, det vill säga man utbildar sig till ett annat yrke eller vidareutbildar sig. Det är alltså inte en arbetsmarknadsåtgärd utan i första hand en kompetensförsörjningsåtgärd. Jag jobbade med dessa frågor under den förra mandatperioden och är väl insatt i . Det är en väldigt bra utbildningsform, men den kan inte ses som en arbetsmarknadsåtgärd. Arbetsmarknadsministern talar om att halva minskningen av arbetslösheten skulle bero på regeringens politik. Jag tycker att det är väldigt svårt att se konkret vad det är som regeringen i så fall har gjort för att minska arbetslösheten. Om vi tittar på regeringens egna siffror i framför allt de första budgetarna var det snarare så att regeringen själv talade om att de åtgärder man vidtog i form av olika skattehöjningar och annat skulle medföra en högre arbetslöshet än den som var när man tillträdde. Det vill säga, det var en negativ jobbeffekt på de första reformerna som regeringen genomförde – eller det man kallade för reformer. Jag vill därför snarare påstå att arbetslösheten har minskat trots regeringens politik och inte tack vare den. Dessutom hävdar arbetsmarknadsministern nu att arbetslösheten fortsätter att sjunka. Men det är just precis det den inte gör. Arbetsförmedlingens siffror som kom visar att arbetslösheten har slutat att sjunka. Detta bekräftas av SCB, som konstaterar att arbetslösheten det här kvartalet ligger på samma nivå som . Det är till och med något fler personer som är arbetslösa nu än vad det var . Då kan man fråga sig: Vad händer med sysselsättningsgraden om konjunkturen försämras som vi har många nyanlända som ska ut på arbetsmarknaden? Hur kommer den fina sysselsättningsgrad som vi har i en stark högkonjunktur att se ut om inte agerar och vidtar kraftfulla åtgärder? Det allvarligaste med den här debatten och det som gjorde att jag skrev min interpellation är att regeringen låter högkonjunkturen dölja den egna passiviteten. I stället för att ta vara på högkonjunkturen och rusta och göra de här stora och viktiga framtidsreformerna, så att de som står långt från arbetsmarknaden faktiskt kommer in, sitter regeringen nöjd och låter högkonjunkturen lite hjälpligt dölja de egna misslyckandena. Det blir ju alltid lite bättre på arbetsmarknaden när konjunkturen är stark. Men detta döljer bara de underliggande problemen, och det är dem som inte regeringen vill se. I stället för viktiga framtidsreformer driver man en skattehöjarpolitik som gör det långsiktigt dyrare att driva företag, dyrare att anställa och dyrare att arbeta i form av högre skatt. Regeringen slarvar bort högkonjunkturen och bäddar för väldigt stora problem när konjunkturen vänder nedåt. 19 (M): Tack för inläggen från de socialdemokratiska politikerna! försökte i någon mening att blanda bort korten. Sysselsättning och arbetslöshet är alltså två olika saker, och det är också ett av skälen till den här interpellationen. Min fråga är: Har regeringen formulerat det här målet på rätt sätt? Målet är alltså att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet till 2020, och det målet är man längre ifrån nu än när mandatperioden började. Därför kan det finnas skäl att fundera på om man faktiskt inte var modig utan snarare dumdristig och om man därför borde omformulera det målet till ett mål som är möjligt att uppnå och att följa upp på ett bättre sätt, till exempel att skapa en halv miljon nya jobb till 2025 eller, som både ledamoten och statsrådet nämner, att minska jobbklyftan mellan inrikes och utrikes födda. Ett rimligt mål skulle kanske vara att halvera den jobbklyftan till 2025. Det är lättare att mäta och kanske också möjligt att nå. Det nämns också att man tar ansvar för ekonomin. Jag skulle säga att det är en sanning med modifikation. , som tog över som finansminister efter – som egentligen gjorde en fjärdedel av den svenska budgetsaneringen – gjorde två extremt bra saker som finansminister. Det ska jag vara ärlig med. Han inrättade det finanspolitiska ramverket med ett överskottsmål för statens finanser, och han återupprättade särställning i . Det var bra, men vad har den här regeringen gjort? Ni justerar ned