prot · H409114 · 2017-05-19 00:00:00 — Regeringen fortsätter att inom ramen för EU-samarbetet arbeta för ett hållbart fiske och för att nå målen i den gemensamma fiskeripolitiken. Som ansvarigt statsråd kommer jag även att fortsätta verka för mer hållbara fiskemetoder och redskap. har mycket arbete genomförts i med att anpassa redskapen till att bli mer selektiva och med att utveckla alternativa fiskemetoder. Det är viktigt att detta arbete fortgår, och det har brett stöd inom fiskerinäringen. Vår linje är att oavsett fiskemetod ska vi se till att jobben i det kustnära fisket finns kvar och att fisket är långsiktigt hållbart. Detta är en politik som har en bred förankring i , och regeringen håller fast vid denna inriktning. 23 (M): Först vill jag tacka för svaret, men det gjorde mig inte mycket klokare eftersom jag egentligen inte fick svar på min raka fråga. Jag är redan medveten om att det finns betydande områden här i som har ett generellt förbud mot trålfiske. Jag vet också att det finns undantag från dessa förbud och att har mer selektiva och skonsamma redskap än många andra länder. Min raka fråga handlade dock om statsrådet, med hänvisning till ett beslut från i , vill ha ett totalförbud mot trålning, vilket man faktiskt kom fram till där. Tänker ni ta ett sådant initiativ från håll? har som bekant legat i framkant när det gäller skonsamma och selektiva redskap inom fisket. Vi har dessutom avdelat ett antal områden där det råder trålförbud. När en av våra yngsta nationalparker, i norra , kom till fick man ett unikt avtal där alla parter, inklusive fiskarna, var med och beslutade om en försiktig skattning av våra räk- och fisktillgångar. har på detta vis varit ett föregångsland när det gäller att fiska mer miljövänligt. Därför blev jag mer än förvånad när den socialdemokratiska kongressen i – mot sin ledning, ska sägas – valde att rösta igenom ett totalt trålförbud. Konsekvenserna av ett sådant beslut är, när regeringspartiet går ut i en sådan fråga, så pass stora att jag helt enkelt var tvungen att ta upp saken med statsrådet. Detta berör min hemtrakt på ett särskilt sätt. Kommer statsrådet att föreslå åtgärder eller förbereda för ett totalt trålförbud på såväl fisk som räkor och kräftor? 24 (KD): Tack, ministern, för svaret på fråga! Jag blev intresserad av interpellationen bland annat på grund av att jag bor på , där Socialdemokraterna aldrig har varit särskilt starka. Jag funderar på hur ni i Socialdemokraterna tänkte när ni beslutade om ett totalförbud mot bottentrålning i svenska vatten. Ni skriver att ni vill verka för ett totalförbud i hela EU. Hur tänkte ni? Det får ministern gärna svara på. Då har ni anslutit er till och . Ni är så att säga ett triumvirat som kommer att driva frågan om totalförbud mot bottentrålning i svenska vatten. Vi vet, precis som ministern har svarat och som har sagt, att det finns ett förbud ut från kusten – det är ungefär sju och ut. Där finns det förbudet, och det finns skyddade områden. Men de som bottentrålar utanför det området fiskar bland annat räka. Ministern får gärna förklara för mig: Hur fiskar man räka utan att använda bottentrål? av räkfisket sker med bottentrål – så är det. Jag har hört att någon från ministerns parti har haft en annan syn på det, vilket är mycket märkligt, eftersom detta är sanningen. Fisket med bottentrål utanför detta område har pågått . Man fiskar på samma ställe år , för där finns det levande fisk. Det finns räka och kräfta. Och det finns bottenlevande fisk, som torsk. Man drar inte en trål genom koraller och liknande, för då riskerar man att förstöra trålen – så är det. Man återkommer till samma område. Det kom en nyhet i går. I satsar man 1 miljard på att utveckla fisket. Man satsar 1 miljard på att utveckla selektiva trålar och allt det som handlar om fisket i . Här går regeringen åt helt motsatt håll. Om det som ni vill skulle gå igenom i nedmonteras det svenska fisket. Ungdomarna kommer naturligtvis inte att satsa på yrkesfisket. Det är alldeles