prot · H50945 · 2017-12-07 00:00:00 — Det är som styr utvecklingen när det gäller lantbruks- och skogspolitik i landet. Det är nog med fasa många lantbrukare och skogsägare här i landet konstaterar detta. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Men svara gärna på hur vi stärker konkurrenskraften med kilometerskatt, flygskatt och mindre pengar till våra vägar, som vi satsar på de statliga verken. Hur stärker detta lantbrukarna i ? 103 (S) replik: Jag hör att är här och tränar, för jag vet att trafikutskottet har sin budgetdebatt . Det är väl där dessa frågor ska tas. Det är klart att underhållet i statlig förvaltning och av vägar och järnvägar överlag är bristande. Det är därför vi har aviserat den största satsning på ny infrastruktur vi över huvud taget har sett i . Det behövs satsningar på både järnvägar och vägar för att industrin och livsmedelsförsörjningen ska fungera och för att vi ska få ut varor i alla delar. Det är detta som gör att landet hänger ihop. har stått här och sagt att det kommer att bli total katastrof, för regeringen tänker införa en lastbilsskatt, vilket kommer att innebära det här och det här och så här mycket. Detta har inte hänt, men kommer att fortsätta att säga att det kommer att hända. Vi har aviserat att vi vill ha en konkurrensneutral skattepolitik på transportområdet. När ett sådant förslag finns kommer vi att presentera det. Vi kan inte som ha en snedvriden beskattning, där vi skattar ut svenska åkare. De betalar ju en högre skatt. Är det så vi ska ha det? Ja, det kanske är så vill ha det, men det är inte så vi socialdemokrater vill ha det. Vi vill ha ordning och reda i transportsektorn; det är grunden för det hela. Det är därför vi aviserar olika förslag. Men talar om skattesänkningar och total katastrof. Jag ser inte denna totala katastrof, utan jag ser att ganska många ute i landet nu är ute och debatterar och vill ha de olika satsningar som varje region nu för fram och som är viktiga för respektive del av landet. I vår del av landet är det Norrbotniabanan, och , Malmporten i hamn och så vidare – oerhört viktiga satsningar – men även några strategiskt viktiga vägprojekt för att öka tonnaget på vägarna så att vi får fram godset och får hela landet att fungera. 104 (MP): nåddes vi av en oroväckande rapport från . Där har forskare studerat förekomsten av insekter i några områden. De har kommit fram till att mängden insekter har minskat – det är skrämmande siffror. Och insektsdöden är något som sker över hela världen. Ett alltmer storskaligt jordbruk med ökad användning av bekämpningsmedel ser de tyska forskarna som en anledning till minskningen. Ja, men det är väl skönt att bli av med lite insekter, kanske någon tänker – mygg som bits, bin som skräms och irriterande flugor. Men vad man då inte tänker på är insekternas oumbärliga roll i naturen kring oss. Till exempel utför de ett viktigt arbete med pollinering av många grödor, som sedan blir vår mat. De deltar också i skadedjursbekämpningen. Enligt uppgifter från Artdatabanken kan det vara så att 90–av de skadeinsekter som förstör våra grödor blir bekämpade av andra insekter, helt naturligt. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Jag hoppas att insektsdöden kan bidra till ett skifte i vår syn på naturen och vårt brukande av den och för vår politik för jord- och skogsbruk. Vi debatterar utgiftsområde 23, Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Det är ett utgiftsområde som, vilket redan har sagts, uppgår till . Hälften av de här pengarna kommer från EU:s jordbruksstöd. Det vill säga att det är pengar som vi har betalat in i EU:s gemensamma kassa och sedan fått tillbaka. Vi får fördela dem enligt de regler som finns för jordbruksstödet. Jag tänker inte uppehålla mig så mycket kring de reglerna utan bara konstatera att EU:s jordbruksstöd måste få ett regelverk som gynnar ett hållbart brukande av jorden och inte som då alltför mycket av pengarna går till att gynna det motsatta – ett storskaligt kemikaliejordbruk. Vi, de