prot · H40976 · 2017-03-01 00:00:00 — Även om den åtgärdar på ganska låg nivå jämfört med vad vi talade om tidigare, det vill säga storföretag som ägnar sig åt aggressiv skatteplanering, handlar det om fusk med skatten och på det sättet osund konkurrens. Man kan också konstatera, precis som gör, att fler och fler accepterar detta och tycker att det är bra eftersom det gynnar de seriösa företagen och de seriösa handlarna. Även om lagen är såväl viktig och rätt som bra, och även om denna komplettering också är såväl viktig som rätt och bra, måste man självklart se att det finns problem. kanske inte har fått några mejl , men det har jag. Jag har också pratat med olika handlare och organisationer som pekar på en del problem som finns. Flera av de problemen har lyfts fram i talarstolen – det handlar om alltifrån mer vädersäkra kassaapparater och godkända kassaregister till elbrist och så vidare. Dessa problem finns, och jag tror att faktiskt uppmärksammar dem. Det är i alla fall det jag hör i de diskussioner som finns. Men från att konstatera att problemen finns till att säga att vi behöver en helt oberoende utvärdering av lagstiftningen, som bara har funnits på plats , är steget för långt. Jag förväntar mig givetvis att vi har en sund, frisk och bra regering som verkar utifrån det sunda förnuftet. Jag förväntar mig att regeringen har en regelbunden kontakt med och återkommer om de problem som finns i lagstiftningen – och rättar till dem, så att vi undanröjer dem i verkligheten. För att få till den situationen behöver regeringen få det utrymme alla regeringar behöver i sina kontakter med myndigheter utan att påläggas utvärdering efter utvärdering enbart i syfte att ifrågasätta regeringen. Det jag hör från alla partier i talarstolen är att vi är överens om att förslaget är bra. Det är gott så. Sedan får vi ta det steget vidare och hoppas att regeringen återkommer och åtgärdar de brister som finns. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 87 (KD) replik: Det är mycket intressant att lyssna på i detta. Vi som opposition kan hålla med om mycket. Vi delar uppfattningen att det finns ett problem ute hos många torghandlare; vi har också fått mejl . Det är synd att Socialdemokraterna har missats i den mejlkonversationen, och vi får väl försöka säga till torghandlarna att de ska ta med Socialdemokraterna i utskicken. Förstärkt konkurrens på lika villkor i kontantbranschen Att man sedan, som gör, landar i en diskussion om att man inte vill göra en översyn just nu är dock ganska konstigt. Lagen har trots allt funnits . Den har förändrats , men kravet att man ska ha ett certifierat kassaregister har funnits . Jag tycker inte att det är för att man ska kunna göra en översyn av en kassaregisterlag som faktiskt skapar problem. Jag skulle därför vilja veta hur egentligen tänker när man säger nej till de motioner som ligger på bord och som vi ska fatta beslut om . Man håller ju faktiskt med om detta i sak. 88 (V) replik: Den här delen av oppositionen, alltså vi på vänsterkanten, tycker ändå att den regering vi har är en bra regering, som agerar med sunt förnuft. Den har sett till att flera delar av den här typen av lagstiftning har förbättrats och på det sättet slår mot den osunda konkurrensen, till förmån för alla seriösa företagare. Vi tror, precis som vi har skrivit i utskottssvaret, att den kontakt som finns mellan regeringen och är fullt tillräcklig för att man ska kunna åtgärda de brister som har uppmärksammats av handlare. Det är en liten grupp, men den är viktig och har ett problem. Vi litar alltså helt enkelt på att regeringen följer frågan och återkommer för att åtgärda de brister jag tror att många av oss ser. Det är ju så att den del av oppositionen som tillhör vill försöka attackera regeringen i varje läge, och ibland blir det lite löjligt. Det blir nämligen lite okynnesaktigt, och det ställer inte upp på. 89 (KD) replik: Jag skulle vilja påstå att de torghandlare och de organisationer som företräder