för få som gör det . Men ännu färre kommer att satsa om man inte kan dra med bottentrål. I finns det sådana som utvecklar trålar, precis som ministern har svarat. Det är riktigt. Vi har i . Vi har också en av världens främsta uppfinnare och trålskapare, som heter . Han har sex patent på redskap, och alla har kommit i produktion. Det skulle man titta på. Man skulle se mer på det selektiva, inte förbjuda. Man skulle se mer på hur man kan utveckla fisket, som danskarna gör, inte nedmontera det. 25 Statsrådet (S): Det finns alltså ett trålförbud innanför trålgränsen. Det var därför som vår partistyrelse föreslog att denna motion skulle anses vara besvarad. Förbudet finns där. Sedan finns det undantag för fiske. av det totala vattnet i har undantag, där man får nyttja trål. Jag har ingen anledning att betvivla myndigheternas beslut om de undantagen – absolut inte. Fisket är en viktig del, inte bara för . Fisket är viktigt för hela kuststräckan i vårt avlånga land. Jag vet själv hur det är uppe i , där man trålar efter siklöja och där man får fram havets guld, löjrom, som jag tror att herrarna har smakat på med nöje. Jag har i alla fall gjort det. Det finns inte så många alternativ för ristfiske, som nämner. Det finns väldigt få alternativ för att exempelvis fånga kräfta och räka – så är det. Sedan är det viktigt att vi ändå vidtar nödvändiga åtgärder för att skydda känsliga arter och livsmiljöer. Jag utgår från att Alliansen delar den inställningen. Vi måste ge vissa områden skydd, som vi gjorde när det gäller Bratten. Jag vet inte om ni är emot det, men jag tror inte att ni är emot att man gör det. Det är ett ständigt pågående arbete att göra den typen av förbättringar. nämnde företag på . Jag har faktiskt besökt de företag som jobbar med dessa selektiva redskap. De gör ett fantastiskt jobb. Denna regering har anslagit 38 miljoner just för att man ska jobba med selektiva redskap för att förbättra det här. På det sättet kan man också värna bottenmiljön, som i många stycken kan vara väldigt känslig. Det finns anledning för oss att fortsätta att jobba med den typen av insatser. 26 (M): Jag är väl medveten om att det finns vetenskaplig forskning som visar att trålning kan skada bottnarna. Därom råder inget tvivel. Men frågan är betydligt mer komplex än så. Det finns i huvudsak tre sorters bottnar. Det finns hårda bottnar, som mycket väl kan vara stenformade. Det finns sand- och grusbottnar. Och det finns lerbottnar. Av dessa är de hårda bottnarna de allra känsligaste – och den växtlighet som finns där. Men det är också det känsligaste stället att lägga trål. Man kan skada trålen där. Sand- och grusbottnarna mår tvärtom ofta bra av trålningen. Enligt en av forskarna, som jag personligen känner, biologen från , går det mycket väl att tråla utan att skada bottnarna om det sker på rätt ställe och med rätt redskap. Jag har stor respekt för honom, som har erfarenhet av dessa frågor, till skillnad från många, om jag ska vara ärlig, skrivbordstjänstemän på Havs‑ och vattenmyndigheten. Om Socialdemokraterna, tillsammans med och , skulle genomföra ett totalt trålförbud i skulle det få stora konsekvenser för , framför allt för västkustområdena. Förutom att vi inte skulle kunna få svenska räkor, kräftor och plattfisk skulle detta ta bort en massa jobb i flera led. Som om inte det vore nog skulle det också vara förödande för turismen och faktiskt också för restaurangverksamheten, inte minst i . Det skulle vara förödande för som turistnation. Jag noterar vad statsrådet säger om att man tillsammans med övriga EU och i samarbete med fiskerinäringen ska få till bra fiskemetoder och skonsamma redskap. Därom råder inga delade meningar. Däremot har och hans parti, Socialdemokraterna, skrämt upp fiskebranschen, fiskarna och många fler ganska ordentligt med detta beslut. Det är detta jag vill ha ett tydligt svar på : Avser statsrådet att komma med förslag om utredning om att förbjuda trålning i svenska fiskevatten – ja eller nej? Jag välkomnar statsrådets inlägg om att sik och löjrom är viktigt i norr. Det köper jag. Men lika viktigt är det faktiskt med räkorna i väst. Då kanske statsrådet förstår mitt hjärta och min känsla i denna fråga. 