gröna partierna i , har redan börjat arbetet med att omforma EU:s jordbrukspolitik. På vår kongress i antog vi en gemensam resolution med vår inriktning för jord- och skogsbruket där vi utgår från vår vision om att allt jordbruk ska vara ekologiskt hållbart och ge rättvisa villkor för lantbrukarna. ser med glädje på den utveckling som sker i . Allt fler fyller kundvagnen med ekologiska produkter. ökade försäljningen av ekomat , och ekomaten står nu för av all mat vi köper. Det råder till och med brist på svenskproducerade ekoprodukter. Det är därför bra att regeringen har satt ett nytt arealmål för ekoproduktion som ett steg för att uppfylla livsmedelsstrategins mål om en ökad matproduktion i . Det nya målet är att av arealen ska vara ekologisk 2030. Som en åtgärd för att nå dit har regeringen också ökat anslaget för ekoproduktion och konsumtion med 25 miljoner . Regeringen har bland annat ökat stödet till de lantbrukare som vill ställa om till ekologiskt. Det är ofta mer lönsamt att vara ekobonde, men som med all verksamhet finns det kostnader förknippade med omställningen. Det är sorgligt att se att samtliga borgerliga partier i sina budgeter vill stryka ekostödet. Jag tror inte att det är något som välkomnas av de lantbrukare som går i omställningstankar. En annan orsak till insektsdöden, vid sidan av användning av giftiga bekämpningsmedel, är att kulturlandskapet, alltså marken vi använt för odling och bete, växer igen. Cirka hälften av växt- och djurarter är beroende av kulturlandskapet, särskilt av ängar och betesmarker. När dessa växer igen förlorar många arter sin livsmiljö. I minskar till exempel antalet bin och humlor dramatiskt. 83 av 280 arter av bin är rödlistade. Arternas beroende av människans skötsel av markerna visar hur människan har spelat och fortfarande kan spela en positiv roll för naturen. har länge arbetat för att höja ersättningen för lantbrukare och andra som sköter ängar och naturbetesmarker. blir detta verklighet. Regeringen vill höja anslaget för miljöersättningen till detta med 85 miljoner . Det gäller slåtterängar med särskilda värden, skogsbete, mosaikbete och bete av andra gräsfattiga marker. Stödet ökas med per hektar, samt för alvarbete med per hektar. , , har uttalat sig positivt om satsningarna på betesmarker men vill gärna se ännu större satsningar framöver. I den frågan är LRF och MP överens. arbetar för att öka stöden för lantbrukarnas miljötjänster, framför allt inom ramen för landsbygdsprogrammet. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Med regeringens satsning på värdefulla ängar och naturbetesmarker gör vi en insats för att stoppa artutrotningen och stärka den biologiska mångfalden, för bättre villkor för våra lantbrukare och för ett kulturlandskap för alla. Att ställa om till ett mer hållbart brukande kan som sagt medföra ökade kostnader i ett inledningsskede. Det krävs också kunskap om andra metoder. Det här gäller förstås inte bara jordbruket utan också skogsbruket. Det är därför vår regering har fördubblat det anslag som har för hyggesfritt skogsbruk från 6 till 12 miljoner att användas både till metodutveckling och information till skogsägare. Det tycker är ett bra första steg för att få fler skogsägare att ta steget från kalhyggesbruk till kontinuitetsskogsbruk. Många av skogens djur och växter har drabbats hårt av det svenska kalhyggesbruket. Många arter är helt enkelt beroende av att det finns olika sorters träd i olika åldrar i deras livsmiljö. Hyggesfria metoder är också positivt för friluftslivet, ekoturismen, rennäringen, kulturmiljövärden och jakten. Det finns också skogar som vi inte ska bruka alls. Jag pratar bland annat om de sista resterna av gammelskogar. Jag pratar också om nyckelbiotoperna. Nyckelbiotoper, det vill säga skogsområden med mycket höga naturvärden, har en viktig roll för att bevara skogens hotade växter och djur. Det är områden som man inte får avverka om man har valt att miljöcertifiera sina skogar med någon av de två