överskottsmålet. Ni tar inte ansvar för svensk ekonomi, vilket kommer att märkas när konjunkturen vänder, och det vet vi att den alltid gör till slut. Sedan kan man undra vad det är som den här regeringen lägger så mycket pengar på. Vilka är de stora satsningarna? Vilka är de stora projekten under den här mandatperioden? nämner som en föregångskommun. Jag skulle vilja säga att även det är en sanning med modifikation. är en av största städer. Den ligger nära kontinenten och har alla möjligheter att ha en ganska god tillväxt. Ändå är det små kranskommuner till som måste rädda Malmös ekonomi genom det kommunala utjämningssystemet. strösslar miljoner över i investeringsstöd för att bygga nya bostäder. kom en nyhet om att ni har 1 000 hemlösa barn i . Jag skulle inte säga att är ett föredöme, utan det är ett exempel på hur rödgrön politik funkar på kommunnivå. fortsätter med att nämna asylrätten och menar att Alliansen vill montera ned den. Det är ganska vågat. Socialdemokraterna, som har lagt svenskt mottagande på EU:s miniminivå, Socialdemokraterna, som kampanjar med budskap om att passkontrollanter garanterar svensk säkerhet, kommer dragande med att nu vill Alliansen nagga asylrätten i kanten. Jag skulle vilja säga att det är svårt att påstå att en socialdemokratisk asylrätt är värd så mycket om det är så att man får söka asyl vid gränsen samtidigt som det är omöjligt att ta sig dit. Löfven säger stolt att den generösa flyktingpolitiken som man ärvde var ohållbar och att man därför var tvungen att justera den. Det kan vara sant. Både statsrådet och ledamoten nämner ju att med så många nyanlända är utmaningarna större. Det kan absolut vara sant, men var också ärliga med att den utlänningslag som ni nu har ändrat ärvde ni inte av Alliansen, utan den ärvde ni av . Den justerades knappt i kanten av Alliansen . Mina frågor är fortfarande följande: Är verkligen arbetslöshetsmålet rätt formulerat? Ni talar om sysselsättning, och det kan vara riktigt, men är arbetslöshetsmålet rätt formulerat? Varför finns det inte ett separat mål för att hantera de utmaningar ni nämner om att få in nyanlända på arbetsmarknaden? 20 (S): Låt mig börja med . Jobben kommer i . Det finns många nya jobb. Problemet är att många av dem som bor i inte får jobben, utan det är människor som bor i kranskommunerna som får jobben. Flera kranskommuner skulle över huvud taget inte överleva om inte fanns som de boende kan pendla till. Många kommuner har också sluppit undan genom att inte bygga hyreslägenheter och inte ta emot flyktingar. har tagit emot många flyktingar. Om de som arbetar hade skattat där de arbetar i stället för där de bor skulle det se helt annorlunda ut med ekonomin. Detta måste man ta med i beräkningarna när man tittar på och andra så kallade lyckade, rika kommuner. tar ett enormt ansvar för sin befolkning och för de boende i kranskommunerna som jobbar i . Sedan var det frågan om satsningen för att få Malmöborna i jobb. Satsningarna på nyanlända med sfi kopplad till speciell yrkeskunskap är ett exempel på vad som görs i , det vill säga att skapa fler jobb överlag och dessutom speciella satsningar. Dessa satsningar byggs nu ut, till exempel snabbspår för barnskötare. Det innebär att sfi-undervisningen är kopplad till området barnskötare, och därefter kommer man snabbt i jobb. Detta sker i sektorer där det behövs folk. Sysselsättningsgrad och arbetslöshet är självklart två helt olika saker. Jag har aldrig sagt något annat. Vi kan se att sysselsättningsgraden, andelen av befolkningen i arbetsför ålder som arbetar, har ökat. Det är ändå positivt. Vi har också sett att arbetslösheten har sjunkit jämfört med hur det var under den borgerliga regeringen. Vi får inte glömma att arbetslösheten steg under den borgerliga regeringen. Det utlovades sänkt arbetslöshet, men arbetslösheten gick från . har det ändå vänt i rätt riktning. 