prot · H40995 · 2017-04-18 00:00:00 — Det gäller alla de utredningar som vi tillsatte och en del reformer som vi inte hann genomföra och som ni nu har haft chansen att genomföra, och därtill har ni lagt ett par ytterligare byggstenar. De är för små, men de finns där. Allt detta har varit bra, och det har lett till det ökade byggande som vi nu ser. Min fråga gällde dock vad som händer när vi begränsas av byggkapaciteten – när nu säger att anbudspriserna drivs upp på skolor, förskolor, hyreshus, villor, bostadsrätter och vägar. Då öser ni in 5 miljarder i subventioner till byggbolagen. Det är det jag undrar över. Varför omprövar ni inte denna politik i det här läget? Ni borde säga: har vi nått kapacitetstaket, så nu lägger vi dessa 5 miljarder på fler poliser och bättre sjukvård, eller varför inte på sänkt skatt på arbete? Det är det min fråga gäller. 60 (MP) replik: Då kommer vi tillbaka till samma diskussion som vi hade tidigare. Det är ingen exakt vetenskap när det gäller vad som är hönan och ägget i det här läget. Bostadssubventionerna har kritiserats av borgerligheten , men vi ser ändå att med dem i ryggen byggs det. Det byggs hyresrätter, det byggs små hyresrätter och det byggs klimatsmarta bostäder. Det tycker vi är oerhört viktigt. Sedan finns det naturligtvis alltid olika prioriteringar man kan göra med pengar som regeringen lägger i budgetpropositionen. Vi har gjort bedömningen att bostadsbristen har varit akut efter Alliansens i regering och att vi därför nu behöver göra effektiva satsningar. Jag måste dock säga att jag även håller med om att kapacitetsbristen är ett stort problem, och där finns också åtgärder i 22-punktsprogrammet. 61 (C): står på toppen av en bortkastad högkonjunktur. I har svensk ekonomi gått bra. Svensk ekonomi har gått substantiellt bättre än vad som gäller för de flesta jämförbara länder i , och detta är självfallet positivt för alla oss som bor, verkar och vill förverkliga våra livsdrömmar i vårt land. Vi kan tala länge om varför det går bra för . Jag tror personligen att det handlar om en kombination av kloka reformer, kanske framför allt dem som gjordes av och Socialdemokraterna efter 90-talskrisen. Det handlar om Alliansens kloka reformer för att fler skulle få ett jobb att gå till och om ordentligt sänkta skatter på jobb och företagande i kombination med en förhållandevis stark global konjunktur där duktiga svenska små och stora företag jobbar, säljer, investerar och tjänar pengar. Frågan är vad vi gör av de goda tiderna. Frågan är hur vi krämar ur mesta möjliga effekt av den högkonjunktur som vi alla vet kommer att ta slut förr eller . De flesta bedömare, inklusive regeringens egna prognoser, säger att de goda tiderna börjar att mattas av lite . Då gäller det att se om sitt hus, och då gäller det att kunna känna att vi gjorde det vi kunde i de goda tiderna för att rusta oss för de sämre. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Tyvärr kan jag konstatera att i de mest centrala frågorna och punkterna i den svenska ekonomin har regeringen och denna riksdag gjort alldeles för lite. Svensk arbetsmarknad och bostadsmarknad måste reformeras i grunden. Det måste komma nya vägar in i samhällsgemenskapen och nya sätt att ta sig in i sitt första arbete, att få sin första rad på cv:t och att göra sin första insats. Det första jobbet är det viktigaste. Det var länge sedan den svenska bostadsmarknaden i mångt och mycket slutade att fungera. Bostadsmarknaden är en chimär med varken bostäder eller marknad i stora delar av vårt land. Det handlar om såväl stora som mindre orter. I mitt hemlän kan jag konstatera att såväl inne i som i orter som och har vi en bostadsbrist. Vi kan också konstatera att det svenska skattesystemet går mot allt större reformbehov. , borgerligheten och många aktörer har poängterat det okloka i att ha alltför höga skatter på jobb och företagande. Det handlar om allt ifrån praktiska argument som att alltför höga skatter dämpar jobbskapande till mer närmast moraliska