torghandlarna som har diskuterat med mig säger att det är okynnesaktigt att vi tar upp den här diskussionen. Jag förstår fortfarande inte riktigt hur man kan säga att regeringen har det här under luppen och gör de ändringar som behövs. Den regering som sitter nu har bara gjort en förändring när det gäller detta sedan den tillträdde. Den förändringen gällde att se till att de internationella handlarna går under samma kassaregisterlag som de svenska, vilket givetvis är bra. Man har dock inte gjort någonting som löser problemen för de torghandlare som finns långt utanför de vanliga tätortsområdena, på platser där väder och vind, el och internet kanske spelar in på ett sätt som gör att de faktiskt inte kan följa kassaregisterlagen. Många av dessa personer vittnar om att de har fått en bot från i samband med detta, vilket innebär att de får extra kostnader för att inte ha följt en lag som de rent praktiskt inte kan följa i det läge där de befinner sig. Jag kan alltså inte riktigt förstå hur kan ha en sådan tilltro till regeringen i detta avseende. Att ni stöder regeringen i budgeten har vi alla förståelse för, men man kan faktiskt gå emot regeringen i vissa delar. Det finns motioner som ligger på bord och som kan stödja. Det skulle göra många torghandlare glada om vi kunde skapa en majoritet kring dessa. Kan inte vi – , , – ta i hand om att försöka göra så att regeringen skjuts framför oss i det här fallet? 90 (V) replik: Det är ju inte okänt för eller andra att i de delar där det är nödvändigt går emot regeringen, till exempel som vi tillsammans gjorde i frågan om ideell secondhand för . Det vi talar om – det propositionen handlar om – är alla överens om. Ni säger själva i tal efter tal att vi är överens om det som propositionen handlar om, och det är detta som debatten rimligtvis bör handla om. Ni försöker dock styra in det hela på någonting annat, och ni försöker att få till en oberoende utvärdering. Jag skulle vilja hävda att en oberoende utvärdering inte behövs för att se de brister som finns, utan det som behövs är förändringar för att åtgärda de brister som finns. Jag har förtroende för att denna regering kommer att se till att återkomma för att åtgärda dessa brister. Annars skulle jag inte tro att den här regeringen gör rätt, men tror jag att regeringen kan se dessa brister och att man därmed kommer att återkomma till . Då behövs det inte någon oberoende utvärdering, som i huvudsak skulle göras för att den högra delen av oppositionen vill hitta sätt att kritisera regeringen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.) § 9 Vissa ändringar vad gäller automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton Förstärkt konkurrens på lika villkor i kontantbranschen Vissa ändringar vad gäller automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton betänkande 2016/17:SkU20 Vissa ändringar vad gäller automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton (prop. 2016/17:48) 91 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i skatteutskottets betänkande SkU20 Vissa ändringar vad gäller automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton. Jag är glad att alla partier, oavsett färg, är överens i denna viktiga fråga, eller snarare i en del av en mycket viktig fråga. Propositionen och betänkandet handlar om ordning och reda på skatteområdet. Alla i , medborgare och företagare, borde rikta ett varmt tack till den ekonomiska samarbetsorganisationen , som drivit fram denna utveckling. grep tag i det skattefuskrally som pågått alltför länge på internationell nivå under beskydd av nyliberala ekonomer, politiker och debattörer. Vi har haft hela stater och så kallade jurisdiktioner – alltså inte fullvärdiga stater utan territorier med varierande grad av självbestämmande – som helt har byggts upp kring skattefusk och som har benämnts skatteparadis. , och är exempel på paradisöar där man gömt och omvandlat pengar åt vår tids pirater och banditer. Det rör sig om allt från sparkade