prot · H50934 · 2017-11-21 00:00:00 — Bara har vi fått klart fördelningen av pengarna . De svenska kommunerna fick nästan 2 miljarder extra. Det har varit en liten knuff i rätt riktning och inneburit att i stort sett alla stora och medelstora kommuner har en bostadsförsörjningsplan . Det finns några mindre kommuner kvar som inte har en bostadsförsörjningsplan. Men när jag tillträdde hade mindre än hälften av kommuner en bostadsförsörjningsplan. har nästan alla det. Kommunbonusen har varit starkt bidragande till det. Det har också inneburit att kommunerna har tagit fram bostadsplaner och att både politiker och tjänstemän har engagerat sig och sett till att komma igång med projekt. Det innebär att vi också har en omfattande produktion av planer och bygglov, så det finns hyggliga förutsättningar för att fortsätta upprätthålla en stor bostadsproduktion trots att det är på gränsen för vad svensk industri klarar av. Man ska veta att det handlar om ca 75 000 påbörjade bostäder 2017. För bara sa att inte klarar av att bygga mer än 40 000. Vi har redan visat att det var fel. Det går att bygga betydligt fler. Jag är säker på att vi kan komma ännu längre. Men det tar lite tid. För att kunna bygga fler bostäder måste vi framför allt se till att få in fler människor i branschen och att bygga mer industriellt och mer effektivt, med högre produktivitet. 113 (M): ägnar sig åt att kommentera och recensera i stället för att leverera. Jag kommer ihåg början av 2015, då företrädare var bostadsminister. Då stod i den här talarstolen och konstaterade att vi fortfarande pratade om Alliansens bostadspolitik. Det gjorde vi av en enkel anledning. Det var den enda bostadspolitik som fanns att diskutera. Jag kan väl känna lite smått att vi befinner oss i samma läge , med ett undantag – investeringsbidragen har kommit till. säger att man stöder kommunerna. Det är inte riktigt kommunernas uppfattning. Ett samlat Kommuner och Landsting – miljöpartister, socialdemokrater, vänsterpartister och alla övriga – säger klart och tydligt att de inte har de nödvändiga statliga verktygen för att kunna ta sitt bostadsförsörjningsansvar och att de är alltför kringgärdade av regler och restriktioner. Jag vet att man vägrar att göra något åt det. Jag och kan köpa vilken förenkling som helst. Det räcker inte att bara klippa några månader på en planprocess som ibland spänner över sex till . Man måste klippa på den. Det kan vi leverera och leva upp till. håller förmodligen inte ens med om det. Tycker du att vi gemensamt skulle kunna komma överens om att klippa på en planprocess? Nej, vägrar nämligen att diskutera alla regelförenklingar, förutom dem som inte spelar någon som helst roll. 114 (C): Det är lite gott att kunna improvisera. Jag kom inte in på området nya städer i mitt förra inlägg. Det är också ett av de 22 förslag som finns. Man kan reflektera över i vilken mån de nya städerna är ny politik eller om det är sådant som hade kunnat genomföras i alla fall. Allting hänger egentligen på att man klarar av att göra de investeringar i infrastruktur som skulle behövas och går vidare med satsningar på höghastighetsbanor och annat. Regeringen har uppenbarligen fortfarande ingen plan för hur det ska göras. En annan sak som man kan fundera över med de nya städerna är om de förväntas vara så pass attraktiva som människor tänker att de ska vara. Hur ska det kunna avspeglas i en hyressättning på olika sätt när vi har en hyressättningsmodell som hindrar byggföretag från att göra investeringar i hyresrätter? började bostadsbyggandet öka i landet. Då hade vi inte en rödgrön regering. Två alliansregeringar efter varandra hade arbetat konsekvent med de regelförenklingar som vi ser och som vi drar stor nytta av. Avslutningsvis är jag glad att nämnde byggbonusarna. Det är det mest flagranta exemplet på hur man kastar pengar efter sådana som egentligen inte har gjort sig riktigt förtjänta av det. går jag ut på hal is och nämner min egen hemkommun, . Så länge jag har varit kommunalpolitiskt aktiv i har vi haft ett bostadsbyggande på ca 500 bostäder . En pågående planeringsaktivitet är att uppdatera översiktsplaner, att ha detaljplaner igång och planprogram på samråd. Alla de sakerna är daglig verksamhet i vår kommun. får vi mer för det. fick vi 15 miljoner mer för det, för att vi gör det vi ändå hade behövt göra eftersom vi har den tillväxten. Det är fullständigt bortkastade pengar. 