prot · H40977 · 2017-03-02 00:00:00 — lämnade sitt slutbetänkande, och i anslutning till kommitténs presentation meddelade finansminister att regeringen inte kommer att gå vidare med alla utredningens förslag. Jag vill därför fråga finansministern varför regeringen säger nej till utredningens förslag och om detta nej betyder att det inte kommer att införas någon vägslitageskatt. 51 Finansminister (S): En av tankarna med vägslitageskatten var att den skulle kunna öka kontrollen på de svenska vägarna så att vi kunde bli av med en del av den illojala och osjysta konkurrens från utländska åkare som vi ser. Så vill vi inte att det ska fungera i , och med en ökad övervakning skulle man kunna förbättra konkurrenssituationen för de svenska åkarna. Det var ett av syftena med skatten. Men i det förslag som har lämnats uppfylls inte det kravet i utredningen, och därför kan vi inte genomföra förslaget. Den här regeringen skulle aldrig göra något som försämrar konkurrenskraften för svenska åkare – tvärtom. Vi vill att de svenska åkarna ska ha bra och sjysta villkor och möjlighet att konkurrera på ett bra sätt på de svenska vägarna. 52 (S): Tack för svaret, finansministern! Det är förstås väldigt bra att regeringen värnar om svensk åkerinäring och tar frågan om sjysta villkor och sund konkurrens på allvar. Under de som regeringen har styrt landet har vi bland annat fattat beslut om tuffa sanktionsavgifter för brott mot cabotageregler och kör- och vilotider. Vi har fattat beslut om att ge polisen mer pengar till kontroll och möjlighet till klampning av fordon. Vi har också fattat beslut om att utreda frågan om ett vassare beställaransvar. 53 Finansminister (S): Det är väldigt viktigt att vi får ordning och reda på vägarna och sjysta villkor. Något annat som är viktigt är att det, om man ska ha en sådan här skatt, finns möjlighet att ta hänsyn till att det ser olika ut i olika delar av landet. I vissa delar av landet finns inga alternativ till vägtransport. Det är också viktigt att se hur det kan fungera för enskilda näringar. Med de utgångspunkterna – hur man kan säkra konkurrenskraften för enskilda näringar och för den svenska åkerinäringen – kommer vi att fortsätta att arbeta med ett sådant här förslag. Situationen för ensamkommande flyktingbarn 54 (V): Som tidigare tänkte jag från sida lyfta upp situationen för de ensamkommande barn som befinner sig i . Många av dem som har flytt från krig och fattigdom väntar på utvisning eller har av regeringen fått höra att de får vara kvar här för att därefter utvisas. I magasinet Artikel 14, som ges ut av Flyktinggruppernas riksråd, får vi se ett antal exempel på hur barn far illa och hur motivationen för att studera i skolan minskar för att man helt enkelt inte står ut med vad som kan vänta . Vi är många där ute, både lärare och politiker, som tycker att detta är en ohållbar situation. Varför står migrationsministern ut med att det ser ut på det här sättet, och varför har regeringen ingen annan lösning på denna fråga än att fortsätta med sin inhumana flyktingpolitik? 55 Justitie- och migrationsminister (S): Först vänder jag mig starkt mot beskrivningen av vår flyktingpolitik som inhuman. Vi är det land som har tagit det största ansvaret för den globala flyktingkrisen av alla länder i . Vi är mitt uppe i både mottagandet och prövningen av tiotusentals fall, däribland ett ganska stort antal ensamkommande barn. 35 000 ensamkommande barn kom till . Av dem har ungefär hälften fått sin sak prövad. Ytterligare ungefär 18 000 väntar. Det är viktigt att säga att vi när det gäller ensamkommande barn faktiskt har en väldigt hög bifallsfrekvens; den ligger på . Men det är viktigt att säga att vi har en reglerad invandring till . Det innebär att den som har skyddsbehov får stanna. Den som inte har det måste vara beredd att åka tillbaka. Men vi avvisar inga ensamkommande minderåriga tillbaka till hemlandet om det inte finns ett ordnat mottagande där. Det tycker jag är viktigt att poängtera. 