prot · H40976 · 2017-03-01 00:00:00 — talade mycket om utbildning i sitt anförande. Hon sa till och med att man satsar på ”utbildning, utbildning, utbildning”. Vi har från sida ingenting emot att man satsar på utbildning, utan vi tror att det är bra. vet vi att många kommer till utan utbildning. Det är till och med så att vissa varken kan läsa eller skriva och dessutom inte talar vårt språk. Det kan vara personer i vuxen ålder, kanske inte sällan i samma ålder som jag och . Då är frågan: Om man saknar detta, är det utbildning genom ett helt skolsystem som är den bästa lösningen? Utbildning ska vi ha, men vi föreslår också en förstajobbetanställning. Det är en ny anställningsform där man både arbetar och har inslag av utbildning . Kommer man till som vuxen har man nämligen sannolikt gjort en massa saker i sitt liv som gör att man har kunskaper, även om de inte kommer från utbildning, som man borde kunna använda i sitt yrkesliv. I den situation vi har har hälften av dem som kommer hit inte ett jobb , som och regeringen säger att de ska ha jobb . har man sagt detta , och vi ser att det inte riktigt är fallet. Regeringen har lagt fram förslag och sagt saker, men det blir inte mycket verkstad. Hur ska Socialdemokraterna och se till att folk faktiskt kommer i arbete snabbare än vad de gör ? Jag hör många ord, men jag ser väldigt få förslag – och ännu färre lagförslag som vi faktiskt röstar om i kommaren – som gör verklig skillnad för dem som berörs. 24 (S) replik: Man kan säga att man hör många ord från de nuvarande regeringspartierna, men jag hör ännu fler ord från dem som hade regeringsmakten och som säger till oss – som haft regeringsmakten – att det tar . Det har ju inte börjat ta sedan vi tog över regeringsmakten, trots att vi har ett mottagande som är oändligt mycket större än under de åtta borgerliga åren, men går det tydligen att snacka om att det tar . Det tar inte ett dugg nu än det gjorde när parti hade regeringsmakten. De lösningar vi kommer med nu – med utbildning, utbildning, utbildning – är rätt, men det är inte så att vi bara tänker utbilda akademiker. hör jag borgerliga företrädare säga att alla inte kan ha förutsättningar och att man kan lära sig jobbet på jobbet. Vi har ett batteri av olika utbildningar. Att människor ska ha kunskap och få göra ett jobb betyder inte att alla ska bli akademiker; det finns arbeten som kräver betydligt mindre utbildningsinsatser, men det krävs kunskap för att man ska stå stark på arbetsmarknaden. Jag tror att det är detta som skiljer våra partier åt allra mest. Jag tycker att man ska ha tillräcklig kunskap för att stå stark på arbetsmarknaden när man går in på den. Man ska kunna få en anställning som är trygg, man ska få en lön att leva av och man ska kunna starta sitt liv. Man ska kunna skriva sitt hyreskontrakt. är dock mer intresserad av hur vi ska kunna vara med och finansiera så att arbetsgivare ska få billigare arbetskraft med hjälp av outbildade människor som står långt ifrån arbetsmarknaden. Vi har två helt olika sätt att lösa problemet på, och det tror jag att vi ska ha respekt för. Du och jag tycker väldigt olika om hur arbetsmarknaden ska fungera, . Så är det! 25 (M) replik: Vi kan nog vara överens om att vi tycker ganska olika, och det ska man respektera. tycker jag att det är viktigt att vi fokuserar på det vi faktiskt talar om, nämligen integration, hur jobben ska bli fler och hur fler ska komma i arbete. Jag har svårt att se att det inte skulle vara att satsa på dem som kommer hit om man fick dem i arbete med utbildning – exempelvis förstajobbetanställningen, där du får både arbete och utbildning. Att vara i arbete är en del av integrationen och något som rustar personen. Jag har inget emot att säger ”utbildning, utbildning, utbildning”, men jag tycker att det är ett problem när regeringen glömmer bort jobb, jobb och jobb. När det gäller många av de förslag som läggs fram ser man nämligen i undersökningar att de beräknas leda till färre jobb. ser vi att jobben växer till, för vi är i en högkonjunktur. för sex befann vi oss i en internationell finanskris, och det påverkar ju också. Vi vet att när det går bra för ett land är det lättare för dem som står långt ifrån arbetsmarknaden att komma in – och vi vet att så fort konjunkturen vänder är det just de personerna som drabbas. Vi är i en högkonjunktur, och vi har haft ett jättestort inflöde till . Vi vet också att en högkonjunktur inte varar för alltid. Det gör att vi behöver rusta med utbildning, men vi måste också se till att vidta andra åtgärder som gör att folk kan komma i arbete. Den nuvarande regeringen återkommer jättegärna till den tidigare regeringen. Vi moderater har varit tydliga med att vi gjorde mycket som var väldigt bra men att vi hade behövt göra mer när det gäller integrationen. Det är därför vi moderater har gått igenom och sett över vår politik. levererar vi många förslag – nya och skarpa förslag – som är anpassade till dagens . 