115 Statsrådet (MP): Jag tycker att det är mycket trams i diskussionen. påstår att är emot alla förenklingar. Det är fullständigt trams. Vi har dragit igång ett omfattande arbete för regelförenklingar. är det inte det arbetet som har varit avgörande för att få igång bostadsproduktionen i . Enligt , och byggindustrin är det alldeles uppenbart att det är andra saker som är avgörande. Det finns definitivt regler som fortfarande behöver förändras. De finns med i det 22-punktsprogram som jag har pratat om. Flera av de konkreta saker som nämnde finns med, och det finns ett antal punkter där vi är överens. Till exempel vill jag lätta på strandskyddsreglerna i landsbygdskommuner. Regeringen har bett att ta fram en utredning, och den har kommit. Vi håller på att bereda den och ser på om vi kan vidta ännu fler åtgärder. Utredningen är en av många åtgärder som man hade kunnat göra tidigare, kanske under de åtta borgerliga åren. Jag förstår inte varför inte alla dessa regelförenklingar, som är svåra att få svar på vari de skulle bestå, gjordes tidigare. Varför löste ni inte alla problemen med regelkrånglet tidigare? Varför måste vi göra det nu? Jag gör det gärna, men jag tycker att det är lite bekymmersamt att ni fortsätter att låtsas som att det är lösningen på alla problem. Det är det verkligen inte. Överläggningen var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2017/18:87 om förbud mot uranbrytning i 116 Miljöminister (MP): har frågat mig om jag avser att verka för att ett förbud mot uranbrytning införs i . gav regeringen i uppdrag att utreda hur ett förbud mot utvinning av uran bör utformas. redovisade uppdraget i skrivelsen Uranutvinning. föreslår att uran tas bort som koncessionsmineral i minerallagen, vilket innebär att det inte kommer att gå att få undersökningstillstånd eller bearbetningskoncession beträffande uran. Enligt förslag ska tillstånd att utvinna uranhaltigt material bara kunna ges om verksamhetsutövaren kan visa att det är tekniskt nödvändigt för att kunna utvinna andra mineraler. Regeringen ska då enligt förslaget, på samma sätt som , pröva tillåtligheten av verksamheten och får endast tillåta den efter kommunfullmäktiges tillstyrkan. Förslaget är på remiss till . Regeringen kommer därefter att ta ställning till förslaget. 117 (KD): Till kutymen hör att man ska tacka statsrådet för svaret. Det är dock kort, och det innehåller inte särskilt mycket med anledning av det jag faktiskt skrev i brödtexten i interpellationen. Jag förvånar mig lite grann över att man inte fylligare kan hänvisa till vad som står i den beställda utredningen från . Statsrådet har beställt utredningen just med anledning av att man så uppenbart vill förbjuda uranbrytning i . Det är intressant att konstatera att självt i sin utredning skriver: ”bedömer att ett absolut förbud” mot uranutvinning ”innebär en risk för att utvinning av andra än uran försvåras och att det därför behövs en möjlighet till undantag.” Jag läser vidare ur utredningen: ”har analyserat konsekvenserna av ett eventuellt förbud mot prospektering efter uran och funnit att det saknas miljöskäl för ett sådant förbud.” Det här är intressant. Med tanke på vad jag nämner i min interpellation handlar det inte i första hand om att vi ska använda uran för kärnteknik, utan det handlar till stor del – i alla fall för mig som kristdemokrat – om att vi tar ansvar i vårt eget land för vår egen konsumtion. Jag är kristdemokrat och statsrådet är miljöpartist, och jag kan tycka att vi skulle ha något gemensamt när vi diskuterar det viktiga begrepp som finns i hela samhället , nämligen den cirkulära ekonomin. Om vi utvinner metaller i som vi använder på olika sätt i våra mobiler, elbilar eller elcyklar, som jag förstår att regeringen och särskilt har vurmat extra mycket för genom att utfärda olika subventioner, innebär det också att dessa produkter och konsumtionsmönster består av metaller som måste återvinnas på något sätt. De måste först utvinnas och sedan återvinnas – hela produktionsprocessen. Då kommer vi till nästa fråga. När statsrådets egenbeställda utredning från kommer är frågan vad som händer . Jo, då kommer utredningen till kollegan i regeringen, , beställd från Tillväxtanalys, vilket gör saken ännu mer intressant. Utredningen har fått titeln och från brytning till produkt – hur kan staten stödja utvecklingen? Där beskrivs tydligt behovet av innovationskritiska metaller och mineraler för att skapa en hel produktionskedja och en diskussion om hur den kan utvecklas i . Då kvarstår mina frågor till statsrådet: det allt statsrådet har att säga i sitt svar på min interpellation? Finns det mer att säga med tanke på inte minst kollegans utredning från Tillväxtanalys? 118 Miljöminister (MP): Här snurrar till det riktigt ordentligt på flera punkter. har på beställning från regeringen utrett hur ett förbud mot brytning av uran kan utformas. I en utredning tar man ställning till olika möjliga regleringar. resonerar om huruvida det skulle vara adekvat med ett förslag mot prospektering av uran, och verket kommer fram till att det inte är adekvat. Därför föreslår verket heller inte något sådant förbud. I det förslag som är ute på remiss finns inte något förslag mot prospektering av uran. Verket föreslår i stället att förbudet ska utformas på ett annorlunda sätt. Det är inget konstigt med det. Man föreslår att ”uran tas bort som koncessionsmineral ur minerallagen”. Det innebär att det inte kommer att gå att få ”undersökningstillstånd eller bearbetningskoncession beträffande uran”. Det förslag som är ute på remiss innehåller inte ett förbud mot prospektering. Precis som sa fann verket att det inte skulle ge någon miljövinst, och därför föreslås det inte. Den andra delen som blir väldigt snurrig är diskussionen om cirkulär ekonomi. Jag tror att det finns bred konsensus i samhället om ett behov av bättre cirkularitet, inte minst vad gäller mineraler. Men det har ingen som helst koppling till var mineralerna bryts. Från regeringens sida har vi bland annat tagit initiativ till en utredning för att se om det finns mineraler som tidigare blivit så att säga lagda åt sidan och finns i gruvavfall och om de i så fall har ett marknadsvärde, bland annat med tanke på det som förs fram här om ett ökat behov av en del metaller kopplat till batteritillverkning och elektronik. Det är särskilt väsentligt vad gäller de rara metallerna eftersom de ofta, precis som uran, är förknippade med väldigt stora miljöeffekter vid brytning. Men varför är frågan över huvud taget aktuell? Jo, den är kopplad till det jag sa om stora lokala miljöeffekter vid brytning av uran som ger stor oro i flera bygder i . I , och finns det bygder som hukar under hotet av uranbrytning. Det hämmar investeringar och utveckling i de bygderna, något som de aktuella kommunerna mycket tydligt har gett uttryck för. Om vi gör det tydligt att det inte kommer att bli aktuellt med brytning av uran där kommer dessa bygder att få framtidshopp igen. Man kommer att våga investera igen när en död hand inte längre ligger över bygder. Den möjligheten mottas väldigt positivt i de aktuella trakterna. 