prot · H40953 · 2017-01-12 00:00:00 — Vi kommer naturligtvis att titta på alla de synpunkter som kommer in från remissinstanserna. Sedan kommer vi att bestämma hur vi ska gå vidare med frågan. Jag ser också, precis som verkar ha upptäckt , att det kan vara problem med att ta ut skatten på just sociala avgifter. Det kanske är en av anledningarna till att regeringen inte har tagit ställning till just detta förslag. Det skulle självklart vara intressant att se om det går att ta ut skatten på andra sätt. Det kommer naturligtvis också att vara intressant att se vilka idéer remissinstanserna kan ha på området. Därefter kommer vi att ta ställning. Egentligen är det kanske mest intressant att höra vad säger i frågan. Han måste ju även ha varit medveten om de eventuellt negativa effekter som finns av att ta ut skatten på just sociala avgifter. Vad är det för problem med att ta ut skatten på det sätt som har uppkommit i debatten som inte kände till ? Jag är också intresserad av att få veta hur många av de olika förslag som fanns i den moderata budgetmotionen som är aktuella. har ändrat sig i den här frågan, och jag vet att ni har ändrat er om försvaret. Hur många andra frågor är det som har ändrat uppfattning i under den senaste månaden? Det är bara för lite drygt en månad sedan som tryckte på ”ja” för just den moderata budgetmotionen. 41 (M): Jag tyckte att det var ett bra och faktiskt ganska uttömmande svar, även om finansministern sökte konflikt och polemik i detta medan jag försöker söka någon form av realism och att lyfta in den kritik som har ventilerats. Det är kanske inte är riktigt med sanningen överensstämmande att finansministern inte på något sätt har tagit ställning till detta. I de utredningsdirektiv som finansministern har skrivit finns det ett tydligt spår där man ska utreda just den danska modellen med lönesummekostnad, eller vad det nu heter. Vi ska hålla oss till sanningen och vara tydliga med att våra båda partier har fört fram denna typ av idéer. Jag är ändå lite glad över att finansministern söker konflikt, för det måste betyda att hon inte längre tycker att det är en bra metod att lägga skatten just på lönekostnaden. Hon menar att jag ska ställa frågan till mig själv. Det är just det jag gör; jag har ställt frågan till mig själv. Det är därför jag ventilerar den också med ministern. Detta var för en gångs skull ett ganska tydligt svar. Jag hoppas att det betyder att regeringen inte går fram med en lösning som bygger på lönekostnaden och att man alltså har lyssnat på kritiken. Det ska bli spännande att fortsätta att följa beredningsarbetet, och det kan möjligtvis ge upphov till fler debatter i frågan. Låt mig också lyfta den andra fråga som jag ställer i interpellationen: frågan om påverkan på landsbygden. Om man använder denna modell slår det såklart ganska hårt mot de företag, banker och försäkringsbolag som har stora kontorsnät. Detta är inte riktigt konkurrensneutralt, det vill säga att det påverkar en viss typ av företag med en viss typ av affärsmodell medan det inte påverkar andra bolag riktigt lika mycket. Det gäller de mer internetbaserade bankerna och liknande. Jag vill gärna få en kommentar till hur finansministern ser på konkurrensneutraliteten i ett sådant här förslag men också vad det skulle innebära för landsbygden. Det är klart att om man har höga lönekostnader och får en ännu högre skatt på dem måste man som bank eller försäkringsbolag på något sätt hantera den ökade kostnaden. Det riskerar naturligtvis att leda till att man drar ned på servicen i landsbygden. Det är en oro som jag har när det gäller det förslag som utredaren har kommit med. Jag hoppas att finansministern också kan lyssna in denna kritik. Avslutningsvis skulle jag vilja få reda på en annan sak. Jag märker att finansministern både i det skriftliga svaret och i debatten använder ordet bankskatt. Det är lite intressant. Utredningen handlar om skatt på finansiell verksamhet, och