56 (V): Jag vet inte riktigt om jag kan tacka för ett icke-svar. Diskussionen handlar inte om den reglerade invandringens vara eller inte vara, eller om har tagit emot flyktingar eller inte. Vad det handlar om är den psykiska ohälsa som växer bland många flyktingbarn på grund av den inhumana flyktingpolitik som regeringen valde att driva sedan man glömt bort ord om refugees welcome. I tidningen jag nämnde kan man läsa: ”Vad svarar jag när han säger att han hellre dör än åker tillbaka?” Detta säger , som är studie- och yrkesvägledare på en skola. Frågan är, : Vad svarar du dessa elever, som säger att de hellre dör än åker tillbaka? Vad svarar du de ungdomar som har flytt från men därefter avvisas till , där de aldrig har varit? 57 Justitie- och migrationsminister (S): Mitt svar är att de kommer att gå igenom den rättssäkraste prövning som finns i världen när det gäller asylskäl. Men måste kunna upprätthålla en reglerad invandring. Vi kan inte ha en fri invandring för vissa grupper. Vi måste försöka se till att ge skydd åt dem som behöver skydd. De som inte behöver skydd kommer att behöva åka tillbaka. Detta är ingen lätt fråga. Det är ett etiskt dilemma. Skulle vi gå en annan väg skulle praktiskt inte kunna klara av detta. arbete för att minska mängden plast i haven 58 (MP): Jag har en fråga till miljöminister . Problemet med att vi får alltmer plast i våra hav har uppmärksammats mer och mer. Plastens fördelar – att den är lätt och långlivad – är också dess största nackdelar. Fiskar och andra djur som lever i havet tar skada genom att de fastnar, snärjer in sig i plast eller helt enkelt äter den i tron att det är mat. Mer än 1 miljon fåglar och flera hundra tusen däggdjur dör på grund av plast. Dessutom bryts plasten ned till mindre partiklar, som kan komma in i näringskedjan. Dessa små partiklar drar också med sig andra miljögifter. Detta är ett accelererande problem över hela världen. Om vi inte får stopp på detta har vi snart mer plast än fisk i våra hav. Min fråga till miljöministern är därför hur kan bidra till att minska platsen i haven och hur regeringen arbetar nationellt och internationellt med frågan. 59 Miljöminister (MP): Tack, , för att du tar upp en oerhört viktig fråga! Plast i haven håller på att bli ett av de riktigt stora miljöproblemen i världen. Den orsakar stora skador på de djur som lever i vattnen och också på haven som fungerande ekosystem. Det drabbar också oss människor eftersom plasten går in i de fiskar som vi senare äter. Regeringen tar denna fråga på mycket stort allvar och har initierat ett brett arbete som handlar om en fungerande avfallshantering i , att motarbeta nedskräpning och hantera det som faktiskt kommer ut, men det kanske viktigaste är ett mycket aktivt internationellt arbete. På den som vi kommer att vara delvärdar för i kommer den här frågan att vara väldigt stor. Jag vet att flera stora FN-organ förbereder handlingsprogram som de kommer att presentera vid konferensen. 60 (MP): Tack för svaret, miljöministern! Jag har hört om denna konferens som ska äga rum i . Det är och som är initiativtagare och ordförande vid konferensen. Som svensk miljöpolitiker är jag väldigt stolt över att vi kommer att göra detta. Det är ju den största konferensen sedan . Ministern nämnde lite grann vad hon har för tankar om vad som kommer att bli resultatet av konferensen, men jag skulle vilja höra lite mer om vilka konkreta resultat ministern hoppas att den ska leda till. 61 Miljöminister (MP): Det vi från svensk sida arbetar med som del av vår förberedelse inför konferensen är att se över de samarbeten vi har, framför allt med Environment och med de stora miljöorganisationerna, för att se hur vi kan stärka dem och använda de resurser vi har. Vi är ju en stor finansiär av UN Environment och av flera av de globala miljöorganisationerna. Vi kommer att fokusera arbetet med den här frågan på att använda våra gemensamma resurser för att hitta de effektivaste vägarna framåt. Sänkt skatt för pensionärer 62 (KD): Jag har en fråga