diktatorer, terrorister och olika globala brottssyndikat, som italiensk och rysk maffia, till vanliga svenska skattefuskare och skatteplanerande svenska företag. En armé av skattejurister och skattekonsulter har götts och frodats av fiffleriet. Djupt korrumperade banker och bankdirektörer har tillhandahållit brottsverktygen och stått där med skammen i samband med Luxleaks, Panamaleaks etcetera. Skattefusket är slasken och sörjan i en oreglerad marknadsekonomi, och om det tillåts växa blir det ett hot även mot sund, normal konkurrens och mot hederliga företag och företagande. Skattefusket skapar en sjuk finansvärld där girighet blir drivkraft, mål och medel. Välfärdssystem, bostadsmarknader och pensionssystem slås i småbitar. Utvecklingsländernas möjligheter att erbjuda ett bättre liv för sina medborgare krossas. Vi socialdemokrater välkomnar och omfamnar därför BEPS-projekt, projektet mot skattebaserodering och vinstomvandling. Girighet och rovlystnad ska nu sättas på plats. Alla andra partier bör också välkomna BEPS, för och medborgarnas skull. Vår ekonomi och våra företag mår inte bra av att leva i en värld av mutor, korruption och skattefusk, där kriminella och diktatorer i samarbete med finansfurstarna får göra vad de vill. Vid möte antogs rådets direktiv vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning, kallat DAC 2. Direktivet om administrativt samarbete innebär att globala standard för automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton tas in i . Vissa ändringar vad gäller automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton Det multilaterala avtalet mellan behöriga myndigheter om automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton, förkortat MCAA, innebär att standard för sådant informationsutbyte ska genomföras och tillämpas i . Avtalet hade undertecknats av 87 länder och jurisdiktioner. Vissa av dessa, bland andra och nästan alla EU:s övriga medlemsstater, åtog sig att ha genomfört avtalet till och att påbörja utbytet . Diskussioner har även ägt rum mellan företag och myndigheter i samt mellan myndigheter i och myndigheter i andra länder, inte minst mellan de nordiska länderna. Allt detta har resulterat i att man har kunnat identifiera vissa områden där det finns behov av justeringar i den svenska lagstiftningen avseende den globala standarden för automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton. Det här ärendet handlar alltså bland annat om dessa justeringar, vars mer exakta innebörd åhörarna får läsa om i betänkandet. För tids vinnande går jag inte igenom dem. Ännu ett steg för mer ordning och reda inom beskattningen internationellt har tagits. Det känns bra att den rödgröna regeringen har fått förmånen att leda denna process i . Rättvisa skatter utan fusk är en del av den svenska modellen. Vissa ändringar vad gäller automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.) § 10 Värdeåterföring vid satsningar på transportinfrastruktur Värdeåterföring vid satsningar på transportinfrastruktur betänkande 2016/17:TU9 Värdeåterföring vid satsningar på transportinfrastruktur (prop. 2016/17:45) 92 (M): Värdeåterföring vid satsningar på transportinfrastruktur är en rubrik som möjligen skrapar på ytan av vad detta egentligen innebär. Det innebär att kommuner får möjlighet att genom exploateringsavtal med exploatörer, som ska bygga ut på tidigare mark, lägga på en avgift som sedan genom kommunen kan kanaliseras in i olika infrastrukturprojekt. Detta är självfallet något som kan bidra till ökad utbyggnad av nödvändig infrastruktur i områden där stora exploateringar görs. Det kan självfallet också bidra till tillväxt och utveckling av vårt lands bostadsbyggande och infrastruktur, om det görs på rätt sätt. Men det är väldigt viktigt att detta inte sker på bekostnad av utbyggnadstakten. Ökade pålagor på exploatörer som ska bygga fler bostäder i ett land med en bostadskris riskerar att göra just detta. Det belyser vi moderater tillsammans med allianspartierna i vår