argument som att man förtjänar en större del av frukterna av sitt eget arbete och att det därför är rätt att sänka skatten på jobb och företagande. Vi kan konstatera att utvecklingen med digitalisering och automatisering ger oss alltmer rätt i detta. I ett läge och i en ekonomi där fler och fler arbetade timmar, fler och fler arbetsmoment och fler och fler arbetstillfällen är på väg eller riskerar att automatiseras, digitaliseras och robotiseras är det alltmer oklokt att ha bland de högsta skatterna i världen på jobb och företagande. Vi måste rusta starkt. Vi måste göra det vi kan göra för att se till att de goda tider vi upplever just nu fortsätter in och att vi får uppleva nya år och decennier av svensk framgång och svenskt välstånd. Vi, och regeringen, gör alldeles för lite för att förtjäna svensk framtida framgång. Det är ett osäkert läge i världen. Få av oss hade förväntat sig den president som valdes in i Vita huset. Få av oss hade förväntat sig att det var dessa två kandidater, och , som skulle vara toppkandidaterna till den franska presidentposten. Få av oss förväntade sig att det var under denna debatt som premiärminister skulle kalla till nyval. Vem vet vart det kommer att leda? Det är ett mer svårtippat och svåranalyserat läge än på mycket länge i världsekonomin och i världspolitiken. Men detta förstärker bara behovet av att göra hemläxan här hemma. Det handlar om det vi kan påverka: hur vår egen arbetsmarknad fungerar, hur vårt eget skattesystem fungerar och hur vår egen bostadsmarknad fungerar. Detta är i grunden svenska problem med svenska lösningar – helt enkelt sådant vi faktiskt kan påverka. En klok regering och en klok riksdagsmajoritet ser till att plocka de lågt hängande frukterna och att göra de förbättringar och förändringar som behöver och som vi kan påverka. Det finns många andra orosmoln där ute som vi i mycket liten utsträckning kan påverka, men låt oss göra den hemläxa som vi kan göra. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande En av dessa hemläxor är att se över och förstärka den svenska tryggheten. Det är nu tydligt för allt fler att det var ett misstag att så kraftigt dra ned på totalförsvaret i den omfattning som gjordes . Det framstår nu tydligt för allt fler att rättsväsendet behöver rejäla tillskott i form av mer resurser och mer personal, såväl civil som uniformerad. Dessutom behöver de som jobbar i nämnda sektorer få lite mer i lönekuvertet och lite mer uppskattning från sina arbetsgivare. har ett av världens högsta skattetryck. lägger vi mindre än de allra flesta på dessa statens absoluta kärnuppgifter – sådant som absolut inte i något läge får fallera. Allt annat lika, i varje läge, finns det några saker som medborgarna har rättmätiga krav på när det gäller att de alltid ska fungera. Det gäller polis och försvar. Dessa aspekter av vår trygghet är ett löfte vi aldrig får svika. För den som känner otrygghet är framtidstron inte sällan det första som ger vika. kan inte vara ett land där vi lovar allt åt alla, men det vi lovar ska vi också hålla. Löftet om att den verkliga kärnan av statens uppgifter ska leverera är ett löfte som aldrig får svikas. Förra fredagens terrordåd i visade att vi har poliser i absolut världsklass som springer mot farans riktning för att skydda oss övriga. Dessa poliser förtjänar all uppskattning de kan få. De förtjänar fler kollegor än , och de förtjänar mer i lönekuvertet. Det är bra att regeringen tar steg i denna riktning. Men det kommer , och det behövs betydligt mer till dessa statens kärnuppgifter. Vi får inte låta klyvas. Vi ser en regional klyvning mellan städer och landsbygd. Vi ser en klyvning som går också mellan innerstäderna och förorterna. Vi ser den kluvna arbetsmarknaden där det är allt större skillnader mellan dem som finns på insidan och dem som ännu inte har fått in en fot. befinner sig av de arbetslösa i i något som statistikerna kallar för utsatta grupper. Vi ser klyvningen mellan digitalt innanförskap och digitalt utanförskap. Vi