till finansminister . Under Alliansens regeringstid sänkte vi vid fem tillfällen skatten för pensionärer med sammanlagt , vilket motsvarar i genomsnitt en månadsutbetalning extra till landets pensionärer. är det dock så att pensionärer betalar mer i skatt än löntagare, vilket vi kristdemokrater tycker är fel. Som finansministern säkert redan har uppmärksammat föreslår att skillnaden nu ska tas bort. Vi lägger därför ytterligare 14 miljarder på att ta bort denna skillnad. Som jag minns det uppmärksammade också Socialdemokraterna detta och lovade före valet att avskaffa pensionärsskatten. Min fråga är: Är regeringen beredd att i likhet med lägga fram ett sådant förslag i nästkommande budget? 63 Finansminister (S): För ordningens skull kanske det är bra att påminna om att satt i regeringen och införde den orättvisa skatteklyfta som innebär att alla de pensionärer som har byggt upp vårt land, det som vi alla är så stolta över, ska betala högre skatt på samma inkomst än vanliga löntagare. var med och både införde och administrerade detta . vill regera i en allians som vill vidga klyftan ytterligare genom ett sjätte jobbskatteavdrag. Den här regeringen är tydlig. Vi vill inte ha denna skatteklyfta. Vi har tagit ett första steg för att avskaffa den. Vi har gjort det för de pensionärer som har den lägsta pensionen, och vi vill naturligtvis ta ytterligare steg när statsfinanserna så tillåter. 64 (KD): Tack, finansministern, för svaret! Det är ju alldeles riktigt att jobbskatteavdraget gav den här effekten, och det har också regeringen valt att behålla. Man stöder stegen i jobbskatteavdraget. Min undran är: Hur mycket sänkte Socialdemokraterna skatten för pensionärer med under sin tidigare regeringsperiod, innan vi tog vid, och hur mycket har man sänkt den med hitintills? Den sänkning som statsrådet nu talar om nu är vad jag förstår . Kan det vara i den storleksordningen som man har sänkt? 65 Finansminister (S): För de pensionärer som har den lägsta pensionen handlar det naturligtvis om ytterligare resurser och möjligheter att få vardagen att gå runt. Vi har också höjt bostadstillägget för de pensionärer som har låga pensioner och svårt att få vardagen att gå ihop. Vi har också infört avgiftsfri sjukvård för de allra äldsta, de som är . Den här regeringen värnar om pensionärerna. Vi är stolta över våra äldre i , och vi vill att de ska ha en trygg och bra ålderdom. Till skillnad från de borgerliga partierna vill vi inte att de ska straffas med att behöva betala högre skatt. 66 (M): Jag vill fråga utrikesministern angående . I vet vi alla att det finns ett stort antal fängslade personer. Det uppgår , enligt de uppgifter som finns tillgängliga, till över 40 000. Detta är naturligtvis allvarligt. Flera väntar på dom i domstol. har börjat verkställas . Med anledning av detta undrar jag om utrikesministern är beredd att ta upp frågan om och de fängslade personernas rättssäkerhet. Jag vet att det kommer att vara möte i EU för ministrarna. Jag har inte sett att det finns något på dagordningen som handlar om situationen i , men frågan är allvarlig, och jag skulle vilja säga att den blir mer och mer akut för . Därför undrar jag om utrikesministern kommer att ta upp frågan om fängslade i , och i så fall på vilket sätt. 67 Utrikesminister (S): Detta är en otroligt viktig fråga. Utvecklingen i är extremt oroande. Vi har inte bara sett omfattande arresteringar utan också avskedanden och uppsägningar av journalister, akademiker och oppositionella. Detta urholkar hela det turkiska demokratiska samhället. kommer också förändringar av konstitutionen att försvaga parlamentets roll. Detta tas regelbundet upp på utrikesministrarnas möten i EU-sammanhang. Jag hoppas att vi får tillfälle att tala om det även om det formellt inte är uppe som en punkt på dagordningen. Detta ligger i vårt intresse att ständigt bevaka detta, och i alla de kontakter vi har bilateralt och via EU måste dessa frågor tas upp. 68 (M): går till folkomröstning angående presidentens position och hur den ska se ut. Vad jag har förstått finns det inget som tyder på att antalet fängslade personer har minskat. Det finns heller ingenting som tyder på att det är vissa grupper som är fängslade mer än andra. Det är ett stort antal fängslade, och det har inte hänt mer än att personer har satts i fängelse. Jag hoppas verkligen att utrikesministern ser till att ta upp frågan. 