det gör också den fråga jag har ställt. Jag ställer frågan av en speciell anledning, för om man slarvigt använder ordet bankskatt skulle man kunna tro att detta är en skatt som riktar sig mot banker, och bara mot banker. Men det gör den inte. Den riktar sig förvisso mot banker men också mot försäkringsbolag. Och det stannar inte där. Åtminstone enligt ett särskilt yttrande till utredningen menar man att det är över 300 000 bolag som berörs av den ökade skatten. Med anledning av detta skulle jag vilja ställa en fråga till finansministern. Eftersom hon använder ordet bankskatt – betyder det att hon och regeringen redan i beredningsarbetet har smalnat av sig till att detta bara ska gälla banker? Eller är det bara ett slarvigt uttryck i debatten när man egentligen menar att man ska beskatta hela den finansiella verksamheten? 42 Finansminister (S): Jag använder ordet bankskatt för att vi har gått till val på bankskatt. Det är det vi har begärt väljarnas mandat för att införa. Vi hade en annan utformning i det första förslaget än det som finns i denna utredning och som är ett mycket bredare förslag. Det argument som utredningen lutar sig mot är att de vill beskatta all den verksamhet som är undantagen från moms. Jag använder ordet bankskatt eftersom det är precis det vi har gått till val på. Det är det som har varit vår önskan. Det gäller också att hitta en utformning som är förenlig med olika regelverk, inte minst . Regeringen avvaktar nu alla remissvar i frågan. Sedan kommer vi att arbeta vidare och komma med besked om hur vi avser att gå vidare. är bekymrad över möjligheterna att bedriva bankverksamhet i glesbygd. Det gläder mig oerhört mycket. När satt i regeringsställning ville de nämligen avskaffa det gruppundantag som finns för en del verksamheter. Det hade inneburit en omfattande ökad beskattning just för bankverksamhet som drivs ute i glesbygd, nämligen på sparbankerna. Jag hoppas verkligen att har besinnat sig och inte längre vill ta bort det gruppundantaget, som de ville göra i regeringsställning. Vi lyckades nämligen stoppa det. Det hade varit ett dråpslag mot alla sparbanker runt om i landet. Jag tackar för det fall har ändrat uppfattning och också bryr sig om möjligheterna för sparbanker att driva verksamhet runtom i landet. Det är oerhört viktigt för finansieringen, inte minst av de lokala företag som finns i hela . 43 (M): Jag vill återigen tacka ministern för svaret. Det blev tydligt igen. Jag har inga problem med att konflikten riktas mot mig och för att försvara landsbygden. Jag kan gärna vara den person som finansministern riktar udden mot, så länge man inte gör det mot landsbygden, mot företagen på landsbygden eller mot kapitalmarknaden i övrigt. Det här är viktigt för det breda företagsklimatet i hela egentligen. Om ett land har en bra och väl fungerande kapitalmarknad skapas det möjligheter för entreprenörskap och för fler företag att finansiera sig. Med tanke på den konkurrens som finns på skatteområdet – vilket jag och finansministern har debatterat – är det, i bland annat brexittider, också när det gäller det här förslaget intressant att se att ett bra skattesystem i kan möjliggöra att en del företag kanske kan attraheras att komma hit i svallvågorna av brexit – om det nu blir en brexit, men det blir det troligtvis. Men då krävs det att vi har en bra skattemiljö. Sammantaget har det varit en jättebra debatt. Det tydliggjordes att finansministern, som jag tolkar det, överväger att inte gå på lönesumma och att hon tycker att utredarens förslag skulle vara negativt för landsbygden. 44 Finansminister (S): Det stora hotet mot banker i glesbygd har vi lyckats undanröja genom att stoppa förslag om att ta bort gruppundantaget för moms. Vi kommer att återkomma med hur ska gå vidare med förslaget. Det är viktigt att vi analyserar alla de synpunkter som kommer in via remissinstanserna. Jag och har diskuterat att det är viktigt att vi tar in alla synpunkter som kommer in, så att vi kan göra ordentliga konsekvensanalyser av våra förslag. Vi kommer att analysera dem noggrant och därefter återkomma med besked om hur vi ska gå vidare. Regeringens ambition är mycket tydlig. Vi vill införa någon form av bankskatt. Exakt hur den ska utformas kommer vi att återkomma med. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av närings- och innovationsminister , statsrådet , statsrådet och statsrådet . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Närings- och innovationsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 46 (M): Jag tänkte ställa en fråga till bostadsminister . Att bostadsbristen är akut är vi båda medvetna om. Köerna för att få en bostad växer, och kommunerna går på knä för att ordna boende till nyanlända. Till det kom nu årets rapport om hemlöshet, där statistiken för visar att hemlösheten ökade . Vi ser många människor med låga inkomster, fler barnfamiljer och även fler nyanlända som blir hemlösa. Jag tycker att situationen är akut, så min fråga till bostadsministern är: Vad tänker bostadsministern göra åt detta? 47 Statsrådet (MP): Jag får tacka för frågan. Vi har haft en bostadsbrist som har gått mot en bostadskris. Under den här mandatperioden försöker regeringen göra någonting åt de problemen. har vi fått en snabb befolkningsökning, och i det läget har vi tyckt att det kanske inte är riktigt rimligt att fortsätta med att det bara är en del av kommunerna som tar bostadsförsörjningsansvaret. Vi har genom ny lagstiftning sett till att även andra kommuner, alla kommuner i , är med och tar ansvar. Det är kravet som lagstiftningen ställer. Vi har dessutom gett stöd till de kommuner som tar ansvar och bidrar till att bygga och få fram bostäder. Ganska mycket pengar har gått ut från regeringen – närmare 2 miljarder – till de kommuner som tar sig an det här på ett bra sätt. 48 (M): Jag får tacka för svaret, men jag anser ändå att regeringen pratar mycket om åtgärder men genomför väldigt få. Om vi tar det akuta med de nyanlända kan vi konstatera att i princip alla kommuner i storstadsområdena misslyckats. Det är ingen som har klarat av det här. Därför borde man kunna genomföra åtgärder för att lätta upp så att vi inte hamnar i samma situation på den kommunala sidan som vi gjorde på den statliga sidan . Vad avser ministern att göra? 49 Statsrådet (MP): Vad verkar avse är att helst ska ta så mycket som möjligt av problemen medan vi tycker att alla ska vara med och ta ansvar. Det är det som är den stora skillnaden. Dessutom har vi under den här regeringen sett till att det byggs bostäder i i en utsträckning som det inte har gjorts . Vi jobbar också vidare med att se till att bygg- och planprocesserna går mycket snabbare och effektivare . Det är väl det stora svaret. 50 (S): Jag skulle vilja ställa en fråga till landsbygdsminister . lämnade sitt slutbetänkande. Det innehåller 75 konkreta förslag för en sammanhållen politik för olika landsbygdsområden. Det är förslag som sträcker sig över åtta olika politikområden, från näringspolitik till att underlätta civilsamhällets engagemang, bland annat att öka den statliga närvaron och utveckla den kommersiella servicen i hela landet. Det är förslag som tillsammans kan bidra till utvecklingen och är till nytta för hela landet, inte bara för landsbygden. Min fråga till statsrådet är: Hur snart kommer du som statsråd att ta initiativ med anledning av betänkande? 51 Statsrådet (S): Tack för frågan! Jag vill först säga att det är unikt att man kommer fram till ett samlat dokument med en samlad politik för svensk landsbygd. Det har hänt. Att alla riksdagspartier är med och har nått enighet om 74 av 75 förslag är också unikt. Jag sa vid mottagandet att vi räknar med att lägga fram en proposition . Vi har skickat ut betänkandet på remiss. Vi ska analysera förslagen. Men , vill jag meddela, har regeringen fattat ett beslut som berör ett av förslagen i kommitténs betänkande. Det är en utredning som vi har tillsatt av kreditgarantier vid finansiering av bostäder. Även landsbygdslånen ingår i det uppdraget, som var ett förslag från kommittén. 