21 (S): Med formuleringar kan man verkligen undra om de moderata herrarna är modiga eller dumdristiga när de tar en debatt om arbetsmarknadspolitiken med den socialdemokratiska arbetsmarknadsministern . Oavsett om det faller på det modiga eller dumdristiga kontot kan man konstatera att debatten för deras vidkommande är något utsiktslös. Det kan den uppmärksamme lyssnaren konstatera. Det är alltid intressant i politiken att jämföra de olika alternativen. Låt oss då jämföra den socialdemokratiska arbetsmarknadsministern med de tre föregångarna under alliansregeringens olycksamma tid vid makten. De två första avsattes av statsministern eftersom de inte lyckades leverera någonting på arbetsmarknadspolitikens område. Den tredje misslyckade moderata arbetsmarknadsministern avsattes av svenska folket. Det är viktigt att ha det i åtanke. Orsaken till att svenska folket avsatte den moderatledda regeringens arbetsmarknadsminister var ju att man inte lyckades leverera. Det är bakgrunden. Det är viktigt att komma ihåg. Orsaken till att moderater aldrig kan leverera i arbetsmarknadspolitiken är att de gör helt fel analys. representerar dem som tror att arbetslöshet uppstår genom att människor väljer att vara arbetslösa framför att arbeta. Om det valet är ett reellt val, som det är i värld, då sänker man a-kasseersättningen och ser till att det blir, med ett utslitet moderat citat, ”lönsamt att arbeta”. Den analysen försökte man bedriva arbetsmarknadspolitik på . Det resulterade i två saker, nämligen förödda statsfinanser och ökad arbetslöshet. Om – förbjude, fru talman – man får möjlighet att pröva den politiken igen kommer den att leda till samma resultat. Den socialdemokratiska analysen av arbetslöshet är att den består av två delar. En är att det på grund av lågkonjunktur uppstår en brist på arbeten. Då får man arbeta med konjunkturpolitik. Den andra delen är att man behöver rusta arbetslösa att kunna ta de jobb som finns. Det är den socialdemokratiska modellen att hantera arbetsmarknadspolitik. Därför, fru talman, kommer alltid den socialdemokratiska arbetsmarknadspolitiken att leverera ett mycket bättre resultat än den moderata. Så enkelt är det. Frågan är om målet är modigt eller dumdristigt. Arbetsmarknadsministern var inne på den frågan. Man kan ha synpunkter på om det socialdemokratiska målet är högt ställt. Men vi socialdemokrater tar på oss att ha högt ställda mål inom arbetsmarknadspolitiken. För oss är det en hjärtefråga att se till att det finns arbete åt alla. Det moderata målet, Alliansens mål, fru talman, är precis vad arbetsmarknadsministern sa, nämligen att det ska vara 5 miljoner sysselsatta till 2020. var arbetsmarknadsministern lite blygsam i sitt svar om att målet nåddes . Kanske sett lite mer långsiktigt touchade vi målet . Då var det över 5 miljoner sysselsatta. Vad den socialdemokratiska arbetsmarknadsministern gör med vänsterhanden tycker är ett rimligt arbetsmarknadsmål. Det är det inte. 22 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Det har ställts många frågor. undrar vad regeringen har gjort. Regeringen för en ekonomisk politik som har lett till en oerhört stark utveckling på arbetsmarknaden. Det gör vi med hjälp av stora satsningar på investeringar, exporten, nyindustrialisering och inte minst utbildning. Det sker också med hjälp av en ekonomisk politik som gör att de som har haft de svagaste ekonomiska förutsättningarna för efterfrågan har fått bättre förutsättningar. Det är en vinn-vinnsituation eftersom det innebär ett bättre som håller ihop. Arbetsförmedlingens siffror är inte samma sak som arbetslöshet. Av dem som är inskrivna på Arbetsförmedlingen klassas ungefär hälften som arbetslösa i den officiella statistiken. Man ska komma ihåg att det naturligtvis är viktigt att följa hur många som är inskrivna på Arbetsförmedlingen. Det är ett viktigt mått, inte minst för mig. Det handlar om vilka resurser och så vidare som behövs för Arbetsförmedlingen. Men det måttet är inte detsamma som arbetslösheten. frågar vad som kommer att hända med sysselsättningsgraden. Ja, det är den som går allra bäst. Det är allra viktigast långsiktigt och varaktigt att det råder ett högt arbetskraftsdeltagande, som ökar i alla grupper, och att det råder en hög sysselsättningsgrad, som ökar i alla grupper. Det råder nu en högre sysselsättningsgrad än vad som någonsin fanns med