27 (KD): Ministern säger att partistyrelsen hade lämnat besked till kongressen om att frågan skulle anses vara besvarad. Det betyder att man lämnar frågan därhän. Om det fungerar i socialdemokratin som det gör i de allra flesta andra partier ska partiet ändå rätta sig efter det beslut som kongressen fattar. Det betyder att man ska fullfölja detta beslut. Jag vet inte om ni glider på det på något sätt så att ni lyckas undvika det. Jag är övertygad om att ministern inte vill ha detta förbud – så är det. Men ministern måste svara på det sätt som ministern gör här. Jag förstår att det finns bekymmer i den frågan. Det som har uttryckts i denna debatt har varit att bottentrålning skulle vara som att bedriva något slags avverkning av skog, så att det blir som ett kalhygge. Jag vet att ministern är hemma på skogen och förstår detta helt och fullt, men det är ingen rättvis bild. Det är precis som talar om här. När det gäller bottnarna i havet är det mer likt ett jordbruk. Bottentrålning kan jämföras med jordbruk. På sätt och vis rör man till det i jorden, men man skadar inte jorden, och det gör man inte i det här fallet heller. Det allvarliga är dock att i satsar man nu 1 miljard på att utveckla fisket, medan Socialdemokraterna tillsammans med och vill nedmontera det svenska fisket. Det är väldigt tråkigt att höra. Ungdomarna tappar intresset, och vi ser ingen framtid om detta skulle gå igenom. 28 Statsrådet (S): Räkorna i väst är goda. var jag i och åt då en rejäl räkmacka. Det var fantastiskt gott även om det inte slår sikrommen. Det gör det inte, men gott är det! Jag träffade också representanter för fiskerinäringen och förde diskussioner just kring utvecklingen av selektiva redskap. Jag måste säga att fiskarna i är en fantastisk yrkeskår som under en lång, har jobbat just med att ta fram selektiva redskap. Gör inte jämförelser med , så behöver jag inte säga det! Vi har fantastiska fiskare i vårt land – jag lovar er, det är skillnad. Då har jag inte sagt för mycket. Vi jobbar också väldigt hårt från med att driva de här frågorna inom EU. Det finns motstånd i EU i dessa frågor. Det är inte alltid så enkelt, men jag är väldigt stolt över den svenska fiskerinäringens initiativförmåga när det gäller att anpassa redskapen efter miljöförutsättningarna. Denna anpassning lovar väldigt gott för vårt kustfiske. Det är inte aktuellt med några generella trålförbud i , och vi har ett undantag från trålförbudet i . Givetvis jobbar myndigheterna fortsättningsvis med att titta på om det behövs ytterligare begränsningar när det handlar om känsliga bottnar. Det kan jag inte svara på , för jag har inte den kunskapen. Jag fiskar själv, inte med bottentrål men med gammal kolknot i älven. Den är kedjeförsedd i botten, och jag vet att då får man också passa sig lite så att man inte förstör bottenmiljöerna i älven. 29 (M): Vi har diskuterat jätteintressanta frågor. Vi har diskuterat om fisket och dess metoder, om vi har bra, selektiva metoder och om vi ska ha ett totalt trålförbud. Men jag har egentligen inte fått svar på den fråga som jag ställde i interpellationen, nämligen: Kommer Socialdemokraterna att verka för ett totalt trålförbud? talar om mycket kring fisket. Mycket kan jag hålla med om. Jag håller med om att vi har jätteduktiga fiskare i . Jag håller med om att vi ligger i framkant när det gäller selektiva redskap även på trålområdet. Men jag får inget svar om Socialdemokraterna kommer att verka för ett totalt trålförbud. Jag vet redan att vi har ett generellt trålförbud innanför ett antal sjömil. Det vet vi allihop. Men det är inte det som är svaret på min fråga. Det finns mycket att göra inom fisket, inte minst när det gäller förenklingsarbetet. Har man varit med på fiskebåtarna ute på märker man vilken kontrollapparat det är jämfört med , när jag var ung, och jag blir faktiskt förskräckt. Jag förstår att det måste finnas regler och åtgärdsprogram, men det påminner mer om det gamla öststatssystemet än om det gamla fisket. Vi måste ha regler, men det får inte bli så att man skjuter med stora hagelbössan bara för att uppfylla ett visst syfte. Då fördärvar vi vårt fiske, och då kommer vi inte att ha något svenskt fiske. Vi kommer möjligtvis att importera dansk eller norsk räka och så vidare, men vi kommer inte att ha något eget fiske. Dit vill jag inte komma. Svara gärna på frågan, : Blir det ett totalt trålförbud? 