52 (S): Tack för svaret! Det är glädjande att ni redan har fattat beslut om att utreda ett av de förslag som vi i kommittén har lagt fram. Det är ett väldigt viktigt förslag, skulle jag vilja påstå. Det råder brist på bostäder på landsbygden såväl som i städerna. Min följdfråga är vad ni kommer att göra vad gäller civilsamhällets engagemang på landsbygden. Vad kan man tänka sig för riktade insatser där? 53 Statsrådet (S): Det finns flera förslag i kommitténs betänkande som berör det området. Jag tror dock att det är viktigt att vi lyssnar in remissinstanserna i stället för att jag här säger exakt vad det är vi kommer att göra utifrån det betänkande som ni överlämnade till regeringen. Men det finns många intressanta förslag där, som jag tror kommer att engagera också dem som lämnar svar. 54 (V): Jag vill ställa en fråga till statsrådet . Avslöjanden i medier har visat att tusentals svenskar laddade ned filmer och bilder med sexuella övergrepp på barn. Det går inte att i ord beskriva hur vidriga dessa brott är. När en person laddar ned filmer där barn utsätts för sexuella övergrepp klassas inte brottet som ett sexualbrott utan som ett brott mot allmän ordning med ett maxstraff fängelse. Det gör att polisen sällan kan prioritera att utreda fallet. Genom en enkel omflyttning i lagen kan brottets prioritet hos polisen höjas. vill se en ändring av lagen. Barnpornografibrott måste flyttas till sexualbrottskapitlet. När kommer det att ske? 55 Närings- och innovationsminister (S): Tack för frågan! Jag tror att det är få av oss som har läst tidningarna utan att allvarligt uppröras över det som har hänt och de barn som har kränkts och fortsätter att kränkas långt efter att övergreppet har begåtts. Det här är en fruktansvärd form av brottslighet. Det är avskyvärt. Inte minst har förklarat att med tanke på hur det här har uppdagats är vi beredda att se över lagstiftningen och se om regelverket behöver skärpas också juridiskt för att komma åt det här. Men det krävs ytterligare insatser och samarbeten för att uppmärksamma och inte minst lagföra de här brottslingarna, både i och internationellt. Det är en fråga som regeringen kommer att ta på stort allvar. 56 (V): Tack för ditt svar, ! Det är ju mestadels män som begår sexualbrott, och det finns en förvrängning av den manliga som legitimerar mäns beteende och underordning av kvinnor och barn. Vi är tack och lov många feminister som kämpar mot sexuellt våld och för ett jämställt samhälle. Vad vill regeringen göra för att den destruktiva mansnormen ska förändras och för att män i större utsträckning ska sluta begå brott? 57 Närings- och innovationsminister (S): Som man och minister i regeringen är jag väldigt stolt över att vi leder världens kanske första feministiska regering, där dessa frågor diskuteras strategiskt för att påverka alla politikområden. På det här området har regeringen redan gjort väldigt mycket. Vi har beslutat om en uppdaterad handlingsplan till skydd för barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp. Vi har förlängt preskriptionstiden för brotten så att man kan komma åt brottslingarna även när tid har gått. Vi har jobbat med att kravet på dubbel straffbarhet ska avskaffas för att man ska komma åt dem internationellt. Rätten till personlig assistans 58 (KD): Det är nu knappt en månad sedan som Inspektionen för socialförsäkringen kom med sin rapport med anledning av den förändring vi kan se av rätten till personlig assistans. Många av dem som har de största behoven och många av dem som är de mest behövande och sårbara i vårt samhälle är oroliga. De får i många fall inte den personliga assistans eller annan typ av insats de har rätt till enligt lagstiftningen via lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. I inspektionens rapport