certifieringar som finns, FSC och PEFC. De här områdena har inventerat, främst . Då gjorde man det rikstäckande. Men på grund av brist på pengar har det utvecklats till att till största delen gör de här inventeringarna i samband med avverkningsanmälningar. Det är självklart inte bra, vare sig för den som äger skogen eller för dem som jobbar med inventeringen på . I skogspolitiska program, som vi antog på vår kongress , föreslår vi att resurser tillförs för en ny rikstäckande nyckelbiotopsinventering. Vi är därför självklart väldigt glada över att regeringen nu anslår 20 miljoner till just detta. För att kunna erbjuda skogsägare med nyckelbiotopsrika skogar områdesskydd anslår regeringen också 100 miljoner extra till anslag för biotop- och naturvårdsavtal och 50 miljoner extra för naturvårdande skötsel av skyddande skogar. Den här satsningen vill allianspartierna och stryka. Man kan fråga sig varför. Är det fel att privata skogsägare får inventeringshjälp från staten? Varför ska inte skogsägare som har nyckelbiotoprika marker ha rätt till ersättning från staten om de skyddar dem i stället för att avverka dem? Det kan man fråga sig. I regeringens budget finns också en satsning på 135 miljoner till enkla gröna jobb i bland annat skogen. Det här är en välkommen satsning både för natur- och markvården och för alla de människor som står långt från arbetsmarknaden, bland annat våra nyanlända. Genom den här satsningen kommer många att erbjudas meningsfulla arbeten i kombination med nyttiga och viktiga naturupplevelser. Men även den här satsningen vill allianspartierna och stryka. Areella näringar, landsbygd och livsmedel I budgeten finns även ytterligare satsningar på skydd av nyckelbiotoprika områden med 150 miljoner inom utgiftsområde 20. Men det tänker jag att vi kommer att få tillfälle att återkomma till i den debatt som vi ska ha . är det jul. För många har julskinkan en viktig plats på bordet. Men allt fler börjar också tänka på hur grisen haft det innan den blev skinka. har gått i täten för ett bättre djurskydd och en bättre djuromsorg. Men senaste beslut, som trädde i kraft , är däremot ett steg i helt fel riktning. Det är ett myndighetsbeslut, en ändrad föreskrift, som tillåter grisbonden att ta griskultingarna från suggan tidigare än , i stället för . Jag hoppas att det nya vetenskapliga råd som regeringen instiftat och som ska börja sitt arbete tar som sin första uppgift att uppmana att ändra det här beslutet. Det är viktigt eftersom den tidigare minimiåldern ger ett bättre liv för våra grisar, friskare griskultingar, minskad antibiotikaanvändning och bättre folkhälsa. Jag ser också fram emot att regeringens förslag på en ny djurskyddslag som ska presenteras i vår ska leda till bättre liv för våra djur. , fru talman, vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 105 (M) replik: Det var ett intressant inlägg. Jag skulle vilja ha några klargöranden om politik, med tanke på att vi alla står bakom en livsmedelsstrategi och en konkurrenskraftsutredning där vi har pratat om att öka produktionen och stärka konkurrenskraften. Jag förstår att ni har jobbat hårt med den ekologiska produktionen, . Vilka förslag har och regeringen för att stärka den konventionella lantbruksproduktionen i ? Den utgör ändå den största delen. En följdfråga på det är om och anser att den ekologiska maten är bättre än den konventionella maten i , eftersom man vill gynna den. Med tanke på att den ekologiska produktionen inte har förutsättningarna att producera lika mycket per hektar som den konventionella kommer den totala produktionen av mat i att minska. Och det strider mot livsmedelsstrategin. Hur ser på det? Är det okej att vi styr över i så fall? När man har lyssnat på ett antal gånger förstår man hur den politiken hänger ihop. Jag hade svårt att tro det. Men förstår jag att ni egentligen vill ha mindre kött i och färre djur. Det kommer att föra med sig att våra marker växer igen. Det kommer att bli sly och annat. Men då har ni tänkt hela linan ut och kommit på att vi i stället för att ha betande djur och svensk köttproduktion kan införa beredskapsjobb för att röja bort slyn ute på landsbygden. Jag vill ha en kommentar till det. Är det så har tänkt i den frågan? 