prot · H50931 · 2017-11-15 00:00:00 — Men lagstiftning löser som vi vet inte allt. De unkna värderingar som visar sig i denna typ av övergrepp på nätet och som kommer fram i vittnesmål och upprop som metoo och tystnadtagning kommer vi inte till rätta med genom lagstiftning. För att nå ett samhälle som är fritt från sexualiserat våld och kränkningar måste vi också se hur makt och våld hänger ihop och hur de stereotypa könsrollerna påverkar mäns beteende och syn på sig själva, på kvinnor och på hbtq-personer för att kunna vidta åtgärder för förändring. Oavsett i vilken form eller var de förekommer måste övergreppen upphöra. Förhoppningsvis kan de lagändringar som görs ändå bidra till att denna typ av brottslighet tas på större allvar och prioriteras högre. Lagstiftning visar förstås också vad samhället tycker är okej och inte okej. I den utredning som ligger till grund för förslaget påpekas att integritetskränkningar accepteras mindre. Ändå finns det exempel på när domare har trivialiserat spridandet av integritetskänslig film med hänvisning till att det har blivit socialt accepterat att vara öppen med sina sexuella vanor. Sådana uttalanden från rättsväsendet kommer vi förhoppningsvis att slippa framöver. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 20.) § 7 Några frågor om offentlighet och sekretess Några frågor om offentlighet och sekretess betänkande 2017/18:KU3 Några frågor om offentlighet och sekretess (prop. 2016/17:208) 7 (SD): Det ärende vi har haft att bereda inför dagens debatt, Några frågor om offentlighet och sekretess, kan väl närmast liknas vid propositionernas svar på pyttipanna. Förhoppningsvis blir det något hyfsat matnyttigt till slut. Men det har inte funnits något direkt recept, utan man har slängt i lite av de rester man har hemma och som kan funka ihop. Sålunda har vi fått tugga i oss allt från överföring av sekretess i flera led till avsaknaden av sekretess inom viss begravningsverksamhet. Det har också handlat om skattesekretess hos och sekretessskydd vid arbete inom och i internationellt polisiärt samarbete. Till råga på allt kryddar regeringen anrättningen med lite allmänt snömos om hur man jobbar med offentlighet och sekretess i EU-samarbetet, mest för att kunna bocka av ett kanske inte helt lyckosamt formulerat tillkännagivande från som slutbehandlat. Men som man ropar får man svar, och det är kanske inte framför allt här som vi har våra främsta invändningar. Några frågor om offentlighet och sekretess EU ger ändå upphov till en av våra reservationer. Det visar sig nämligen att på eget bevåg har ställt ut checkar som man nu förväntar sig att vi i medlemsstaterna ska lösa in, kosta vad det kosta vill. I sina försök att förespegla att befolkningen i skulle ha några påverkansmöjligheter på den här monstruösa EU-apparaten har man infört något som man kallar för medborgarinitiativ, där minst en miljon människor i sju eller fler länder kan gå ihop och skriva på en uppmaning om att kommissionen bör lägga fram förslag till åtgärder. Att det sedan är upp till att själv avgöra hur förslaget ska utformas och att det i princip bara får handla om att införa nya lagstiftningsåtgärder för att ytterligare förstärka efterlevnaden av är en annan femma. Det låter i alla fall bra och är kanske inte helt olikt de instrument vi redan har här i i form av kommunala medborgarförslag och folkinitiativ. Men förutom skillnaden i vad sådana förslag och initiativ får handla om har alltså kommissionen på eget bevåg gått ut och lovat att information om vilka som stöder EU:s så kallade medborgarinitiativ ska vara sekretessbelagd, helt i motsats till vad som gäller för de svenska motsvarigheterna och helt i strid med svensk offentlighetstradition. Man har till och med, som jag har förstått det, varit på väg att dra inför för att vi har velat hävda att samma regler för öppenhet och insyn ska gälla för såväl svenska som europeiska initiativ. Därför blir det nästan lite tragikomiskt att ta del av beredningen av denna