69 Utrikesminister (S): För mig är det en stor styrka att vi har en politisk samsyn i riksdag i dessa frågor. Vi har ofta debatter om vad som pågår i . Att jag har med mig det också när jag åker till utrikesministrarnas möte är verkligen en stor tillgång. Framför allt är detta att man fängslar och åtalar oppositionspolitiker mycket allvarligt för utvecklingen. Det hör inte hemma i ett demokratiskt samhälle. Jag har ingenting emot att ta upp frågan när jag träffar mina kollegor även om det inte formellt står på dagordningen. 70 (SD): Justitie- och migrationsministern! har haft en oansvarig invandring med konsekvensen att vi numera har ett femtiotal no-go-zoner, som ni i regeringen vill förneka. I dessa no-go-zoner kan inte ambulans- och räddningstjänstpersonal utföra sitt viktiga uppdrag att rädda liv och egendom utan att riskera sina egna liv och bli utsatta för stenkastning, våld, skadegörelse på fordon och utrustning och så vidare. De kan inte utföra sina uppdrag utan hjälp av polisen, som först måste säkra området innan de kan göra sina insatser. Är det så ni i regeringen vill ha det? Ambulansfackets ordförande meddelar att personalen numera är i behov av skyddsutrustning i form av hjälmar, västar med mera för att kunna sköta sina uppdrag i dessa områden. Kan herr minister förneka att dessa no-go-zoner existerar då det är precis som jag har beskrivit ? 71 Justitie- och migrationsminister (S): Det finns inga no-go-zoner i . Det finns områden där vi har en högre brottslighet än i andra områden, och det är just i de områdena som vi måste ha en ännu större polisnärvaro och en ännu större närvaro, ska jag säga, av myndigheter generellt sett. Det är precis detta vi gör. Men det finns inga områden i där polisen inte vågar gå in eller där de inte vågar arbeta – det är en bild som man ofta försöker sprida, inte minst i internationella medier. Det vi nu gör när det gäller polisinsatser är att vi koncentrerar resurserna till de områden där vi behöver det mest. Vi ökar antalet poliser. Vi har fler poliser än vad vi hade . Vi fördubblar intagningen till . Vi ger också poliserna bättre instrument. Vi lade alldeles fram förslag om hårdare straff för grova våldsbrott. Vi kommer under det här året att gå fram med hårdare straff för vapenbrott. Men än en gång: Sprid inte bilden av att det finns områden där polisen inte vågar vara, för så är det faktiskt inte! 72 (SD): är inte längre den trygga platsen. Regeringen fortsätter att försköna begreppet no-go-zoner. Man har tidigare, vid upprepade tillfällen, förnekat att de existerar och kallat dem som använder begreppet för lögnare. Ambulansfackets ordförande uppgav dock att han tycker att det är ett relevant begrepp som väl beskriver verkligheten för förbundets medlemmar. Menar ministern och regeringen att ambulansfacket ljuger? 73 Justitie- och migrationsminister (S): Nej, vad jag säger, , är: Den bild som ni försöker sprida, det vill säga att det finns områden i dit polisen eller andra myndigheter inte vågar gå, stämmer faktiskt inte. Det är tvärtom. Det är i dessa områden som vi nu förstärker allra mest. Vi talar om 14 områden i . I alla de 14 polisområdena har vi nu förstärkt polisnärvaron, och vi kommer att fortsätta att göra det. Men man ger en vrångbild och en nidbild inte minst i internationella medier om man säger att vi har no-go-zoner i . Assisterad befruktning utomlands och barns juridiska rättigheter 74 SHADIYE HEYDARI (S): Jag har en fråga till statsrådet om assisterad befruktning. Då svenska kvinnliga par väljer att genomföra insemination på annat sätt än genom en svensk klinik kommer det barn som sedan föds att enbart ha en rättslig förälder – det är den kvinna som föder barnet. Som regel genomförs det sedan en adoption där även den kvinna som inte har fött barnet får det rättsliga föräldraskapet och ansvaret för barnet. Frågan har utretts utan att det har lett till någon förändring. Ser statsrådet att det går att stärka barns juridiska trygghet då de tillkommer i svenska samkönade kvinnliga relationer, där inseminationen genomförs utanför en svensk klinik? 