106 (MP) replik: Areella näringar, landsbygd och livsmedel Det var många frågor. Jag får se om jag hinner svara på de jag har på mig. När det gäller ekomaten sa jag precis i mitt anförande att det egentligen inte är vad tycker som är viktigt utan vad konsumenterna vill ha. Efterfrågan på ekomat ökar , och av våra livsmedel är ekomat. Vi har brist på ekomat i . Vi importerar till exempel mycket från . Då är det bra om regeringen kan hjälpa lantbrukare som vill ställa om till eko, i stället för att vi ska köpa maten utifrån. Det är viktigt för att vi ska kunna behålla och öka livsmedelsproduktionen i . Det konventionella jordbruket i är självklart bättre på många sätt än jordbruk utomlands. Och det är viktigt att vi satsar på miljöförbättringar i allt jordbruk. Det gäller även bränslen, som har diskuterats här förut. Vi ska inte sätta fast jordbruket i i ett beroende av fossila bränslen utan i stället gynna en utveckling av biodrivmedel även i jordbruket. Det blir både billigare och bättre när det gäller självförsörjningsgraden och säkerheten i det svenska jordbruket. Det är viktigt för oss svenska konsumenter. Bergheden frågade också om köttet. Det är viktigt att vi minskar köttkonsumtionen, inte minst av klimatskäl men också av folkhälsoskäl. Vi har ökat köttkonsumtionen . Och hela den ökningen står importerat kött för. 107 (M) replik: Jag fick inget svar på hur ni har stärkt den konventionella matproduktionen, . Att ni har stärkt den ekologiska är helt uppenbart, i och med att ni försöker styra åt det hållet. ställer inte den ekologiska produktionen mot den konventionella. Vi anser att båda måste ha konkurrensvillkor som innebär att den ekologiska produktionen kan konkurrera med ekologisk mat från utlandet och att den konventionella maten kan konkurrera med den utländska konventionella maten. Så resonerar vi. Ni försöker i stället styra över all produktion. Då minskar den totala matproduktionen i landet. Det kommer bland annat att innebära färre arbetstillfällen. Jag fick inget tydligt svar på om ni vill ha färre djur och att lösningen är att röja sly med hjälp av beredskapsjobb i stället för att våra djur ska hålla landsbygden öppen som man producerar kött och har en levande landsbygd. Jag hoppas att jag kan få ännu tydligare svar på de frågorna. En annan sak som jag gärna vill ta upp med gäller något som blev lite oklart i min debatt med . Socialdemokraterna började då vackla lite i fråga om lastbilsskatten och vägslitageavgiften. Har gett upp om att införa en lastbilsskatt i , som ni har jobbat för? Ni vill minska lastbilstrafiken. Man lägger väl nya skatter på något för att försöka minska den verksamheten. Har också släppt tanken på en kilometerskatt, vilket jag tyckte att ändå andades lite i sammanhanget? Han försökte åtminstone krypa undan frågan på det sättet. 108 (MP) replik: Areella näringar, landsbygd och livsmedel Ingen är väl överraskad över att och har olika visioner när det gäller jordbruk. Vår vision är ett jordbruk som är fritt från kemikalier, bekämpningsmedel och konstgödning. Vår vision är alltså att hela jordbrukssektorn ska vara ekologiskt hållbar. Det är det vi jobbar för. Bergheden frågade vad vi har gjort för att stödja konventionella odlare. Det finns mycket i livsmedelsstrategin som gör det. En sak är det jag talade om i mitt anförande – stödet till betesmarker. Det riktar sig inte bara till ekologiska lantbrukare. Det finns också mycket annat i den strategin. När det gäller köttkonsumtionen hann jag inte säga att menar att det i första hand är det utländska köttet som ska minska i . Det diskuterade vi också i Miljömålsberedningen, som många av oss här i kammaren satt med i, och i livsmedelsstrategin. Det kanske till och med finns möjlighet att öka antalet köttdjur i , för