ser en mängd klyvningar, men jag skulle vilja hävda att den viktigaste klyvningen att ta tag i och bryta i är den mellan dem som har hopp och framtidstro och dem som inte har det. Vi behöver helt enkelt en mer rättvis fördelning samt hopp och framtidstro i vårt land. behöver politiska krafter som tar parti för de hoppfulla och ser till att fler kan förvänta sig att känna hopp, framtidstro och det driv som gör att man läser en utbildning, jobbar extra, startar ett företag eller vågar ta en anställning. behöver politiska krafter som tar parti för de hoppfulla. har ambitionen att vara den politiska kraft som ser till att blir det land där flit alltid lönar sig och där man känner goda möjligheter att genomföra företagsidén och förverkliga sina drömmar. Ingen tjänar på att hela befolkningsgrupper, hela bygder i , känner att utvecklingen inte är till för dem. Ingen tjänar på alltför höga skatter på flit, eget företagande eller anställningar. Ingen tjänar på att infrastruktur och samhällsservice i stora delar av går tillbaka och inte åtnjuter medborgarnas förtroende. Ingen tjänar på den rådande klyvningen av , vilken regeringen gör alltför lite för att möta. Den budget som har presenterats är en i raden av budgetar som inte tar tag i stora framtidsutmaningar. och Alliansen kommer att teckna en motbild mot detta, och senast i valet kommer vi att ta tag i det stora jobbet att styra in vårt land på en bättre väg. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande 62 (SD) replik: I senaste rapport prognostiseras att antalet anhöriginvandrare till kommer att uppgå till drygt 300 000 individer . Det är ingen jättehemlighet vad tycker om detta. Det är ingen hemlighet vad har för åsikt. Jag och ledamoten representerar i alla fall i den här frågan kanske diametrala motpoler. Men min fråga handlar i första hand inte om detta. Vi är helt enkelt inte överens i frågan om det ska vara en restriktiv och sverigedemokratisk invandringspolitik eller om det ska vara en liberal och centerpartistisk invandringspolitik. Men jag inbillar mig någonstans att vi är överens om att oavsett vilken linje som kommer att gälla finns det inget egenvärde i att politiken ska kosta så mycket pengar som möjligt. Är berett att gå fram med förslag på reformer som på något sätt begränsar icke-medborgares rätt till och tillgång till den skattefinansierade offentliga välfärden? Om ja, hur? Om nej, hur tänker man klara finansieringen? 63 (C) replik: Jag råder att läsa någon av budgetmotioner från eller något av våra många utspel på temat. Det finns inte på något sätt ett egenvärde i att migrationspolitik och integrationspolitik ska kosta alltför mycket pengar. En riktigt framgångsrik politik ser till att stärka . Ju fler som jobbar och gör en insats och ser som den plats på jorden där man kan förverkliga sin företagsidé, där man kan jobba hårt för att förse sig själv och sina barn med mat på bordet och så vidare, desto starkare och bättre blir vårt land. Då gäller det att ha system som leder i den riktningen. Så är icke fallet. Vi har presenterat en lång rad förslag på hur migrations- och integrationspolitiken kan bli billigare. Det har bäring på föräldraförsäkring, pensioner, hur dyr och dålig dagens integrationspolitik är eller hur det tar innan man kan ta ett jobb. måste man aktivt söka tillstånd att jobba när man kommer till . Tvärtom borde det vara normalfallet. har presenterat en lång rad förslag. I vissa budgetar har vi presenterat störst besparingar på alltför dyra och dåliga integrationspolitik. Återigen råder jag att läsa några av våra motioner. Där finns våra förslag som jag mycket rapsodiskt har gått igenom beskrivna i all sin detaljrikedom. 64 (SD) replik: Självklart ska jag läsa era budgetmotioner. Ska jag tolka det som att föräldrapenning, arbetslöshetsförsäkring och tillgång till sjukvård i största allmänhet ska bli mer eller mindre exklusivt för dem som är medborgare i landet visavi dem som inte är det? Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Kan man tänka sig att det finns en risk – det är kanske till och med poängen – att det skapas en socioekonomiskt tydlig undergrupp i samhället? Förstår man vilka konsekvenser det medför? Är man verkligen beredd att ta de konsekvenserna av den politik som följer i tangentens riktning? 65 (C) replik: Det här är grundproblemet med retorik. Först kostar integrationen för mycket pengar. Då löses problemen med hjälp av smartare system. Då finns det problem med det också! Det är så tydligt att varje gång en sverigedemokrat resonerar om denna fråga leder slutledningsförmågan alltid fram till stängda gränser. Så ser inte och jag på hur en modern öppen ekonomi fungerar. Öppenhet på ett klokt sätt, öppenhet utan alltför dyra och dåliga system, är en styrka. Det svenska välfärdsbygget grundas i en försäkringstanke, och man kvalificerar sig in i denna försäkring genom arbete. Den grundtanken har man i alltför stor utsträckning kommit bort från. Vi vill komma tillbaka till den. är ett land man kan komma till, där man kan jobba hårt och förverkliga sina idéer. 66 (MP) replik: Vi är nu mitt uppe i en klimatoffensiv som ställer om och moderniserar hela . Regeringen satsar miljarder på klimatet, på solceller, på biogas, på höghastighetståg och på laddpunkter för elbilar. Nästan allt detta vill ta bort och i stället bromsa den gröna omställningen. Det har vi inte tid med. hade på sig att visa sina miljöambitioner, men man gjorde inte så mycket. Det blev, som vi pratade om förut, inget bonus–malus-system för bilar, inget grönt bränslebyte och inga styrmedel för flyget. lämnade efter sig ett utsläppsgap på koldioxid, som vi nu håller på att täppa till. I opposition gillar att prata miljöpolitik. Det uppskattar jag verkligen, som jag också sa i det förra replikskiftet. kan man verkligen fråga sig var verkliga prioriteringar kommer att ligga om partiet skulle hamna i regeringsställning. Kanske kan budgetförslag ge en fingervisning. föreslår till exempel miljardnedskärningar för skydd och åtgärder av värdefull natur, och när det gäller miljöskatter har till och med sagt att om det blir ett maktskifte blir en av de första sakerna som ska rivas upp just flygskatten. Är det en av största prioriteringar, ett parti som alltså utger sig för att vara ett parti som bryr sig om miljön? Är det viktigaste ni vill göra i att ta bort miljöskatterna? 67 (C) replik: Just i flygskattefrågan skulle jag inte vara alltför orolig om jag vore . Jag vill uppdatera min talepunkt där. Jag tror inte att flygskatten kommer att genomföras över huvud taget. Det blir inget att riva upp. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Vi för denna diskussion ofta. Det finns de som blir imponerade av dyra miljöpolitik, men någon som inte är särskilt imponerad är klimatet – i den mån klimatet har någon åsikt i frågan. Under alliansåren minskade utsläppen tydligt år för år, som ekonomin växte. Den utvecklingen har blivit allt mindre tydlig under tid vid makten. Det inte nämner är ett antal stora debacle på området. som den småskaliga energiproduktionen, inte minst solelen, växer fram har vi lagt ungefär på att först införa en solskatt och sedan sänka samma solskatt. Vem vet hur mycket det har kostat i form av investeringsbeslut som aldrig tagits och solpaneler som aldrig satts upp på garage, villor och liknande? När det gäller miljöpolitiken är det resultat som gäller, inte prat. Det måste vi komma tillbaka till. Man kan inte heller blanda bort korten och jämföra äpplen och päron. När med hjälp av miljardbelopp lägger en död hand på stora delar av svensk skog är det i själva verket en björntjänst för klimatet. Det finns få bättre kolsänkor än skog som brukas och växer på ett hållbart sätt, och där produkterna används på ett sätt som gör att man lagrar koldioxid. Men där är helt offside. Det är resultatet, inte pratet, som gäller. 