75 Justitie- och migrationsminister (S): Det korta svaret på den frågan är att det faktiskt finns ett sådant förslag. Det kom en utredning . Den utredning som bland annat tittade på surrogatmödraskap tittade också på den här frågan. Utredningen har varit ute på remiss. Remissutfallet i denna del har varit positivt. Då handlar det om de fall där insemination har skett utomlands. Det ska också kunna utgöra grund för föräldraskap. Som jag bedömer det kommer vi att kunna gå vidare med ett sådant förslag till . Den andra delen, som frågeställaren också berör, gäller föräldraskapspresumtionen som sådan. Regeringen kommer att göra en översyn i den delen. Vi lär nog klara av de frågorna . 76 SHADIYE HEYDARI (S): Tack för svaret! trädde den lag i kraft i som gav lesbiska par möjlighet till assisterad befruktning på klinik. Det var en välkommen reform som genomfördes av den socialdemokratiska regeringen. Men lagen ger inte utrymme för att godkänna inseminationer gjorda utomlands. När gifta par flyttar tillbaka till tvingas de adoptera sina egna barn, trots att de är föräldrar. Jag hoppas att ni kan hjälpa de drabbade familjerna. 77 Justitie- och migrationsminister (S): Ja, som sagt, det finns ett sådant förslag i den utredning som kom . Remissutfallet har varit positivt. Jag ser att vi kommer att kunna gå vidare med ett sådant förslag. Vi kommer också att titta på föräldraskapspresumtionen som sådan. Då gäller det också för alla par som genomför detta på svensk botten, så att säga. Vi ska nog kunna lösa de frågorna. 78 (C): I energiöverenskommelsen enades man om att tillståndsprocessen kring småskaliga vattenverksamheter ska utföras med en rimlighet vad gäller avvägning mellan faktisk kostnad och miljönytta och att en fondlösning som ännu inte är på plats ska inrättas för att hjälpa enskilda vattenkraftsägare som hamnar i kläm. har riktat ett tillkännagivande om att särskild hänsyn ska tas till småskaliga vattenverksamheter när man arbetar fram ett nytt regelverk. Regeringen har också aviserat att nya regler för vattenverksamheter snart kommer att landa på bord, vilket är väldigt bra. Vi befinner oss alltså i en mellanperiod i väntan på ett nytt regelverk. Trots det har regeringen valt att forcera tillsynen genom att skjuta till extra pengar till länsstyrelser för ökad tillsyn . i , där det redan finns flera exempel på vattenkraftsägare som riskerar personlig konkurs, får till exempel 1,3 miljoner för tillsyn . Desperata vattenkraftsägare ropar på moratorium tills ett nytt regelverk är på plats. Regeringen svarar med en ökad tillsyn. Min fråga till miljöministern är: Varför? 79 Miljöminister (MP): Situationen för den småskaliga vattenkraften har diskuterats i kammaren. Det vi då diskuterar – det är viktigt att komma ihåg – är reformer som den förra regeringen drog igång. Det är stora reformer – våra myndigheter jobbar för att klara av att genomföra dem. ser vi gott om politiker från den borgerliga sidan som förfäras av konsekvenserna av de stora reformer som de själva drog igång. De förväntar sig att vi ska stoppa dem. Vi har gjort en bra överenskommelse inom energiöverenskommelsen. Det handlar om en finansiering, vilket självklart är den viktiga delen, men också om en grundläggande princip för hur de här frågorna ska hanteras framöver. Jag har sagt – jag har aviserat det – att jag kommer att återkomma till med en proposition där de här förslagen läggs fram. Där ska vi hantera dessa frågor. Vi ska göra detta i laga ordning. 