119 (KD): Jag blir inte klokare av statsrådets resonemang här. Om hon kallar mig snurrig kan jag återgälda denna benämning genom att konstatera att i används ca naturligt uran. Om det inte bryts i bryts det uppenbarligen någon annanstans. Jag tror inte att statsrådet kan vara helt omedveten om den diskussion som har förekommit i medierna, inte minst , med anledning av olika rapporter om just detta med metaller som används inte minst i elbilar och mobiltelefoner. Man säger att det är svårt att följa kedjan av leverantörer. Det anges som skäl av många av de stora internationella företagen. Ministern drämmer dessutom till med att de kommuner som eventuellt skulle kunna utsättas för uranbrytning om det vore tillåtet i skulle känna sig lättade om detta skulle stramas åt ytterligare. Då säger jag så här: Är det bättre att vi importerar uran från mycket tveksamma länder med icke-fungerande demokratiska system, länder som inte har några arbetsmiljövillkor som någon har ansvar för över huvud taget utan utsätter människor för vådliga hälsorisker, än att vi tillåter uranbrytning, använder lagstiftningen på ett sådant sätt att uranbrytning används till det som den ska användas till – när man dessutom har anledning att ta till vara andra metaller när man bryter uran – och skapar arbetstillfällen i ? Om vi nu ska värna både personlig arbetsmiljö och miljö i stort och kunna använda den cirkulära tanken från brytning och produktion till återvinning och – som jag är så pass vänlig att jag nämner i min interpellation – om vi nu är så uppmuntrande till att Northvolt etablerar en batterifabrik i kan vi inte vara så naiva att vi tror att litiumjonbatterier ska komma fram alldeles av sig själva, att de från luften ska falla ned i fabriken och sedan bara finnas där. Någonstans måste dessa metaller brytas. Jag frågar återigen: Är det bättre att vi importerar, oavsett om det gäller uran eller andra metaller som vi på något sätt använder för vår konsumtion, än att vi tillåter och uppmuntrar företag att satsa kapital i så att vi skapar arbetstillfällen i många bygder där det dessutom inte finns så gott om arbetstillfällen ? 120 Miljöminister (MP): En sak tror jag är helt tydlig och väl känd om politik, och det är att vi verkar intensivt för att uran ska sluta användas över huvud taget genom att kärnkraften läggs ned. Detta är kopplat till att det inte finns någon miljömässigt säker hantering av uran, vare sig när det gäller brytning eller . Därför är det med stor glädje som vi ser att avvecklingen av kärnkraft i har påbörjats. Mer aktuellt och framåtblickande är att titta på behovet av sällsynta jordartsmetaller i samband med batteritillverkning och elektronik. Om hade läst de delar av förslag där det framgår vad man faktiskt föreslår hade hon kunnat notera att har lagt stor vikt vid att lägga fram ett förslag som inte hindrar brytning av andra mineraler än uran. Sällsynta jordartsmetaller och andra ämnen är ibland bundna i mineraler som är rika på uran, och det kan vara svårt att utvinna dessa utan att också utvinna uran. Detta framgår också klart och tydligt av den rapport som har tagit fram. Sådana verksamheter ska enligt verkets förslag kunna få tillstånd efter regeringens godkännande – precis som . Verksamheten har då också möjlighet att ekonomiskt tillgodogöra sig uran som uppkommer i verksamheten förutsatt att detta är tillåtet enligt miljötillståndet. Därmed återkommer vi till den tredje felaktigheten. Interpellanten skriver felaktigt att detta inte skulle vara möjligt. Jag vet inte vad det baseras på, men av förslag framgår det att man ska kunna tillgodogöra sig uran som uppkommer på detta sätt. Regeringen har ett aktivt arbete för en hållbar gruvnäring i som ska kunna vara livaktig framöver och fungera som bas för nuvarande och kommande industrier, bland annat genom det initiativ som min kollega näringsminister har tagit. Jag har också personligen träffat bland andra Northvolts vd för att diskutera om företaget har alla förutsättningar för att få igång sin verksamhet och hur man ska kunna tillgodogöra sig de mineraler som behövs. Northvolt gav mycket betryggande svar på de frågorna: Man kommer att kunna säkra tillgången, och man lägger ribban högt för hållbar hantering i alla led. Precis som framhålls här är svenska företag duktiga på transparens, och vi har god miljötillsyn i . Ett förbud mot uran för det goda med sig att de bygder där det råder stor osäkerhet – där man ser att investeringsviljan påverkas av ett ständigt, latent hot om uranbrytning som skulle påverka livskvaliteten och miljön i dessa bygder – kan få den döda handen lyft från sig och få möjlighet att blicka framåt på ett mycket bättre sätt än de kan så länge det här hotet kvarstår. 