26 (S) replik: ”Nya och skarpa förslag” – jag hör rätt mycket av de gamla förslagen, nämligen: Gör det billigare, sänk skatten, se till att man får av lönen när man jobbar. Det ska alltså göras billigare för den enskilde. Sedan har vi det vanliga mantrat att det ska löna sig att jobba. Det har alltid lönat sig att jobba! Med våra förslag lönar det sig varenda dag. lönar det sig att jobba, . Det lönar sig alltid att arbeta framför att ha ersättningar; det är aldrig full täckning på de ersättningar vi föreslår. Däremot skapar de förutsättningar för att du ska slippa gå från hus och hem om du drabbas av arbetslöshet eller inte får in en fot på arbetsmarknaden. Det är också en skillnad när det gäller hur vi ser på svensk arbetsmarknad och hur den ska fungera, herr talman. Man talar om att det ska löna sig att arbeta och att man har förslag om detta. Våra förslag är att se till att rusta människor för att komma in på arbetsmarknaden och sedan ha statliga subventioner för dem som inte står tillräckligt starka för att komma in av egen kraft. Det kommer alltid att behövas statliga subventioner på arbetsmarknaden för människor i samhället, skulle jag tro – oavsett om det gäller människor i etableringsinsatser eller människor som är födda här. Människor har olika förutsättningar. Däremot ska man kunna leva på sin lön. Där skiljer vi oss också åt. Hur ska det se ut på arbetsmarknaden? Vi säger att människor ska stå starka på arbetsmarknaden, och sedan är vi med och delar på risken om de inte kan komma in av egen kraft. Det är också att rusta människor för arbetsmarknaden. Vi har två helt olika sätt att se på detta och hur det ska se ut, men kom aldrig och smeta på Socialdemokraterna åsikten att människor inte ska gå till jobbet! Det är därför vi rustar människor i en högkonjunktur, för att de ska stå starka när lågkonjunkturen kommer. Utbildning, utbildning, utbildning! Det står vi fast vid. 27 (L) replik: Jag tror ändå att vi är ganska överens om problembilden. Vi har en större grupp människor som står långt bort från arbetsmarknaden. Vi har en stor grupp människor som har kommit till vårt land och som har låg utbildning, bristande språkkunskaper – vilket är fullt naturligt – och så vidare. Frågan är hur vi ska kunna öppna arbetsmarknaden för den gruppen. Ungefär varannan person som befinner sig i etableringsinsatser, alltså ca 30 000 av 60 000, saknar utbildningsnivå motsvarande svensk gymnasiekompetens. Många av dessa personer vill jobba. De kanske inte har möjlighet, kan eller orkar sätta sig i skolbänken i . Vi har också redan ganska många invandrare i som har utbildning men inte jobb som motsvarar deras utbildningsnivå. Det ska vi inte glömma; vi har ganska många högutbildade chaufförer och annat i som kanske skulle vilja jobba som ingenjörer i stället. Min fråga till Socialdemokraterna, herr talman, blir som följer. , , , , , SNS Konjunkturråd och – alla dessa olika organ har tittat på svensk ekonomi och svensk arbetsmarknad, och de konstaterar i grund och botten samma sak. De går lite olika långt och har varierande förslag, men i grund och botten konstaterar de samma sak: De höga ingångslönerna i är problematiska för integrationen. Frågan till Socialdemokraterna är om alla dessa organ har fel. Är det er bedömning att alla andra har fel? Det är bara Socialdemokraterna som har rätt; alla andra har alltid fel – eller? 28 (S) replik: Man skulle kunna spela upp replikskiften från tidigare debatter, för jag tror inte att de som sitter hemma och lyssnar på oss skulle höra om det var , , eller hösten . Det är nämligen samma mantra som upprepas – låter ungefär likadant. Det talas om de höga ingångslönerna. Det finns problem med att lönerna är för höga, och vi måste sänka lönerna på den svenska arbetsmarknaden. Detta är nyckeln! Jag är glad för att säger att vi är överens om problembilden – det är ju ett steg på vägen. Dock har jag snart ingen tro kvar på att vi skulle kunna bli överens om resten, för jag kommer med en dåres envishet att hävda att det är parterna som ska sätta ingångslönerna. Detta ska vi inte diskutera i kammare. Det är inte en fråga för politiken att diskutera hur lönebildningen i samhället ska se ut – det har vi överlåtit åt parterna. Jag har sagt det förut, och jag säger det igen: Detta är en modell som har tjänat oss väl. Jag är inte beredd att, som , säga att det vore bättre om vi tog över och satte minimilöner i . Det måste nämligen