gemensamma reservation nr 3, som jag vill yrka bifall till. Det är viktigt att detta sker på ett ansvarsfullt sätt och att regeringen vidtar de åtgärder som krävs för att byggnadstakten inte ska sänkas. när vi äntligen, av ansträngningar av såväl alliansregeringar som på sluttampen den rödgröna regeringen, fått upp byggnadstakten i är det något som måste värnas. Det är också viktigt att detta inte får konkurrenssnedvridande konsekvenser, för det är oundvikligen så att när en ytterligare ekonomisk pålaga kommer på en exploatör riskerar mindre byggherrar och mindre exploatörer att få en svårare situation och sämre förutsättningar att lägga anbud på denna form av exploateringar. Det riskerar att snedvrida konkurrensen från mindre företag till större företag, och det är inte detta som den svenska byggnadsmarknaden kräver just . Den svenska byggnadsmarknaden är en skör marknad som måste stimuleras på rätt sätt och där även de mindre aktörerna har en viktig roll. Detta förtydligar vi moderater i reservation nr 6, och jag vill yrka bifall även till denna. I detta anförande instämde , och (alla M). 93 (SD): Värdeåterföring vid satsningar på transportinfrastruktur Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 1. behöver infrastruktur, mycket infrastruktur. Att bygga infrastruktur är dyrt, och det är svårt att beräkna kostnaderna för större infrastruktursatsningar. I Sverigeförhandlingen om byggandet av en höghastighetsjärnväg mellan storstäder , och har siffrorna runt byggandet svajat ordentligt, och det är svårt, för att inte säga omöjligt, att beräkna vad detta massiva bygges slutnota blir. Infrastrukturministern har sagt att man ska bygga järnvägen efter den ekonomi man har, vilket kommer att resultera i ett lapptäcke som kanske aldrig blir färdigt. Det självklara borde vara att bygga mer järnväg där både gods- och persontransporter kan samsas, så att det blir ett större nyttjande av spåren. Att bygga infrastruktur av denna dignitet kräver kapital, massor av kapital, som befintlig järnväg behöver rustas upp för att klara den trafik som redan finns. Och det finns mer gods som man hade önskat kunde gå spårbundet. Sverigeförhandlarna har i sitt uppdrag att se hur man ska kunna finansiera byggandet av höghastighetsjärnvägen. Det har talats om att sälja ut statliga ägarandelar i bolag och att införa en tillfällig infrastrukturskatt, som i själva verket är en ytterligare fastighetsskatt på redan befintlig fastighetsskatt. Den kommer då att läggas på de fastigheter som anses ha nyttan av höghastighetsbanan, även om så inte är fallet. Senast har man medverkat till en proposition om att kommunerna genom exploateringsavtal ska kunna hämta hem en del av eller hela delen av kommunens medfinansiering vid byggande av järnväg, tunnelbana, spårväg eller farleder som stat och landsting bygger. Regeringen har konstaterat att det behöver byggas minst 700 000 bostäder, och med Sverigeförhandlingen skulle man kunna bygga runt 100 000 bostäder. Det råder stor bostadsbrist i de flesta städer, och att det finns ett massivt behov av att bygga bostäder råder det absolut ingen tvekan om. Att bygga nya bostadsrätter och hyresrätter är kostsamt. Det är dyrt att köpa en bostadsrätt , och avgiften är skyhög på nya bostadsrätter. Hyresrätter är inget undantag. Byggherrarna är självklart måna om att tjäna pengar på de fastigheter som de uppför. Vi har en fastighetsskatt som är en statlig skatt på småhus, ägarlägenheter och bostäder i hyreshusenheter. Det är ett fast belopp på av taxeringsvärdet på byggnad och mark. Om man senare säljer sitt hus till ett högre pris än det man köpt det för får man dessutom betala en vinstskatt på av vinsten. I propositionen står det att värdet ökar på de fastigheter som har närhet till bra infrastruktur. Ja, visst stämmer det. Det innebär att en del av fastighetens värdeökning ska användas till att betala infrastruktur innan fastigheten är byggd samt innan infrastrukturen är byggd. Skatt betalar man på värdeökningen