121 (KD): Det här är jätteintressant. Å ena sidan vill statsrådet inte förbjuda uranutvinning. Å andra sidan vill hon det, för det skulle lyfta en död hand från bygder som är osäkra på hur gruvorna och miljöansvaret skulle kunna fungera där. För det första var inte statsrådet med i förhandlingarna kring energiöverenskommelsen; det var jag. Jag ogillar starkt det faktum att statsrådet använder detta i olika sammanhang – att hänvisa till energiöverenskommelsen och att en diskussion om uppdraget till skulle vara något slags ytterligare uttryck för den överenskommelsen. Det har ju inte med saken att göra över huvud taget. Det är intressant att man kan läsa i direktiven till utredningen vad man har utgått från. är ett av få länder i världen som skulle kunna ha möjlighet att hantera hela kretsloppet avseende uran, från utvinning till slutförvar. Jag har också haft kontakt med Northvolt. Jag har också varit på studiebesök vid , som också ligger i och har transporter från hela världen till , just för utvinning av metaller. Att kunna använda detta kretslopp för , att kunna skapa arbetstillfällen, att få möjlighet till … 122 Miljöminister (MP): Regeringen har tagit ett initiativ genom att lämna ett uppdrag till att utforma ett förbud mot utvinning av uran i . Bakgrunden till detta är att uran har en väldigt tydlig lokal miljöpåverkan, och de stora men diffusa fyndigheter som finns i har legat som ett latent hot – så har man uppfattat det ute i bygderna – i flera delar av och skapat stor oro. Man vittnar från kommuner och berört näringsliv om att detta har hämmat investeringsviljan och utvecklingskraften i dessa områden. Jag tror att det är bra att göra det tydligt att det inte kommer att bli aktuellt med brytning av uran i . När vi bad verket att utforma ett sådant förbud var det också väldigt tydligt i instruktionen – och det har också varit tydligt i det förslag som har kommit – att detta inte ska påverka brytningen av andra mineraler. Därför lägger man fram ett förslag som möjliggör ett undantag; detta är inte speciellt svårt eller komplicerat. Det är viktigt att vi tillsammans verkar för att de mineraler som behövs för att näringslivet och inte minst den näringslivsförknippade omställningen till ett förnybart energisystem ska få möjlighet att utvecklas. Där har regeringen ett mycket aktivt arbete och ett nära samarbete med aktuella företag. Inget av de företag som vi har haft kontakt med när det gäller de delarna har efterfrågat brytning av uran. Överläggningen var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellation 2017/18:103 om effekter av elcykelpremien 123 Miljöminister (MP): har frågat statsrådet om vilka utsläppseffekter elcykelpremien bedöms ha. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Samma interpellation har redan ställts av ledamöter från samma parti som . Jag har redan besvarat interpellationen. 124 (M): Jag brukar börja interpellationsdebatter med att tacka ministern för svaret. Det kan jag inte göra i detta fall eftersom jag faktiskt inte har fått något svar. Frågan jag har ställt i denna interpellation är alltså: Vilka utsläppseffekter bedöms elcykelpremien ha? Bakgrunden till frågan är regeringens mycket omfattande satsning om på en elcykelpremie och det faktum att miljöministerns kollega, klimatminister , själv har sagt att hon skulle låta räkna på klimatnyttan. Jag tycker alltså att det är en synnerligen relevant fråga. Har de beräkningar som utlovats nu gjorts? Miljöministern säger inte vilka interpellationer hon eventuellt hänvisar till. Min kollega har ställt en interpellation, som besvarades för över sedan. Då fanns inga beräkningar, men jag hade hoppats att det kanske skulle finnas några . I en annan interpellationsdebatt