att hålla markerna öppna men också för att det är bättre kött på många sätt. Jag måste också få prata om kilometerskatten. Den har Bergheden och jag diskuterat och debatterat förut. har verkligen inte lagt ned planerna på att vi ska ha en kilometerskatt eller vägslitageavgift i landet. Vi har ett gemensamt mål, som även parti, , har ställt sig bakom. Vi ska minska trafikens utsläpp till 2030. Det innebär bland annat att vi måste få över transporterna från långtradarna på vägarna till järnvägen och sjön. Där är vägslitageavgiften en viktig pusselbit. har vi bara avgift på järnväg och för sjöfart men inte för dem som kör på väg. 109 (L) replik: Jag vill ställa några korta frågor om ekologisk produktion. Jag håller helt med om beskrivningen av vad som händer i samhället. Vi har en kraftigt ökad efterfrågan från konsumenterna och en kraftigt ökad produktion. Det är mer lönsamt. Det är bara att konstatera. Jag har en fundering utifrån det jag talade om i talarstolen tidigare. I de grundläggande målen för livsmedelsstrategin står det att det är konsumenternas efterfrågan som ska styra produktionen. När vi ser att efterfrågan verkligen styr produktionen, varför ska man då ge sig in på en sådan marknad med statliga stöd? Det här är ändå någonting som marknaden själv kommer att reglera. Vi från Liberalerna är tydliga med att om efterfrågan på ekologiskt är är det ju det som kommer att levereras. Annars blir det en ganska död marknad. Procentsatserna kan mycket väl överträffas av verkligheten, så vi ser inget behov av detta. Min fråga är: Varför låser sig fast vid att man måste sätta upp den här typen av mål? Vi ser ändå att marknaden växer utifrån konsumenternas efterfrågan. Även när det gäller köttkonsumtionen är det rimligt att utgå från konsumenternas efterfrågan. Vi från Liberalerna antog vid vårt landsmöte en punkt där vi tycker att obligatorisk klimatmärkning av kött kan vara en väg. Då ger man konsumenten en chans att kunna göra ett medvetet val. 110 (MP) replik: Areella näringar, landsbygd och livsmedel Jag som politiker tycker nog att detta med mål inom olika områden är väldigt bra. Som jag har sagt ökar den ekologiska konsumtionen i , men produktionen måste följa med. tycker att det är bra om man producerar så mycket som möjligt av den här maten i . Även om det är mer lönsamt att vara ekobonde är det kostnader förknippade med den omställningen. Då är det bra om man kan stödja bönder som vill ställa om, så att man inte hamnar i den sitsen att svenska bönder producerar mat som svenska konsumenter inte vill ha. Det skulle vara tvärtemot det som vi ville ha i livsmedelsstrategin. Jag tycker att det är viktigt och bra att vi har målet på av arealen. De gamla målen, både arealmålet och målet i offentlig förvaltning, har betytt mycket för den ökade konsumtionen och produktionen i . Vi hade det målet när jag var kommunpolitiker hemma i kommun. Det betydde mycket för de lantbrukare som sålde ekomjölk att vi köpte ekomjölk i stället för vanlig mjölk. Det beror ju på vad man har för visioner och vilket samhälle man vill se . vill ha ett samhälle med ett ekologiskt och hållbart jord- och skogsbruk. Det är en viktig del av vår politik. 111 (L) replik: Det handlar ändå om offentlig konsumtion när man har bevekelsegrunder för att välja ekomjölk. Återigen är det konsumentens efterfrågan som styr, även om det är en offentlig konsument. Även tog upp detta med gröna jobb just inom denna sektor. Vi från Liberalerna och Alliansen har lagt fram lite mer generella förslag kring detta med att sänka trösklarna på arbetsmarknaden. Vårt förslag om inträdesjobb är högst applicerbart även inom den här sektorn. Vi tror mycket mer på generella förslag som kan genomföras inom alla sektorer än att ha specialdestinerade förslag. Det kan sägas att vi skär ned anslaget för detta. Men vi har andra lösningar på samma problem. Detta är viktigt att få sagt. Tycker inte att det ändå ligger någonting i att generella lösningar trots allt är bättre i sammanhanget? 