på fastigheten genom att taxeringsvärdet ökar, vilket innebär att fastighetsskatten höjs. Genom värdeökningen blir det troligtvis också en vinst vid försäljningen som gör att man får högre vinstskatt. I samband med genomförandet av detaljplaner ska kommunerna dessutom genom exploateringsavtalet få möjlighet att förhandla om en medfinansieringsersättning av byggherre eller fastighetsägare för den del av kommunernas kostnad som stat eller landsting ansvarar för. Skatt på skatt gynnar inte bostadsbyggandet. Värdeåterföring vid satsningar på transportinfrastruktur Dessutom står det i propositionen att kommunerna inte får ta ut mer ersättning i exploateringsavtal än det som kommunerna själva har medfinansierat. Kommunerna får själva avgöra om exploateringsavtalet med medfinansiering ska omfatta hela eller delar av kommunen, och det kan se väldigt olika ut runt om i landet. Vad händer då till exempel om kommunen har en stark tillväxt och i det exploateringsavtal man har slutit fått in den kostnad som kommunen har betalat för medfinansiering av infrastruktur? Får man då inte med de kommande exploateringsavtalen ta ut en enda krona och gynna dem som har valt att bygga fastigheterna senare? Det finns många frågetecken i remissutlåtandena från kommuner. Vi sverigedemokrater delar dessa frågetecken, som borde bli utropstecken, och anser att det behövs mer utredning och vägledning för kommunerna innan den föreslagna lagstiftningen träder i kraft. I detta anförande instämde Per Klarberg (SD). 94 (V): är inte principiellt motståndare till medfinansiering men ser stora risker för att finansieringsmetoden kan förändra prioriteringsordningen för nationella infrastrukturprojekt. Finansiering av infrastruktur bör göras så ekonomiskt som möjligt, då infrastruktur är grunden för hela det ekonomiska systemet. Vi har inte så mycket resurser som vi skulle behöva till att bygga ut hållbar infrastruktur och måste därför tänka på att resurserna ska räcka. Det finns en risk att förslaget om värdeåterföring medför att investeringar med begränsad samhällsnytta prioriteras före objekt som i högre grad är kostnadseffektiva. Förslaget kan komma att skapa negativa följdeffekter på bostadsmarknaden, vilket flera remissinstanser har framhållit. Det finns en risk att bostadsbyggandet avtar, särskilt när det gäller hyresrätter. Vi behöver kloka och ekonomiska tillvägagångssätt när vi investerar i infrastruktur. Liksom vad gäller OPS-lösningar ser vi problem här. I hela detta paket har man även tittat på OPS-lösningar för att lyckas investera i höghastighetsbanor och annan infrastruktur just . Därför vill jag kort lyfta fram problemet med just OPS-lösningar. National Audit Office, motsvarighet till , har påtalat att OPS-lösningar inte har visat sig samhällsnyttiga i utan har varit väldigt dyra. Kostnaderna har barkat iväg. Därför vill de inte rekommendera OPS-lösningar i . Detta tycker jag att bör lyssna till. Till och med pekade när han var finansminister på att kostnader för OPS-lösningar riskerar att öka kraftigt. Låt mig återgå till värdeåterföring. Vi har problem med detta då bland annat hyrorna förväntas stiga på grund av att fastighetsägare i större utsträckning betalar medfinansieringen. Fastighetsföretagen är så pass starka att det finns en stor risk att de kommer att ta ut ännu större vinster. Medborgarna blir då de som får betala i form av högre hyror. Värdeåterföring vid satsningar på transportinfrastruktur Detta kommer att ske i centrala lägen nära infrastruktur. När vi bygger infrastruktur bygger vi i hög grad samhället. Det gäller att planera infrastrukturen så att samhället inte dras isär. skulle därför i stället vilja se att staten kontinuerligt lägger satsningarna utifrån att man kan få de mest förmånliga investeringarna med hjälp av Riksgälden. Det ligger ett stort ansvar på oss att inte bygga för segregation. I finns värdeåterföring. Man har en infrastrukturbeskattning, kallad taxe locale d’équipement, som utgår när bygglov