30 Statsrådet (S): Öststatssystemet, , är inte känt för ett särskilt hållbart fiske, så det vill vi nog inte efterlikna. Bottentrålning kan ha negativa effekter på miljön. Det tror jag nog att vi alla är eniga om. Men vilken effekt trålningen har beror, som var inne på, givetvis på bottnen, hur det trålas och vilken typ av redskap man har, och därför är det så väldigt viktig att vi har en redskapsutveckling och att vi anslår pengar. Det har vi gjort, 38 miljoner, och det finns alltså även medel att få från fiskerifonden för att ytterligare ta steg i att utveckla redskapen. Sedan kan det vara så att vi måste reglera ytterligare om man kommer fram till att det någonstans finns känsliga bottnar som inte klarar av det här. Alternativt får man hitta nya redskap så att vi inte skadar en botten. Det är ingen konstig politik. Det är den här regeringens politik, och jag vet att den förra regeringen hade en liknande politik, så det skiljer sig inte. Givetvis utvecklas också vår kunskap kring ekosystemet, fisket och miljöhänsynen fortlöpande. Det är en kunskapsutveckling som kanske gör att vi måste agera på ett annorlunda sätt än vad vi gjorde i förrgår. Så är det inom alla områden. Därför fortsätter vi arbetet med att öka hållbarheten i fisket, och vi värnar det kustnära fisket. Det är väldigt viktigt, och det gäller inte bara själva fisket. Jag har även besökt beredningsindustrin på , som är väldigt stor och arbetskraftsintensiv. Jag vet hur viktig den är för samhälle och också för besöksnäringen. Tack för en bra debatt! Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellationerna 2016/17:501, 505 och 518 om dubbdäckslagstiftningen 31 Statsrådet (S): och har i var sin interpellation frågat mig  om min bedömning av vilken påverkan den nuvarande datumsättningen om dubbdäck har på nollvision för antalet döda i trafiken  om jag är villig att titta på det norska exemplet för datumsättning av användande av dubbdäck för att göra förändringar i den svenska lagstiftningen  om jag är beredd att ta initiativ till en översyn av den svenska dubbdäckslagstiftningen. Vidare har har frågat mig om jag kan tänka mig att ta initiativ till att ändra lagstiftningen för dubbdäck så att den i större utsträckning anpassas till de regionala skillnaderna i . Eftersom frågorna i de tre interpellationerna är snarlika väljer jag att svara på dem gemensamt. Regeringen har höga ambitioner på trafiksäkerhetsområdet och har initierat en nystart för nollvisionen. antogs inriktningsdokumentet Nystart för Nollvisionen – ett intensifierat arbete för trafiksäkerhet i . Nystarten är tänkt att fungera som en plattform för fortsatta initiativ inom trafiksäkerhetsområdet. har också fått i uppdrag att övergripande leda samverkan inom vägtrafiksäkerheten. Reglerna om dubb- och vinterdäck finns i trafikförordningen. Personbil, lätt lastbil och lätt buss med en totalvikt av högst samt släpvagn som dras av dessa fordon ska vid färd vara försedd med vinterdäck eller likvärdig utrustning från till när vinterväglag råder. Vinterdäck har mjukare gummiblandning och annat mönster som ger bättre grepp vid snö och is på vägen. Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd innebär att dubbade däck får användas mellan och . Dessa däck, som är en typ av vinterdäck, får även användas utanför när det råder vinterväglag eller sådant kan befaras och detta motiverar att dubbade däck används. Ett viktigt skäl för att tillåta dubbdäck är att främja nollvisionens trafiksäkerhetsmässiga strävan om att minska antalet döda och allvarligt skadade i vägtrafiken. Användning av dubbdäck för dock med sig negativa effekter i form av buller, partikelbildning och slitage av väganläggningar. Vägslitage från användning av dubbdäck har en negativ hälsopåverkan, då vägslitagepartiklar orsakar sjukdomar i luftvägarna samt hjärt- och kärlsjukdomar. Dubbdäck bör därför inte användas mer än nödvändigt. De flesta länder som tillåter dubbdäck har tidsbegränsningar för när dubbdäcken får användas. Det är av största vikt att rätt däck används vid vinterväglag. visar att det kan ske snabba omslag i väderleken. Det har varit kraftiga snöfall i , halt väglag i delar av landet under påsken och en klass 2-varning för snö i nordvästra och sydligaste . får dock dubbdäck användas när vinterväglag befaras. Nuvarande regler innehåller därför en flexibilitet som tar hänsyn till olika väderförhållanden. Jag är inte främmande för att se över dagens datumregler om det visar sig att det finns ett sådant behov. Just nu pågår dock inget sådant arbete. Jag kommer att följa frågan noga även framöver. Det fortsatta arbetet med nollvisionen är högt prioriterat av regeringen. 32 (M): Jag vill tacka ministern för svaret, även om jag hade förväntat mig handling i stället för prat. Jag vill sätta frågan om dubbdäck och datum för byte av däck i ett bredare perspektiv. Låt mig först erkänna: Jag älskar . Är man född och uppvuxen i det vackra kan man inte annat än älska såväl mentaliteten som klimatet och naturen norr om . Det är många som har valt att bo i , och till räknar jag självklart , även om många dagpendlar till till och från . Det som bekymrar mig är att regeringen verkar ha glömt bort . Ni för en politik som är direkt kontraproduktiv för alla oss som bor norr om . Datum för dubbdäck är bara ett exempel. Jag tänker även på era förslag om kilometerskatt, kraftigt höjda fordonsskatter, flygskatter och chockhöjda drivmedelsskatter som slår stentufft mot såväl vanliga familjer, som vill att livspusslet ska gå ihop, som företag vars konkurrenskraft försämras. När verkligheten inte stämmer överens med intentionen med en lag är det verkligheten som gäller. Det finns en lag för byte av dubbdäck som har fått konsekvenser, som sannolikt ingen i kammaren med körkort kan tycka är acceptabla. Om ministern satte sig i en bil och körde från till skulle hon upptäcka att det är och att det tar att köra – om ministern skulle försöka köra i ett sträck. Om statsrådet i stället satte sig vid ratten och körde åt andra hållet skulle statsrådet hamna i . Det är ungefär samma avstånd och tar ungefär lika . Däcklagen är mer anpassad för resan till än för det kalla klimat som råder i . Medan min tidigare klasskamrat gjorde i ordning sin pool i var det full snöstorm i . Ett tåg blev till och med insnöat i som lagstiftaren hade tänkt sig att bilister i hela skulle ha bytt däck. Det är inte rimligt. Ett för tidigt satt datum skadar trafiksäkerheten i . Det är större risk att du dör i en trafikolycka med friktionsdäck jämfört med dubbdäck. Och vi vill att bilister ska köra med dubbdäck vid halka. Att ha en lagstiftning som dessutom lurar bilister att byta däck för tidigt och köra i halka med sommardäck är direkt förödande. När polisen blir intervjuad i olika medier säger man också att lagen skapar en osäkerhet hos bilister om vad som gäller. Jag fick i går ett mejl från en bilist som hade bytt däck i vår på grund av rädsla för att bli bötfälld. Det är helt förskräckligt. Det datum som finns sätter också en onödig press på däckverkstäder. Enligt lagen ska man ha vinterdäck till och sedan ha bytt däck . Det innebär att däckverkstäderna i har på sig på att byta alla bilars däck. Det blir en usel arbetsmiljö med stress, jäkt och risk för arbetsskador helt i onödan. Om datumen gör att svenska folket till exempel har en månad på sig att byta däck skulle både bilisterna och medarbetarna på däckverkstäderna bli mindre stressade. Det är alltså en . Om det över huvud taget ska finnas ett datum borde det vara ett datum som är relevant och anpassat för och svenska förhållanden. Vi moderater står alltid på människans sida, och vi har en politik för hela oavsett var man bor. Det logiska med en lag som inte fungerar som avsett är självklart att tillsätta en utredning och se över vilka förbättringar som kan göras. Vi som har körkort och kör bil ofta vet hur viktigt det är med rätt däck på bilen. En översyn av lagen borde också vara självklar för regeringen och infrastrukturministern. 