112 (MP) replik: Jag tror att har missat en viktig del i det här med gröna jobb. Det har funnits gröna jobb tidigare i och regi där man har samarbetat med kommuner. Då kan de gröna jobben användas för människor som kanske har gått in i väggen. Det är det många av oss som gör med tanke på den arbetsmarknad vi har. Dessa gröna jobb kan vara en övergång för att man ska kunna återgå till arbetsmarknaden. Att vara ute i naturen, röja sly och röja för vandringsleder kan kännas både meningsfullt och nyttigt. Det kan nog också vara väldigt bra jobb för många nyanlända som inte har den kontakt med skogen och naturen som vi har i . Då kan de få upptäcka hur viktig den kontakten är. Sedan är inte på något sätt emot grön skatteväxling och sänkning av arbetsgivaravgiften. Vi tycker i grund och botten att det är bra att man höjer miljöskatter och sänker skatter på arbete. När jag lyssnade på verkade det lite skevt, men det var en mycket mindre höjning av miljöskatterna från Liberalerna jämfört med den sänkning av skatterna som man vill genomföra. 113 (KD) replik: Areella näringar, landsbygd och livsmedel Du avslutade ditt anförande med att tala om smågrisar och julen som vi längtar efter. När jag lyssnade på det du sa om smågrisarna höll jag på att helt tappa fattningen. Om jag hörde rätt säger du inför publikum här att med de nya regler som kommer att införa ser du bara elände framför dig. Du nämnde sjukdomar hos grisarna, mer antibiotikaanvändning och bara elände. Uppfattade jag dig rätt? 114 (MP) replik: Tack så mycket, , för frågan! När skickade ut förslaget om en sänkning av avvänjningsåldern på smågrisar var en stor majoritet av remissinstanserna negativa till det förslaget bland annat av de anledningar som jag nämnde. De menade att det skulle bli en sämre hälsa hos griskultingarna, en större antibiotikaanvändning, mer diarréer och sådant. Jag tycker att det är väldigt oroande att man fattar ett sådant beslut och att det är väldigt dumt att göra det. Om det är någonting som är viktigt för den svenska konkurrenskraften och för våra köttdjur och grisar är det att svenska konsumenter – och även konsumenter utomlands – litar på att vi har hårda krav på djurhälsa och djuromsorg. Jag vet att det har varit protester och reaktioner mot detta i andra delar av . Vår landsbygdsminister brukar också säga att det är väldigt dumt att sänka de svenska djurskyddskraven om vi vill konkurrera med våra svenska produkter utomlands och i . 115 (KD) replik: Tack, , för ditt svar! Det är klart att jag tycker att det är lite märkligt att du ogenerat tar upp något som har beslutat. Har du mer expertis på din sida? har fattat sitt beslut och man har sin expertis. Jag talade med en veterinär , och han sa att det här funkar bra. Det kommer inte att bli sämre för djurvälfärden och inte heller för smågrisarna. Det är allvarligt i och med att du talar inför kanske några tusen som lyssnar på den här debatten. Då är det väldigt viktigt att vi talar gott och att vi talar sanning. har ju antagit det här. Man skulle aldrig fatta något beslut som ledde till att det blir sämre för djurvälfärden. Det skulle aldrig funka. Då är min fråga: Är detta eller hela regeringens hållning? Landsbygdsministern är ju här, så jag kan ställa frågan till honom om han står bakom den starka kritik som framför mot . Jag vill fråga landsbygdsministern om det verkligen är så att ni riktar kritik mot . I så fall vore det intressant och anmärkningsvärt. 116 (MP) replik: Areella näringar, landsbygd och livsmedel Jag tror att och har lite olika krav när det gäller djuromsorg och djurhälsa. Det är ingen hemlighet att vi i har varit väldigt kritiska till förslaget att sänka åldern. Där har vi gott stöd hos många av de remissinstanser som sa att det inte är okej att göra det här. Och jag tycker att jag har gott stöd hos vetenskapen och hos forskare och tyckare. Som biologisk varelse förstår jag dessutom att det är sämre att man diar barn eller ungar än och att det har inverkan på deras hälsa.