med sa ministern: Hur mycket regeringens investeringar minskar utsläppen har vi ännu inga exakta siffror på. Eftersom miljöministern inte tycks ha något ytterligare att anföra jämfört med dessa interpellationssvar förutsätter jag alltså att svaret är: Regeringen vet inte vilka utsläppseffekter elcykelpremien bedöms ha. Då blir jag naturligtvis bekymrad. Innan man genomför en så omfattande satsning som en tredjedels miljard av skattebetalarnas pengar måste man försöka förvissa sig om att man verkligen uppnår något med satsningen. Har regeringen gjort sådana beräkningar? Vet vi till exempel hur stor överflyttning från biltrafik till elcykel vi kan förvänta oss? Kort och gott: Har regeringen beräknat klimatnyttan av denna tredjedels miljard? Jag tolkar ministerns icke-svar här som att detta ännu inte har gjorts. Är det korrekt uppfattat? Om det är korrekt uppfattat, när kan vi förvänta oss att få dessa beräkningar, som har utlovat? Slutligen måste jag säga att jag är förvånad över att ministern inte har bemödat sig om att besvara min fråga. För klimatets skull bör vi alla engagera oss i klimatsatsningars effektivitet. Jag anser också, slutligen, att och granskningsmakt ska behandlas med större respekt än vad ministern visar prov på här . 125 Miljöminister (MP): Frågorna om kostnadseffektivitet har debatterats här i kammaren , och jag kommer att upprepa samma svar som jag har gett vid tidigare tillfällen. Miljöpolitik är som mest effektiv när den klarar av att nå flera nyttor med samma åtgärd. Historiskt och i andra länder har vi sett tydliga effekter av ett alltför snävt fokus på bara klimat vid utformning av åtgärder. Detta har fått förödande konsekvenser för stadsmiljön i många städer i världen. Det tydligaste exemplet på detta är när dieselbilen sågs som en frälsare i klimatdiskussionen. Eftersom den har något högre effektivitet är det väldigt många länder som kraftfullt har subventionerat dieselbilen, vilket är väl dokumenterat av bland annat . Detta ledde sedan till en dieselboom, som i sin tur lett till ökade halter av hälsoskadliga utsläpp i många städer i världen, även i svenska städer. Detta är ett exempel på vad som händer om man har ett för snävt fokus när man tittar på miljöstyrande åtgärder. Det är viktigt att vi när vi utformar klimatpolitik också har miljöpolitiken med oss, till exempel att vi arbetar tillsammans med luftvårds- och klimatpolitik och hittar åtgärder. Bra åtgärder är i mina ögon sådana som får positiva resultat på båda områdena. Våra myndigheter samarbetar, och ett viktigt sätt att få den typen av förslag är att de samarbetar om både miljö- och klimatpolitiken. I detta samverkansarbete har det kommit en tydlig bild från ansvariga myndigheter till regeringen: Med nuvarande styrmedel, beslutade av riksdag och regering, kommer vi inte att nå vare sig klimatmålet eller miljökvalitetsmålen. Det behövs mer styrmedel, inte minst ekonomiska sådana. Man pekar också på just trafiken som en viktig del att åtgärda. Det är väl belagt att små elfordon som elcyklar och elmopeder är ett effektivt sätt att få en överflyttning från biltrafik. Det är också väl belagt att den typen av överflyttning förutom miljövinster också leder till hälsovinster, som också måste tas i beaktande när man tittar på om ett styrmedel är effektivt och positivt för samhället eller inte. Elcykelpremien har ännu inte formellt trätt i kraft. Det gör den först , även om det är möjligt att spara kvittot om man köper en elcykel . Att redovisa någon form av resultat är uppenbart inte möjligt, för det som skulle behöva samlas in för den typen av uppföljning finns helt enkelt inte . 126 (M): Klimathotet är verkligen akut. Det råder det inga tvivel om. För bara någon vecka sedan kom det nya forskningsrön som visade att utsläppen ökar igen efter att ha stått stilla ett litet tag. Det betonar ännu mer hur angeläget det är att vi agerar för att stoppa denna utveckling. Vi har inte tid eller råd med omvägar när vi ska nå våra klimatmål.