fråga, där så gott som samtliga svenska instanser verkar vara rörande överens om att offentlighet bör råda. Likväl landar man i slutsatsen att sekretess ska införas för att täcka upp för utfästelser om att sekretess ska råda i dessa fall. Det är helt galet, fru talman, att vi ska göra avkall på vår gamla svenska offentlighetsprincip, som har tjänat oss väl, bara för att rädda ansiktet på för något som de har råkat publicera på internet. Från sida menar vi att en god konservativ princip är att det allmänna bör vara synnerligen restriktivt med att införa sekretessbestämmelser på områden där sådana inte redan finns. Av detta följer att påbud och följaktligen regeringens förslag om att införa sekretess för stödförklaringar till så kallade medborgarinitiativ inte bör genomföras. Tvärtom menar jag, och många med mig, bland andra flera remissinstanser, att det allmänna rimligen kan ha ett berättigat insynsintresse i vilka som kan tänkas stå bakom ett sådant initiativ. Förutom den svenska offentlighetstraditionen kan det faktiskt föreligga ett genuint och legitimt intresse av att veta om ett visst initiativ enbart eller företrädesvis stöds av personer ur en viss socioekonomisk grupp eller från ett visst avgränsat geografiskt område. Eller så kan det finnas ett intresse av att känna till vilka företrädare för till exempel näringslivet eller olika politiska organisationer som stöder ett visst initiativ. Det finns heller inga indikationer som tyder på eller där det har kunnat påvisas att enskilda i avstår från att stödja kommunala folkinitiativ eller medborgarförslag på grund av avsaknad av sekretess. Egentligen ter sig hela argumentationen både ologisk och icke applicerbar, åtminstone på svenska förhållanden. Här är det därför på sin plats att vi i står upp för svenska värderingar och röstar nej till detta missgrepp. Några frågor om offentlighet och sekretess Jag nämnde tidigare att en god konservativ princip är att det allmänna bör vara synnerligen restriktivt med att införa sekretessbestämmelser på områden där sådana inte redan finns. Av detta följer motsatsvis att offentlighet bör övervägas på platser där det inte tidigare funnits. Regeringen föreslår nu i propositionen att Hälsohögskolan i ska läggas till i bilagan till offentlighets- och sekretesslagen så att offentlig insyn kan råda även där. Detta finner vi vara gott och väl, då verksamheten i allt väsentligt uppfyller kriterierna för att det ska vara så, trots att det handlar om en privat stiftelse. En annan privaträttslig organisation vars verksamhet också uppfyller kriterierna för att offentlig insyn bör råda är , som sålunda också bör läggas till i bilagan. Förutom att vara en mäktig lobby- och remissorganisation, som i praktiken har ett lagfäst monopol på advokattjänster, har organisationen tydliga offentligrättsliga drag, och i dess uppgifter ingår viss myndighetsutövning. Verksamheten finansieras dessutom indirekt med allmänna medel, då medlemsavgiften betalas av yrkesutövare som i princip har monopol på statliga tjänster. På samma sätt som varken åklagarväsen eller domstolar utgör något frifräsande frälse menar vi att inte heller verksamhet bör stå över allmän insyn, förstås utan att för den sakens skull göra några som helst intrång på den enskilda advokatens professionella yrkesutövning vad gäller konfidentialitet gentemot sin klient och så vidare. Det är egentligen inte mycket konstigare än den offentlighet som råder inom sjukvården, där verksamheten står under offentlig insyn och kontroll som patientjournaler och förtroliga läkarkontakter fortsatt kan hållas hemliga. Vår uppfattning delas föga förvånande inte av själva, och vi fick till och med ett långt, argt brev från dem med anledning av vårt motionsyrkande. Det är alltid roligt när ens förslag väcker uppmärksamhet, och även om jag kan tycka att deras förmedlade bestämda uppfattning – ”det saknas överhuvudtaget anledning att omfatta verksamhet av allmän insyn och offentlighet” – nästan kan vara skäl nog för att det borde införas blir det snudd på löjeväckande när de försöker skrämmas genom att likna en sådan ordning vid utvecklingen i , eller . Vi tänkte oss nog i förlängningen snarare ett system som liknar det som finns i vårt kära grannland . Där har man till och med en statlig myndighet, for advokatvirksomhet, som utfärdar advokatlicenser och även utövar tillsyn över advokater. Det är egentligen inte något konstigt med detta, men det finns kanske de inom som ifrågasätter rättsstatens tillstånd i också, vad vet jag? Så långt är dock inte vi beredda att gå i alla fall. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 3. I detta anförande instämde (SD) och (-). 8 (V): Några frågor om offentlighet och sekretess debatterar vi betänkande KU3, som berör några frågor om offentlighet och sekretess. Det gäller bland annat biblioteksekretessen, som även ska omfatta uppgifter om enskildas användning av informationsteknik i bibliotek. Det införs en sekretess för enskildas personliga förhållanden i ärenden enligt begravningslagen, och skyddet för offentliganställdas privata kontaktuppgifter och bilder på intranät förstärks. Det finns ytterligare några frågor om stärkt skydd för enskildas personliga uppgifter. Jag tänker uppehålla mig vid förslaget om ny sekretessbestämmelse till skydd för enskilda som lämnar stödförklaring till medborgarinitiativ enligt EU-förordningen. Därför yrkar jag bifall till reservation 1. Gällande de övriga förslagen delar jag utskottets bedömning och tycker att det argumenteras väl för förslagen i utskottets betänkande. Enligt den grundläggande utgångspunkten i svensk rätt ska det väldigt mycket till innan vi inför sekretess på nya områden. Vad gäller införandet av sekretess för dem som undertecknar medborgarinitiativ i EU är det ett sådant nytt område. Det är ett område där det heller inte argumenteras särskilt väl för varför det ska införas. Vi har inte sekretess för personer som undertecknar medborgarförslag i kommuner eller landsting. Vi har också en ordning där de som deltar i partier som kommer med förslag till politiska förändringar ska vara offentliga personer när man är i , kommunfullmäktige eller . Man ska kunna se vilka som företräder olika uppfattningar. Det är rimligt att ha samma ordning när det gäller medborgarinitiativen i EU-systemet. Man ska kunna kontrollera att myndigheten sköter sitt och att de namnunderskrifter som godkänns av valmyndigheten är korrekta. Jag ska också kunna kolla att ingen missbrukar mitt namn. Jag har ingen aning om vilka intressen som kan finnas bakom och som kan se till att underteckningar görs. Det ska dessutom bli lättare att skriva under medborgarinitiativen, och det ska skötas digitalt. Vi vet att det finns många intrång i digitala sammanhang – i intranät och på internet. Jag vill kunna kolla att inte jag har blivit undertecknare av ett initiativ som jag inte alls är intresserad av. Denna öppenhet måste finnas, och därför tycker jag att det är självklart att vi ska rösta ja till reservation 1. 9 (S): Offentlighetsprincipen är central i svensk rättsordning. Den innebär att allmänheten – enskilda individer och medierna – kan ha insyn i statens göromål, som i grunden är våra gemensamma göromål. Precis som detta är en central del i svensk rättsordning är även den enskilda medborgarens rätt till integritet och privatliv grundlagsskyddat. Båda dessa principer – statens offentlighet och den enskilda medborgarens rätt till integritet – är vägledande i vårt arbete om offentlighet och sekretess. Jag vill i det följande lyfta fram två exempel när det gäller dessa principer ur det betänkande som vi debatterar. Det första handlar om betydelsen av att stå fast vid den svenska offentlighetsprincipen som vi värnar enskilda medborgarens möjlighet att påverka EU. Offentlighetsprincipen kommer till uttryck i våra grundlagar, exempelvis genom rätten till yttrandefrihet och genom allmänna handlingars offentlighet. Några frågor om offentlighet och sekretess har tidigare uttalat