en moderatledd regering. Även jämfört med före finanskrisen råder en högre sysselsättningsgrad, trots att sammansättningen i arbetskraften är svårare att hantera på grund av alla nyanlända som behöver på sig. Nej, , i det här sammanhanget har jag inte tagit upp migrationspolitik eller asylrättsfrågor. Det var nog en missuppfattning. Jag vill bara klargöra att i fråga om att jämföra med andra länder tänker jag inte välja en väg där man jämför sig med länder som har tagit emot extremt få flyktingar. Det är inte en väg att gå för att nå låg arbetslöshet. Inte heller att jämföra sig med länder med mycket lågt arbetskraftsdeltagande. Det är inte heller en väg att gå. Vi kommer att välja vägen med högt arbetskraftsdeltagande och hög sysselsättningsgrad för att sänka arbetslösheten. berömde för det finanspolitiska ramverket. Jag kan berätta att det var när var statsminister som ramverket sjösattes av en mig närstående finansminister som hade ansvaret för de frågorna. Överskottsmålet sattes upp bland annat med tanke på den demografiska utvecklingen, där man såg en åldrande befolkning framför sig. Det var viktigt att spara i ladorna för att kunna klara den åldrande befolkningen. kan man se att överskottsmålet inte nåddes , tror jag, . Men det fanns i alla fall där. har vi en parlamentariskt bred överenskommelse. Många partier, även , stöder en justering av överskottsmålet med hänvisning till att en åldrande befolkning inte ligger framför oss utan redan är här. Vi har de stora kostnaderna för att hantera en åldrande befolkning just nu och behöver resurserna till detta. , fru talman: kan alltid föra en akademisk diskussion om hur det optimala arbetslöshetsmålet ska formuleras. Jag för gärna en sådan diskussion. Det finns flera sätt att formulera det. De flesta mål har både fördelar och nackdelar. Det har naturligtvis också det mål som regeringen har, så den diskussionen kan man alltid föra. Det viktigaste är dock att man har mål som styr politiken så att man säkerställa resultat, och det har den här regeringen. 23 (M): säger att arbetslösheten steg under Alliansen. Tacka sjutton för det! Vi hade den djupaste globala kris vi haft på kanske 70–. Hört talas om finanskrisen, kanske? Arbetslösheten i steg från kanske under en sådan djup kris. Jag kan meddela att många länder i vår omvärld tittade avundsjukt på att vi i kunde hålla tillbaka arbetslösheten så pass väl som vi gjorde trots vårt exportberoende när hela exporten i princip upphörde . Allt föll samman; ändå lyckades vi hålla emot. Det är en oerhört bra prestation, och det tycker jag faktiskt att vi skulle kunna få lite kredd för i stället för att få kritik. talar om att jag och skulle vara modiga och dumdristiga för att vi kritiserar regeringen. Man behöver faktiskt inte vara vare sig det ena eller det andra – det räcker att vara läskunnig och ha en liten smula logiskt tänkande för att se att det är ganska dumt att inte ta vara på en högkonjunktur och rusta för sämre tider. Det är ganska enkelt att se att den ekvationen inte går ihop . Alliansen visade att den kunde leverera. Jag vill påminna om en del av de debatter vi hade 2006–2010, där vi faktiskt talade en del om de här sakerna. Vi visade från Alliansens sida att vi lyfte fram alla dem som Socialdemokraterna gömde i olika typer av statistik. De arbetslösa syntes inte; vi synliggjorde dem, och många kom i arbete trots krisen. Jag har fortfarande inte fått något svar från på varför dagens regering lyckas så mycket sämre än resten av EU när det gäller att minska arbetslösheten i högkonjunktur. Vi får återkomma till den frågan. 