vara det som är modell. Hur mycket för höga är ingångslönerna, och vilka är det som har för höga ingångslöner? Det finns ju inte bara en ingångslön i . Det förbund som jag kommer ifrån, Handelsanställda, har ingångslöner som jag tycker är ganska låga. har en annan ingångslön. I byggbranschen har man en procentuell lön när man är lärling, tills man har fått sitt yrkesbevis. Enligt industriavtalet har man ytterligare en annan ingångslön. Vilka av dessa ingångslöner är det som är för höga? Vilka är det som ska sänkas? Vilka parter är det som har tecknat avtal med för höga ingångslöner, enligt , om han nu skulle ta över lönebildningen från parterna? Jag är inte beredd att ta den diskussionen, men tydligen är beredd att göra det. 29 (L) replik: Jag tror att mitt namn nämndes 10–15 gånger i föregående inlägg – upprepar samma mantra och så vidare. Men, herr talman, det är inte jag som upprepar något mantra här. Det jag frågade och rör vad ett antal olika organ konstaterar om ekonomi och arbetsmarknad. Det handlar om , , , , , SNS Konjunkturråd och . Alla dessa säger inte samma sak, och alla dessa har inte samma förslag, men den problembild som de alla konstaterar finns är i grund och botten densamma. Vi har i en arbetsmarknad som inte släpper in en stor grupp av de nyanlända. Ett problem med detta är att de höga ingångslönerna försvårar integrationen. Är det bättre att människor lever på bidrag i stället? Socialdemokraterna talar sig varma för att människor ska kunna leva på sin lön, men en lön är ju högre än ett bidrag. Är det då bättre att människor lever på bidrag? Jag tycker inte det. Jag ser med ganska stor ödmjukhet på den här frågan. Precis som tidigare konstaterade gjorde vi mycket som var bra under alliansåren, men vi hade kunnat gå ännu längre. Vi hade också en finanskris 2011 som slog ut lika många jobb i som det kom asylsökande 2015, det vill säga ungefär 160 000. Vi har ett omvandlingstryck på ekonomin, med ökad outsourcing. Vi har en digitalisering. Vi har fått personer som har varit sjukskrivna att komma in i arbetskraften och bli aktivt arbetssökande igen. Vi har i ett behov av att skapa en boom med nya jobb. Då blir frågan till Socialdemokraterna: alla de här expertorganen fel? Är det bara Socialdemokraterna som har rätt, och alla andra har alltid fel? Om det är Socialdemokraternas inställning visar detta inte på särskilt stor ödmjukhet inför de utmaningar som vi står inför. 30 (S) replik: Jag ska inte nämna vid namn så . Det jag däremot tänker nämna är att den ideologi som vi socialdemokrater står för – som innefattar den svenska modellen, som har tjänat oss väl – kommer att finnas kvar oavsett vad som händer. Vi kommer inte att fråga vad någon annan tycker om vår ideologiska övertygelse. Parterna får ta diskussionen om ingångslöner. Vi behöver inte diskutera detta mer, för det här är min bestämda uppfattning. Jag kommer heller inte att ha någon annan uppfattning när vi går härifrån – detta är parternas uppdrag. Det är intressant att diskutera lönernas betydelse. Jag tror också att lönerna har betydelse. Det går inte att begära att någon ska betala full lön när den anställer en person som inte har prövats på arbetsmarknaden – en person som av ett eller annat skäl har ett arbetshinder. Det är ju därför vi har subventioner. Det är därför vi säger: Följ kollektivavtalet, men få subventioner från staten! Det är därför vi betalar en del av lönen. Vi delar den risken gemensamt i stället för att låta den enskilde betala. Jag tycker att det är en mycket smartare modell. Allianspartierna tycker inte att det är ett dugg märkligt att vi diskuterar subventioner när vi pratar om till exempel och . Det tycker de däremot när vi pratar om att vi ska subventionera för den enskilde, och detta tycker jag är fult. Att subventionera i samband med och är tydligen en lyckad arbetsmarknadsmodell. Det är tydligen en lyckad modell för att få människor i sysselsättning. Men när vi subventionerar för den enskilde anser de att människor ska ha en drivkraft – om man bara får en lön ska man lära sig att leva på den! En lägre lön är bättre än ingen lön alls! När vi pratar om andra grupper i samhället ska man i stället stimulera och subventionera så att det inte blir så mycket svartarbete, och man ska – beträffande och – se till att man får en sjyst arbetsmarknad. Det här är märkligt. Huruvida man ska stimulera eller använda sig av morot och piska beror på vilka människor vi pratar om. 31 (MP): vill att ska vara ett medmänskligt och välkomnande land där alla kan delta på sina egna villkor. kom historiskt många asylsökande till . Varenda en av de 162 877 personer som sökte asyl är en människa av kött och blod – en