och byggtillstånd beviljas. Den får uppgå till högst av en värdeökning. är ett oerhört segregerat land. Det har kommit rapporter om att extremism och terrorbrott har ökat i just hårt segregerade länder. är här ett sådant exempel. Antagligen är detta bara en del av det hela. Men när vi planerar samhället måste vi vara medvetna och tänka längre än näsan räcker så att vi ser vilka konsekvenserna blir av de åtgärder vi vidtar. Precis som flera remissinstanser ser även med oro på att värdeåterföring kan komma att leda till att öka den trend som vi har sett . Det har byggts exklusiva stadsområden där inte alla medborgare har känt sig välkomna. Vi måste se till helheten och bygga ett inkluderande samhälle. Det är vår uppgift. Vi måste se till att målet att inkludera alla nås. Jag har med sorg i hjärtat sett miljöer byggas upp där människor som inte har en hög inkomst exkluderas. skriver i sitt remissvar på denna proposition att kommunen ser risk att förslaget får negativa sociala konsekvenser och ökad segregation genom att ökade bostadspriser skapar svårigheter att skapa den blandade och attraktiva staden. Förslaget kommer tyvärr att eventuellt drabba dem som efterfrågar ett kostnadsvänligt boende i hyresrätt. Det kan bidra till en ännu mer segregerad bostadsmarknad. Därför vill jag yrka bifall till reservation 2 i betänkandet. 95 (L): Jag vill för tids vinnande börja med att yrka bifall till Liberalernas reservation nr 10, men jag står självfallet bakom alla våra reservationer i betänkandet. Hur ska ny infrastruktur finansieras? Infrastrukturinvesteringarna är viktiga och nödvändiga i hela landet. Regeringens förslag om värdeåterföring, som vi nu diskuterar, syftar till att kommunerna ska ha möjligheter att medfinansiera statlig eller landstingskommunal transportinfrastruktur. Detta bygger på frivillighet att förhandla med en byggherre eller fastighetsägare om medfinansieringsersättning. Vi i Liberalerna tycker att frivilligheten är bra. Men man förutsätter att infrastruktur ger värdeökningar, och denna värdeökning ska kommunen kunna ta ut från fastighetsägare och byggherrar för att medfinansiera infrastrukturen. Vi i Liberalerna ställer oss en rad frågor när det gäller detta. Förslaget i propositionen om värdeåterföring är bara en pusselbit. Varför ser man inte på helheten vad gäller finansieringsmöjligheter? På vilka andra sätt kan man också finansiera infrastruktur? Vi menar att det finns en skillnad och att det behövs olika modeller beroende på vad som byggs och var det byggs. Värdeåterföring vid satsningar på transportinfrastruktur Vilka ska betala för infrastrukturen? Jo, ytterst är det de som bor. Vad innebär detta för dem som ska bo i nyproduktion? Vi undrar också varför exempelvis studentbostäder inte undantas. Om detta finns det inget svar i betänkandet. Det här skulle också kunna gälla äldreboenden. Passar dagens hyresmodeller in i systemet med värdeåterföring? Svaret i betänkandet är väldigt luddigt. har behov av stora infrastrukturinvesteringar. Parallellt med detta måste man orka underhålla det som redan finns. Spår måste rustas, vägar måste åtgärdas, broar behöver förstärkas och cykelstråk måste fixas till. Därför är finansieringen helt avgörande för hur mycket ny infrastruktur som går att utveckla parallellt med att klara underhåll och reinvesteringar i befintlig infrastruktur. I detta sammanhang vill jag hänvisa till Liberalernas följdmotion med anledning av propositionen Infrastruktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling. Vi påpekade redan då att det är viktigt att se på alla möjligheter vad gäller finansieringsalternativ, för finansieringen är en stor fråga. Kanske är den i många fall helt avgörande. Därför är det synd att regeringen inte tar ett helhetsgrepp. Det krävs en samlad bedömning av hur finansiering genom värdeåterföring, privat kapital, brukaravgifter, offentlig-privat samverkan, anslagsfinansiering med mera kan bidra till att vi får fram den infrastruktur som behövs.