24 (M): Tack för de tidigare inläggen! säger att arbetslösheten steg under Alliansen, men låt oss titta på ekonomin i ett lite större perspektiv. Jag skulle vilja säga att min generation, vi som är födda , knappt har märkt den globala finanskris som drabbade och övriga 2007–2008. Vi har inte märkt en global finanskris som har brännmärkt en hel generation ute i , och det har vi att tacka för. När det gäller vill jag göra ett medskick. Som ung ledamot får jag ofta tipset att ”du som inte har levt så länge borde läsa mer historia”. Det tipset vill jag ge även . Jag vill fråga om ni verkligen vann valet . Ni ökade inte i stöd. Jag är med på att Alliansen förlorade och lämnade över regeringsmakten, men jag har svårt att se det som er vinst att ökade i väljarstöd. nämner också att vi hade olika ministrar under alliansregeringen. Absolut, vi har bytt en del. Men rekordet i avgångna ministrar, det är ert. Som arbetsmarknadsministern nämner i inlägg efter inlägg kan man ha en debatt om hur mål ska formuleras. Det försökte jag ha. Jag noterar att arbetsmarknadsministern inte svarar på frågan om man har sänkt arbetslösheten varaktigt med sina reformer, men jag noterar också att man i alla fall ser utmaningen i att många nyanlända nu ska in på arbetsmarknaden. Jag tycker att det då vore rimligt att ha ett mål att till exempel halvera jobbklyftan mellan inrikes och utrikes födda, förslagsvis till 2025. Då sätter man också ljus på var den stora utmaningen finns. Det är klart att det är välkommet att vi har stark ekonomi i – , skulle man kunna säga. Men vi har större utmaningar. Det gör oss inte unika, men det gör att vi behöver börja jobba. Det tror jag att regeringen behöver ta till sig. 25 (S): Ja, historia är alltid spännande. Ungdomsarbetslösheten under var så hög att de tyska skattebetalarna fick ta den springnota som partikamrater lämnade efter sig. Det är fakta, fru talman. Nej, vi har bara en arbetsmarknadsminister i den här regeringen, och det finns ingenting som tyder på att vi skulle få fler. Den moderata regeringen hade tre, och den sista gjorde sig känd – eller ökänd – för att inte lyckas lägga fram ett enda förslag i riksdag. Det är fakta, fru talman. Det är historia. En sak till, för att prata historia: misslyckande under sina regeringsår är inte de första borgerliga misslyckandena, utan är den tredje som leder borgerliga regeringar som har misslyckats. i modern svensk historia har vi haft borgerliga regeringar, och oavsett konjunkturer och internationella händelser har man misslyckats. Man har haft och , man har – generations tid – haft och man har tyvärr haft . Alla de tre borgerliga regeringarna har – alla de tre gångerna, – på grund av att de inte förstår sig på arbetsmarknadspolitik lämnat över förödda statsfinanser och hög arbetslöshet. av tre möjliga är för mycket. 26 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Jag ska avsluta med att hålla med : Det vore väldigt dumt att inte ta vara på en högkonjunktur och rusta för framtiden. Det är därför vi gör det. Vi gör stora investeringar som ska göra och gör starkare. Det handlar om jobb i hela landet. Det handlar om infrastruktur. Det handlar om utbildning. Det handlar också om viktiga strukturreformer för att på ett bättre sätt kunna hantera många av de stora utmaningar vi står inför, inte minst när det gäller de många nyanlända. Det märkliga är att , om de nu har den insikt som har, inte kommer med förslag på någonting som gör starkare för att använda högkonjunkturen till detta. förslag är ju nya gigantiska skattesänkningar. Gigantiska skattesänkningar i en högkonjunktur – det är väl något av det mest feltänkta man kan göra om det är för framtiden man vill satsa. vill jag säga till : Ja, jag kan mycket väl tänka mig ett mål om att minska skillnaden i sysselsättningsgrad mellan inrikes och utrikes födda. Jag tycker att det är viktigt. Den minskar ju , men den skulle behöva minska ännu mer. Vad som är viktigt då är att man säkerställer att man inte når ett minskat gap genom att sysselsättningsgraden för inrikes födda sjunker utan genom att ha en uppåtgående konvergens så att sysselsättningen ökar för både inrikes och utrikes födda men ökar snabbare för utrikes födda. Det är den utveckling vi har just , men den behöver förstärkas. Jag skulle vilja lägga till att vi också behöver mål att styra mot om att en större andel ska kunna komma i arbete eller utbildning under den tvååriga etableringsperioden. Den här regeringen har ökat den andelen, men den är fortfarande alldeles för låg. Mer behöver göras. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2017/18:77 om Arbetsförmedlingens upphandlingar