68 (MP) replik: Det var precis detta jag också konstaterade. Att flygskatten ger effekt i form av minskade klimatutsläpp konstaterar både och miljöorganisationer, så där hoppas jag verkligen att ni tar ert förnuft till fånga. Men det är inte första gången högljutt kritiserar skattehöjningar. slog inte in när hamnade i regeringsställning och till exempel höjde bensinskatten. På samma sätt sköt inte ungdomsarbetslösheten i höjden när arbetsgivaravgiften för unga återställdes till den ursprungliga nivån, som ville göra gällande. Ungdomsarbetslösheten är tvärtom den lägsta . Det börjar verka som att det varje gång ropar varg i stället kommer fler får. Regeringen gör omfattande satsningar på biogasproduktion och på kollektivtrafik på landsbygden. Allt sådant säger nej till. Så jag skulle också vilja fråga varför det är så viktigt för att skära ned på just biogasproduktion och kollektivtrafik på landsbygden. 69 (C) replik: Möjligen skulle man kunna säga att det varje gång ropar varg kommer en högkonjunktur. Vi kanske ska göra det lite oftare, så löser vi ekonomiska problem på det sättet. Jag är inte särskilt imponerad av att och Socialdemokraterna i regeringsställning har lyckats administrera en global, europeisk och, inte minst, svensk högkonjunktur, som jag talade om i mitt anförande. Det viktiga är vilka frön vi sår för framtida framgång. Där är det bara att konstatera att har hoppat på det socialistiska tåget genom att höja skatten på jobb och företagande mycket mer än man höjer miljöskatter. Man har hoppat på tåget när det gäller att se källan till framgång i att omfördela resurser, snarare än att skapa nya genom att fler kommer i arbete och fler företag skapas – genom utveckling, helt enkelt. Jag tycker att det är beklagligt. Jag trodde, och tror fortfarande, bättre om och hoppas att ni kommer till insikt. Ni är varmt välkomna på utvecklingsspåret! Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande 70 (V): har vi kunnat se hur medmänsklighet och solidaritet manifesterats. Det ger hopp i det svåra och . Så låt oss ta det med oss. I krisen visade det sig också hur viktiga de centrala samhällsfunktionerna faktiskt är. Vi såg hur räddningstjänst i form av brandkår, polis, ambulans och sjukvård gjorde sitt allra yttersta och fungerade mycket väl. Det är så ett starkt samhällsbygge ska fungera. Politikens huvuduppgift är att bygga ett samhälle som ger människor goda livsvillkor och förutsättningar att skapa ett bra liv – där var och en tas till vara och får möjlighet att bidra och att känna sig behövd. Jämlika samhällen fungerar bättre och är starkare. Vi i har för vår del haft välfärden och jämlikheten i fokus i de budgetförhandlingar vi har haft med regeringen sedan valet. Det är därför vi har drivit på för reformer som förstärker och bygger ut välfärden. Det handlar om konkreta reformer som avgiftsfria mediciner för alla barn, glasögonbidrag till barn och unga och avgiftsfri mammografi. Att upptäcka bröstcancer ska inte vara en fråga om plånbokens tjocklek. Vi vet att jämlika samhällen fungerar bäst. Det är med den insikten vi också har drivit på för 10 miljarder i ökade statsbidrag till kommuner och landsting, . Det är den historiskt största satsningen sedan detta statsbidragssystem infördes. kommer också de anställda inom äldre‑ och handikappomsorg att garanteras arbetskläder. Det är faktiskt väl värt att fira. Utan förskola, vård och äldre- och handikappomsorg hade samhället sett helt annorlunda ut. Framför allt hade vi kvinnor haft helt andra livsvillkor än vi har . tas dessa verksamheter för givna, liksom sociala förmåner som sjukförsäkring, semester, pension, föräldraförsäkring och a-kassa. Det är viktigt att komma ihåg att utan politisk kamp hade dessa reformer inte funnits. Alla stora politiska välfärdsreformer har det oftast varit en strid om, en strid där vänster stått mot höger och en strid som en del borgerliga partier gärna glömmer så här i efterhand. Detta kanske det är värt att påminna lite extra om nu när de höjer rösten så högt – när de som tjänar eller mer ska få bidra lite mer till välfärden. För när borgarna sköter finanserna blir det