pekar man bland annat på att det finns en kraftig insnävning av rätten till personlig assistans i förhållande till vad som framgår av lagtexten och att det beror på domstolstolkningar men också på myndighetens tolkningar. Min fråga till statsrådet är: Vad gör regeringen nu akut för att komma till rätta med den situation vi har? 59 Statsrådet (S): Tack, , för frågan. Sedan rapporten kom har vi lagt fram ett regleringsbrev. Som vet var rapporten en beställning som vi gjorde. Den är en översyn av flera domar som har fallit och vilkas effekter vi ville veta mer om. Om jag ska vara ärlig kvarstår nog några av frågorna som vi ville ha besvarade i rapporten, det vill säga lite mer konkret om effekten av domarna. I regleringsbrevet går vi nu därför vidare med flera uppdrag till olika myndigheter för att få ännu mer konkretion och förslag på vad vi kan göra. Vad vi också har gjort, som jag tror är ännu viktigare för människor, är att på olika sätt se till att människor inte ramlar mellan stolarna. Vi vet att om man inte får statlig assistans får man ofta assistans. Vi behöver veta mer om hur det ser ut, helt enkelt. 60 (KD): För de människor som jag har kontakt med som är berörda känns frågan inte som någonting man kan vänta på. Det har förekommit uppgifter om att statsrådet eventuellt kommer att lägga fram tillläggsdirektiv till den utredning som ska vara klar . Men detta är personer som här och riskerar att bli utan. Vi får uppgifter om att räknar med att 30–av de omprövningar som görs kommer att innebära att människor får mindre eller helt blir utan. Stämmer de uppgifterna? Känner statsrådet till dem? 61 Statsrådet (S): Som känner till kom flera av domarna under Alliansens tid. Det hade varit möjligt att se över dem även tidigare därför att effekterna av dem var kända redan då. Som också känner till har vi inte ändrat i lagstiftningen. Däremot har vi tillsatt en utredning som ska se över hela lagstiftningen för att kunna modernisera den. De uppdrag som vi har i regleringsbreven är ett mer skyndsamt sätt att få veta mer och säkerställa att människor som har rätt till personlig assistans också får det. Postnords användning av utländska underleverantörer 62 (SD): Jag har en fråga till näringsminister . I Tidningen kunde vi läsa att Postnord anlitar underleverantörer från låglöneländer för att få marknadsmässiga priser. Det skapar lönedumpning och knäcker svenska åkerier som vill köra med sjysta arbetsvillkor och löner. ägs Postnord av danska och svenska staten. som arbetar emot social dumpning. För varje svensk bil som ersätts med en utländsk förlorar staten i förlorade skatteintäkter. Hur är det möjligt att man med staten som ägare tillåts agera på detta vis? Borde inte staten agera som ett föredöme i denna fråga och se till att jobben och skatteintäkterna stannar i ? 63 Närings- och innovationsminister (S): Tack för frågan, även om jag blir lite förvånad över att just sverigedemokrater ställer frågor om ordning och reda på svensk arbetsmarknad. Vi hade för inte så länge sedan en omröstning här i kammaren som handlade om huruvida vi skulle ställa krav på kollektivavtalsliknande villkor i offentlig upphandling. Där valde att gå med de borgerliga och stoppa förslaget. Det skulle ha sett till att skattepengar de facto går till upprätthålla sjysta villkor på svensk arbetsmarknad. Detta är en viktig fråga som handlar om transportsektorn i där regeringen har agerat på bred front. Det har varit osjysta villkor, lönekonkurrens och dåliga villkor . Vi satsade nu senast i ökad kontroll för polisen av åkeribranschen. Vi har också ökat möjligheten till kontroller och klampning, där polisen kan låsa fast hjul på en lastbil som inte följer lagstiftningen. Jag kan återkomma i mitt nästa svar om att Postnord som ett statligt företag ska agera föredömligt. Jag återkommer till det . 