80 (C): Tack, ministern, för svaret! Jag förstår att det inte är möjligt för regeringen att styra en myndighet. Men att förstärka en budgetpost på detta sätt ger en väldigt tydlig signal. Signalen är inte direkt att man ska minska tillsynen, utan signalen är snarare att man ska öka tillsynen. Eftersom det faktiskt är så att ett nytt regelverk håller på att arbetas fram skulle man ju kunna tänka sig att försöka hitta en annan lösning. Jag kan inte se detta som något annat än en ren provokation. Har regeringen några som helst planer på att underlätta för de enskilda vattenkraftsägare som kommer i kläm? 81 Miljöminister (MP): Jag har stor förståelse för de enskilda fastighetsägare som sitter med svåra frågor kring hur man ska hantera de verk som inte längre används, som har kulturmiljövärden men som också kan vara problematiska ur tillståndssynpunkt. Vi har haft regler för detta i , men väldigt många verk har fortfarande inte tillstånd. Vi ska hantera detta med rimlighet och försiktighet, och jag kommer att återkomma till med en proposition. Diskussion om nedrustning vid utrikesministerns besök i 82 (M): Min fråga går till utrikesministern. Utrikesministern är mycket engagerad i bland annat nedrustningsfrågor som en del i den feministiska utrikespolitiken. har vi kunnat läsa både i och i intervjuer att utrikesministern har uttalat sin oro över de växande militärutgifterna i världen och aviserade ökade satsningar på kärnvapen. Jag tvivlar inte på utrikesministerns engagemang för nedrustning, men jag vill ställa en fråga om vad som hände när utrikesministern var i och träffade den ryske utrikesministern. Tog utrikesministern upp dessa frågor kring den ryska ökande militära förmågan och den väldigt högstämda kärnvapenretoriken som kommer från just nu? 83 Utrikesminister (S): Det är det korta svaret. Det gjorde jag absolut. Det här är ju någonting som försätter oss alla i stor fara. Om nu både och bestämmer sig för att rusta upp sina kärnvapen och investera i moderniserade kärnvapen eller helt nya vapenslag som också medför kärnvapen gör det inte världen säkrare utan osäkrare, och det är väldigt viktigt att vi försöker hålla emot på alla sätt och vis. Det är klart att om man också, som i fall och förvisso också i fall, tar pengar från till exempel diplomati, samarbete eller miljöinvesteringar och i stället lägger dem på nya kärnvapen är vi alla i fara, och därför var det viktigt för mig att också ta upp det när jag pratade med utrikesminister. 84 (M): Det tycker jag var bra. är jag rädd för att vi riskerar att hamna i lite av en kålsuparteori, det vill säga att det liksom är två sidor av samma mynt. Jag måste ändå fråga utrikesministern om hon inte ser värdet av ett militärt starkt som en garant för att kunna upprätthålla den transatlantiska länken och ta ansvar och hjälpa oss med den europeiska säkerheten. 85 Utrikesminister (S): Vi värnar det transatlantiska samarbetet, och vi hoppas att vi ska få en amerikansk partner att också diskutera kärnvapennedrustning med. Jag tror inte att vägen framåt i första hand är en kraftig kapprustning i världen, utan jag tror mer på diplomati och samarbete och att använda hela verktygslådan, vilket kan bidra till att göra också utrikespolitiken till den främsta försvarslinjen. Situationen för människorätts- och miljöaktivister i 86 (MP): Jag vill ställa en fråga till utrikesminister . är det exakt miljö- och urfolksrättsaktivisten mördades för sitt motstånd mot det av regeringen och utländskt bistånd sanktionerade vattenkraftsbygget. är det farligaste landet i världen för miljörättsaktivister, enligt en ny rapport från organisationen . Enligt rapporten har 123 aktivister mördats i sedan statskuppen . antogs en ny lag som ökar risken för att miljö‑ och människorättsaktivisters arbete kommer att klassas som terrorism. verkar för att respekten för mänskliga rättigheter i ska stärkas, men det behöver göras mer. Min fråga är: Vad anser regeringen att kan göra inför den akuta situationen för miljö- och människorättsförsvarare? 87 Utrikesminister (S):