stora underskott; det är mer regel än undantag. hade vi ett negativt finansiellt sparande på minus 58 miljarder. Vad gör borgarna då? Jo, de lägger fram förslag om ytterligare en skattesänkning på 14 miljarder. har vi varit med och återigen rensat upp efter den borgerliga ekonomiska politiken. Och vi ser också tydligt att den har efterlämnat stora eftersatta behov. Vi vet att många välfärdsverksamheter fungerar bra, men vi ser också att det finns stora behov, till exempel inom förlossningsvården. Blivande föräldrar är oroliga; de vet inte om det finns plats för dem, hur långt de ska tvingas åka eller om det finns tillräckligt med personal som kan bistå dem när tiden är inne. Vi tar deras oro på allvar. tillförs förlossningsvården ytterligare en halv miljard till de 400 miljoner vi har fått igenom. Så kan blivande föräldrar känna trygghet och glädjas åt att bli föräldrar. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Många barn har det tufft – en del far till och med illa eller riskerar att göra det. Det kan vara föräldrar som inte räcker till, en kris i den ungas liv, missbruk eller ätstörningar. behöver mer resurser. De har ett tungt ansvar i sitt arbete med att möta barn och unga som far eller riskerar att fara illa. Även barn- och ungdomspsykiatrin och första linjens psykiatri behöver resursförstärkningar. Ingen ung ska tvingas vänta på hjälp. Totalt förstärks dessa verksamheter nu med en kvarts miljard. , herr talman, lämnar alltför många unga utan behörighet till gymnasieskolans nationella program. För att förbättra förutsättningarna för alla elever på introduktionsprogrammen, där språkintroduktion nu är störst, riktar vi nu extra. Detta berör ca 60 000 elever. Så förbättras skolornas möjligheter att möta varje enskild individs förutsättningar, behov och målsättningar. Så får skolan också bättre förutsättningar att utföra sitt viktiga kompensatoriska uppdrag: att ge alla elever möjlighet att uppnå goda resultat. kan ytterligare 10 000 unga få sommarjobb, tack vare de pengar som vi har varit med och förhandlat fram i budgeten. Känslan när ens förmåga tas till vara och när ens kompetens och vilja är efterfrågad är stark. Att få tjäna egna pengar är viktigt liksom att få kontakter . Men många unga har inte de kontakter som behövs utan behöver extrainsatser för att få ett första sommarjobb. Jag tänker särskilt på unga med funktionsnedsättningar och ensamkommande ungdomar på flykt. får de också bättre möjligheter. Jag har arbetat inom hemtjänst och förskola. Jag vet vad det arbetet betyder och att det ger ofantligt mycket tillbaka men också att det är slitsamt. Arbetsvillkor och löner behöver bli bättre. Det är fullständigt orimligt att kvinnor som arbetar i välfärden ska få betala för det med sin hälsa och sina kroppar. Därför är det nu ett förslag på remiss om att de med högst inkomster ska få bidra något mer än vad de gör . De som tjänar 38 000 eller mer ska få betala mer i skatt. De dryga 2 miljarder som det ger i ökade intäkter till samhället möjliggör förbättrade löner och arbetsvillkor för de anställda i välfärden. Det är att ta ansvar. Det finns väldigt mycket resurser i detta samhälle, inte minst i form av kapitalinkomster. De var så stora som 340 miljarder . Av dem gick , det vill säga 300 miljarder, till de som har högst inkomster i det här landet. Kapitalinkomster är alltså den starkast bidragande orsaken till de växande inkomstklyftorna – de är väldigt ojämnt fördelade. Tänk om de kunde fördelas mer jämlikt! Tänk hur mycket bättre det då skulle bli för landets 200 000 fattigpensionärer eller de drygt 200 000 barn som lever i fattigdom! Tänk på de långtidssjuka som skulle kunna få en bättre ekonomi eller på ensamstående föräldrar som skulle kunna slappna av och känna någon form av ekonomisk trygghet i om pengarna räckte till mat, hyra och kanske till och med ett biobesök. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande är tyvärr skattesystemet uppbyggt så att det gynnar dem med högst inkomster.