33 (M): Tack, ministern för svaret, som jag ändå tycker andas en viss form av förhoppning om att det kan bli en översyn av lagstiftningen. Det är precis som min kollega sa tidigare, nämligen att är ett stort land med skiftande väderleksförhållanden och stora avstånd. Det råder olika förutsättningar för vägnätet runt om i hela . Det kan vara sommar i , och det kan råda rent vinterväglag i norr. Det kan dessutom bli vinterstormar och snöstormar i både . Det innebär att vi kan hamna i oerhört svåra situationer ur trafiksäkerhetssynpunkt. är lagstiftningen sådan att vi ska ha vinterdäck mellan december och , men det finns en möjlighet att behålla dem längre om det behövs. Det är just behovet som är svårt att definiera. Framför allt säger lagstiftningen att dubbdäcken ska vara avtagna , men även där går det att behålla däcken längre om behovet finns. Vinterdäck och dubbdäck är i första hand en trafiksäkerhetsfråga. Det handlar om att bilföraren ska ha ett säkert grepp mot vinterväglaget och vägen. Dubbdäcken är nödvändiga i stora delar av vårt land för att kunna framföra fordon på ett trafiksäkert sätt. Det kan finnas glashala grusvägar på landsbygden som kan ta tid att sanda och isgrusa. Det kan finnas en plogad landsväg som inte är saltad och sandad. Det innebär att väglaget kan råda under många dagar innan problemet med halkan kan åtgärdas. Detta känner alla till som lever och bor på landsbygden över hela och har långa avstånd till arbetet. Därför behöver dagens dubbdäckslagstiftning ses över. Den är för snäv, och den behöver utvärderas. Vem kan bedöma vad som är ett vinterväglag? Du kan ha vinterdäcken på i , i till exempel , och du behöver tre åka till fast det är sommarväglag i . Bekymret är då att om du blir stoppad av en polis i är det svårt att hävda att dubbdäcken är på därför att du ska åka till . Är det rimligt att byta däcken för att det råder sommarväglag i när det är vinterväglag dit du ska åka? Nej, det är rimligt att behålla däcken för de trafikbehov du behöver bilen för och kunna åka sträckan utan att behöva byta däcken fram och tillbaka. Det är en bedömning som är svår att göra. Därför behöver lagstiftningen vara ännu tydligare och ge ännu större utrymme för att kunna behålla dubbdäcken på. Många människor klarar inte att byta däck själva, och de måste gå till en däckverkstad eller bilverkstad och skifta däcken. Det innebär en stor belastning på däckverkstäderna att utföra jobbet inom den angivna tiden. Det är också en kostnadsfråga att ta in extrapersonal vid tillfälliga arbetstoppar. Ser ministern behoven och problemen som och jag har lyft fram? Kommer regeringen att tillsätta någon form av utredning? 34 Statsrådet (S): Debatten här ger intrycket av att regeringen har gjort förändringar i lagstiftningen och skärpt den eller vidtagit åtgärder för att göra det eländigt svårt för alla som bor i norra . Låt mig berätta för riksdagsledamöterna att lagstiftningen har ändrats. Tiden då det är tillåtet att köra med dubbdäck kortades från till , men det skedde 2009. Alla vet vilken regering som då satt vid makten. Frontalangreppet på den nuvarande regeringen känns lite övermaga – försiktigt uttryckt. Det kan ändå finnas skäl att se över lagstiftningen, framför allt därför att vädret och tekniken förändras . finns helt andra däckstyper än vad som fanns . Antisladdsystem är lagkrav i hela EU. Det finns också tendenser till allt fler väderomslag under en lång säsong.