64 (SD): Vi vet både du och jag, näringsministern, att förslaget i det finstilta inte skulle gynna arbetstagarna. Det är anmärkningsvärt att regeringen inte prioriterar den svenska arbetsmarknaden i första hand och beklagligt att lastbilschaufförer har en regering som ger bort miljarder i skatteintäkter som indirekt gynnar andra staters välfärd och arbetsmarknad. Man skulle kunna önska att regeringen prioriterade arbetstagare och arbetsmarknad först. 65 Närings- och innovationsminister (S): Om det är någonting som regeringen har prioriterat och kommer att fortsätta att prioritera är det ordning och reda på svensk arbetsmarknad. Tyvärr har inte hjälpt oss i det arbetet utan stjälpt i det arbetet. Det var en jätteviktig omröstning . visade sin politiska hemvist långt ut på högerkanten mot svenska löntagare. Det kommer vi att tala om i kammaren men också i nästa valrörelse. Åtgärder för tryggare bostadsområden 66 (S): I går under partiledardebatten hörde vi statsministern tala om det viktiga samhällsbygge som pågår. Jag tänker då både på bostäder och på välfärd. Detta ska ske och sker i hela och för hela befolkningen. Vi kunde också höra från att flera nu känner sig otryggare än tidigare i sitt eget bostadsområde. Jag undrar hur bostadsministern och regeringen ser på detta och också på möjligheterna att förebygga och planera för trygghet och både trygga bostäder och bostadsområden. 67 Statsrådet (MP): Tack för frågan. Det är en väldigt central sak att planera bostäder och samhällen på ett sådant sätt att människor kan känna en trygghet i lokalsamhället. Där har det funnits brister. Men ofta går det att vidta åtgärder med relativt enkla medel. Det handlar till exempel om att lysa upp i områden där det kan kännas osäkert och otryggt och att bygga om så att det blir enkelt, tydligt och lätt att ta sig mellan olika delar av samhället. Det handlar om hur man planerar och bygger i lokalsamhället. Vi har avsatt särskilda medel i statsbudgeten för att man ska kunna få ett stöd för ombyggnationer särskilt i de miljonprogramsområden som ibland har diskuterats i det här sammanhanget. 68 (S): Man kan i undersökningen se att det är stora skillnader mellan hur män och kvinnor ser på tryggheten. Det är så stora siffror som att av kvinnorna känner sig otrygga och kan låta bli att gå ut på kvällstid eller ha betänkligheter om att gå ut jämfört bland männen. Vi kan se samma sak när det handlar om rädsla för överfall och misshandel. Detta är en demokratifråga, och man måste också ha det feministiska samhället i åtanke. Jag undrar hur ministern ser på det. 69 Statsrådet (MP): Det är helt enkelt en central frihetsfråga. Både män och kvinnor ska kunna känna sig trygga att kunna röra sig i lokalsamhället. Det handlar mycket om hur man i kommunerna väljer att planera befintliga och nya bostadsområden. Jag tycker att vi politiskt ska ställa högre krav på kommunerna när det gäller att se till att också kvinnor känner sig trygga i bostadsområdena. Situationen för årsrika människor 70 (L): Min fråga vänder sig till äldreminister . Väldigt många årsrika människor väntar på att få flytta till trygghetsboenden. Många årsrika väntar på att flytta till vård- och omsorgsboenden. Och många årsrika människor väntar på akutmottagningarna. Kommuner och landsting klarar uppenbarligen inte sina uppdrag. Hur länge ska vi ha det så här, och vad gör regeringen ? 71 Statsrådet (S): Satsningar på äldre människors livskvalitet och äldreomsorg är en fråga som regeringen verkligen prioriterar, bland annat genom 2 miljarder i en bemanningssatsning för äldreomsorgen. När det gäller äldreboenden har jag och bostadsministern tillsammans introducerat ett investeringsstöd för att öka byggandet. Under Alliansens tid vid makten har dessvärre av platserna i äldreboenden försvunnit, trots att behovet har ökat. Det är ett jättestort problem som vi måste komma till rätta med. Vi har också haft möten med aktörer för att se till att man nu kommer igång och använder dessa pengar. Ja, det innebär ett stort lidande att vänta på äldreboenden.