sig om betydelsen av detta också i arbete i Europeiska unionen. Även i detta betänkande vill vi understryka vikten av att regeringen noga bevakar de svenska principerna om öppenhet, insyn och transparens i unionen. Vi socialdemokrater anser att det finns flera skäl för offentlighet för uppgifter om vilka som lämnar stödförklaringar enligt EU-förordningen om medborgarinitiativ. Den ordning som finns i med öppenhet för de initiativ som finns på nivå är bra och fungerar väl. En motsvarande öppenhet för stödförklaringar skulle innebära att samma regler gäller för offentlighet som när man skriver på krav på folkomröstning i . Vi anser att den svenska ordningen med öppenhet hade varit att föredra. inser vi betydelsen av att motsvarande regler gäller i alla EU-länder i denna fråga och att förutsättningarna bör vara desamma för medborgare i olika medlemsstater i EU. Därför står vi bakom regeringens förslag. Vi delar de bedömningar som jag har gått igenom med , , , och , och jag vill passa på att tacka för goda samtal i utskottet. Som vi ser det handlar detta om att värna den möjlighet som finns att använda medborgarinitiativ i EU, som ett av flera verktyg, för enskilda medborgare att faktiskt kunna påverka unionen. Det är viktigt att denna möjlighet bevaras, och för att så ska ske krävs gemensamma EU-regler. Vi vill dock upprepa betydelsen av att regeringen självklart fortsätter bevaka principer om öppenhet och insyn, så att hela EU, inklusive denna bestämmelse, i förlängningen kan bli mer transparent och öppet. Det andra exemplet som jag vill lyfta fram här handlar om att värna, och faktiskt försvara, den svenska rättsstaten. Ett fundament för en väl fungerande rättsstat är en oberoende advokatkår. Detta, samt advokaters fria och obundna ställning, framhålls i olika internationella överenskommelser, som FN:s Basic Principles on the Role of Lawyers, samt i rekommendation of to Member States on the freedom of exercise of the profession of lawyer. I en demokrati och rättsstat är det en grundläggande princip att advokater ska stå fria och självständiga i förhållande till stat, myndigheter, domstolar och andra intressen i samhället. Det är nödvändigt för att säkerställa skyddet av de mänskliga rättigheterna. Alla som är demokratiskt lagda förstår detta och vet betydelsen av att advokater och advokatsamfund står fria från någon som helst statlig kontroll. Det är därför olycksbådande att SD föreslår att Svenska oberoende ska inskränkas. I förlängningen är också detta ett hot mot enskilda individers rätt till integritet och privatliv. Med anledning av detta yrkar vi socialdemokrater avslag på SD:s motion 2017/18:115. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till utskottets förslag till beslut. Några frågor om offentlighet och sekretess 10 (SD) replik: Jag har egentligen bara en fråga: Anser och att är en rättsstat eller inte? 11 (S) replik: Självklart anser vi att är en rättsstat. 12 (SD) replik: Då blir den följande frågan: På vilket sätt är förhindrat att ha en statlig tillsynsmyndighet vad gäller advokatväsendet här i ? 13 (S) replik: I motion som vi behandlar här finns det en rad sakfel. Där står bland annat: ” – – – yrkesutövare som har monopol på statliga tjänster. Av detta följer att full allmän insyn och offentlighet bör råda i verksamheten.” Det är vad vi behandlar här . Detta förslag skulle vara ett stort hot mot den svenska rättsstaten och skulle innebära att enskilda individer i förlängningen inte skulle kunna garanteras den klientsekretess som det faktiskt innebär. Det finns ingen anledning att staten ska reglera . Den ordning som vi har i fungerar väl. 14 (M): Jag yrkar bifall till utskottets förslag till beslut. Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen, 2009:400. I sekretesslagstiftningen görs det en avvägning mellan intresset av offentlig insyn, som nämnde, och av sekretesskydd för de enskilda. I betänkandet Några frågor om offentlighet och sekretess behandlas många frågor. Lagändringarna innebär i huvudsak att en ny sekretessbestämmelse införs till skydd för enskilda som lämnar stödförklaringar enligt EU-förordningen om medborgarinitiativet, som har nämnts. Utskottet vill understryka vikten av att regeringen noggrant bevakar de svenska principerna om öppenhet, insyn och transparens i EU-förhandlingsarbetet. Vi anser att det finns flera skäl för offentlighet för uppgifter om vilka som lämnar stödförklaringar enligt EU-förordningen om medborgarinitiativet. Den ordning som finns i med öppenhet för de nationella initiativen på nivå är bra och fungerar väl. En motsvarande öppenhet för stödförklaringar skulle innebära att samma regler gäller för offentlighet som när man skriver på ett krav på folkomröstning i . Utskottet anser att den svenska ordningen med öppenhet hade varit att föredra. inser utskottet betydelsen av att motsvarande regler gäller i alla EU-länder och att förutsättningarna bör vara desamma för alla medborgare i olika EU-länder. Utskottet ställer sig därför bakom regeringens förslag och föreslår att antar regeringens förslag till en ny bestämmelse i offentlighets- och sekretesslagen om sekretess till skydd för enskilda som lämnar stödförklaringar. Några frågor om offentlighet och sekretess Ett annat förslag är att bibliotekssekretessen utökas till att även omfatta uppgifter om enskildas användning av informationsteknik i bibliotek, det vill säga sökningar på datorer på bibliotek. Det kan förekomma fall när uppgifter om sökningar kan avslöja i vissa fall mycket integritetskänslig information om exempelvis människors sjukdomar eller sexuella läggning. Möjligheten att kartlägga en persons intresseområden kan vara ett intrång i den personliga integriteten. Om känsliga uppgifter röjs finns det en risk för att det kan innebära men för den enskilde. Enligt förslagen ska det införas sekretess för uppgifter om enskildas personliga förhållanden i ärenden enligt begravningslagen, detta för att det i samband med begravning kan förekomma uppgifter om personliga förhållanden som kan vara mycket känsliga. Skattesekretess ska enligt förslaget kunna föras över till . Det är viktigt att domstolar och förvaltningsmyndigheter inte tvekar att vid behov inhämta yttranden från i ärenden eller mål om företagsbeskattning och att nämnden får ett så gott underlag som möjligt för sin bedömning. Som tidigare nämnts ska skyddet förstärkas för offentliganställdas privata kontaktuppgifter, fotografiska bilder på intranät och personliga förhållanden i personaladministrativ verksamhet. Till exempel skulle anställdas fotografier kunna användas för att söka upp en anställd utanför arbetsplatsen i syfte att utsätta honom eller henne för trakasserier. Dessutom föreslås att sekretesskyddet för uppgifter som utbyts inom ramen för internationellt polisiärt samarbete ska bli tydligare och mer heltäckande. Det föreslås en ny bestämmelse i offentlighets- och sekretesslagen som innebär att sekretess ska gälla hos en brottsbekämpande myndighet för en uppgift som har lämnats av ett utländskt organ inom ramen för internationellt polisiärt samarbete i syfte att förebygga, uppdaga, utreda eller beivra brott om det kan antas att en förutsättning för att uppgiften lämnades var att den inte skulle röjas. Sekretesskyddet för uppgifter om åtgärder som syftar till att upprätthålla ordningen och säkerheten i Kriminalvårdens verksamhet, till exempel i anstalter och häkten och vid frivård och transporter av frihetsberövade, ska stärkas. Det kan till exempel röra sig om myndighetens rutiner för olika typer av kontroller vid en anstalt eller ett häkte i syfte att förhindra införsel eller bruk av narkotika eller andra otillåtna föremål. Andra sådana exempel är åtgärder för att upptäcka eller förhindra drogpåverkan i frivården och uppgifter om larmanordningar och säkerhetsrutiner för att förhindra manipulation av teknisk utrustning. Det kan även handla om uppgifter om andra rutiner för upprätthållande av ordning och information om interna säkerhetsåtgärder. Ett ytterligare, mindre förslag i detta betänkande är att ett nytt organ, Hälsohögskolan i , förs in i bilagan till offentlighets- och sekretesslagen så att offentlighetsprincipen kommer att gälla även där. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Några frågor om offentlighet och sekretess 15 (C): I lagförslaget från KU3, Några frågor om offentlighet och sekretess, föreslås en sekretessregel gälla för personer som lämnar stödförklaringar enligt EU-förordningen om medborgarinitiativ. anser att det skulle ha varit bättre att ha offentlighet för uppgifter om vilka som lämnar sådana stödförklaringar enligt EU-förordningen om medborgarinitiativ. Den som lämnar en stödförklaring bör, som vi ser det, vara beredd att stå för det offentligt. Det skulle dessutom innebära att vi skulle ha samma regler för offentlighet i detta fall som när man skriver på krav på en folkomröstning i . Vi i inser dock att samma regler måste gälla i alla EU‑länder i denna fråga. Jag är glad över att vi i vårt utskott ställt upp på att i betänkandet göra en tydlig markering om att vi hellre önskat offentlighet än sekretess i denna fråga. Men vill man som och inte ha ett demokratiskt Europasamarbete kan man naturligtvis reservera sig mot ett sådant gemensamt EU-beslut. Demokrati kräver kompromisser. I detta fall är berett till denna kompromiss därför att vi värdesätter Europasamarbetet – ett samarbete som är demokratiskt och ekonomiskt viktigt för vårt land. I en annan reservation i detta KU-betänkande vill ha full statlig insyn i advokatsamfunds verksamhet. har genom sin generalsekreterare i en skrivelse till förklarat att man anser att en sådan ordning som vill ha skulle innebära ett direkt hot mot advokatväsendets oberoende i . delar kritik mot förslaget från . avslutar sin skrivelse till med att det handlar om att i realiteten vill ge staten kontroll över verksamhet. Detta skulle, skriver , i sin tur kunna utgöra ett första steg mot en sådan odemokratisk samhällsutveckling som vi sett i flera europeiska länder såsom , och . Ett fortsatt oberoende för är en absolut nödvändighet för ett fortsatt fungerande rättssystem i en demokratisk rättsstat. instämmer i detta och ser liksom den nationalistiska politik som företräder som ett hot mot vår rättsstat och vår demokrati. Jag yrkar bifall till förslag. 16 (SD) replik: Det blev mycket här. Jag har många frågor men bara två repliker, så jag får försöka dela på det. Först skulle jag, när det handlar om att kompromissa för att gå EU till mötes, vilja fråga om det finns några andra grundlagsfästa svenska principer som han och också är beredda att kompromissa om för att gå och övriga EU-instansers och medlemsstaters intressen till mötes. 17 (C) replik: Några frågor om offentlighet och sekretess Jag uppfattar inte att detta är en grundlagsfäst bestämmelse som vi ändrar på – inte på något sätt. Det är fel från din sida. 18 (SD) replik: Jag ser i alla fall tryckfriheten och den grundlagsfästa offentlighetsprincipen som ganska långtgående. När det gäller den andra fråga vi har haft uppe vet jag inte om jag var otydlig i mitt anförande när jag redogjorde för att det faktum att tycker att det bör råda allmän insyn i verksamhet inte på något sätt äventyrar klientsekretessen eller något liknande. Jag tyckte att jag försökte vara noggrann och påpeka att det bara för att det finns en tillsyn av en offentlig verksamhet som har myndighetsutövning i sitt uppdrag inte på något sätt innebär att den professionella utövarens relation till klienten behöver äventyras. Då blir frågan, med den liknelse som jag gjorde med sjukvården, om inte tycker att till exempel patientsekretessen fungerar, bara för att vi har Inspektionen för vård och omsorg. 19 (C) replik: Detta handlar inte över huvud taget om tryckfrihet. Det är fel att påstå att detta handlar om grundlagen. När det gäller insyn i denna verksamhet uppfattar jag att vi inte ser något problem. I de fall då agerar utåt, som i det här yttrandet, har vi ju god insyn.