människa som bär på minnen och drömmar, som har en historia och en längtan efter en framtid. Varenda en är en människa vars rätt till liv och frihet är absolut. gjorde mer än något annat EU-land för att hjälpa människor som söker skydd. Vi gjorde det som resten av EU borde ha gjort – vi tog ansvar. Insatserna från kommuner, landsting och civilsamhället har varit både avgörande och ovärderliga. Förra höstens erfarenheter visar dock att vi behöver arbeta mer för att förstärka kapaciteten i mottagningssystemet, så att det fungerar väl både i tider när det kommer många och i tider när det kommer få. Vi behöver också fortsätta att driva på för en ordning i EU där alla medlemsländer tar gemensamt ansvar för att ta emot asylsökande. och regeringen arbetar hårt för att effektivisera mottagandet, förbättra etableringen och se till att korta vägen till jobb och studier för nyanlända. Tidiga insatser är en nyckel i detta arbete. Många insatser genomförs redan nu för att se till att de personer som har kommit till ska kunna lära sig svenska, utbilda sig eller få sin tidigare utbildning validerad och komma in på arbetsmarknaden. Det är inte en gemensam historia, hudfärg, religion eller etnicitet som förenar oss i , utan det är vår gemensamma framtid. står fast vid vår tro på ett öppet som välkomnar människor hit. Därför är det vår skyldighet att bygga ett samhälle där systemen klarar av våra visioner. står nu bättre rustat för att klara av etableringen av dem som kommit till och dem som kommer att komma framöver. Regeringen har genomfört många åtgärder som förbättrat etableringen och höjt mottagandekapaciteten, och vi har också den starkaste arbetsmarknaden i hela EU. Fler människor som kommer hit på flykt ska kunna lära sig svenska från dag ett och kunna arbeta från dag ett. Ju tidigare vi underlättar för människor att lära sig svenska och att få sina kvalifikationer och betyg validerade, desto tidigare ger vi möjligheter till att skapa branschkontakter inom personens yrke och till att etablera privata kontakter och nätverk. Därmed kommer människor också tidigare i arbete eller startar företag. Historiskt har klarat av att växa på ett bra sätt. Två årtionden efter ser vi att de som sökte en i och gjorde det till sitt nya hemland har etablerat sig i en sådan utsträckning att det är fler av dem som läser vidare på högskolan än infödda svenskar. växte och skapade möjligheter av en stor utmaning. ser vi också hur ensamkommande barn lyckas väldigt väl och faktiskt ännu bättre än flyktingbarn som kommit hit med sina familjer. Långa handläggningstider i asylprocessen är och har varit ett stort problem, i synnerhet för den enskilde individen som tvingas leva i ovisshet om sin framtid , vilket i sin tur kan påverka personens hälsa och etablering negativt. Att väntan på asylbeslut görs så kort som möjligt är det enskilt viktigaste för en bra start i . Att få ned handläggningstiderna har varit en viktig prioritet för regeringen. ökade regeringen kraftigt anslagen till för att hantera det stora antalet asylsökande. Det handlade om ökade kostnader för boenden men också om att myndigheten skulle kunna öka sin kapacitet att registrera och pröva asylansökningar och anställa mer personal för att kunna korta handläggningstiderna. En av de största reformer som vi har gjort , också budgetmässigt, är att alla kommuner nu ska ta ansvar och hjälpa till med flyktingmottagandet. Vi har tillfört 10 miljarder till kommuner och landsting i generella statsbidrag. Syftet med den bosättningslag som har införts nu är just att få till stånd en jämnare fördelning av mottagandet av nyanlända mellan landets kommuner och att kommuner som har goda förutsättningar för etablering ska ta emot nyanlända i en något större utsträckning . Alla ska hjälpa till. Regeringen har också ökat ersättningen till kommuner för nyanlända som har särskilda behov, till exempel behov av en tillgänglighetsanpassad bostad eller närhet till specifik sjukvård. Ett sätt att snabbt få fram fler bostäder, som drivit, är att göra det enklare för privatpersoner att hyra ut redan befintliga rum eller bostäder. I vårändringsbudgeten tillförde regeringen till länsstyrelserna för att just skapa förutsättningar att förmedla eller på andra sätt underlätta uthyrning av privatpersoners bostäder. Framöver kommer denna satsning att fördubblas. Vi har även gjort satsningar på traumavård. Förekomsten av sjukdomar som kräver vård när personer kommer till har i stor utsträckning påverkats av upplevelser, trauman och risker som den asylsökande har exponerats för under flykten. Detta tillsammans med separation från familjemedlemmar innebär en ökad risk för psykisk ohälsa. Det är något som påverkar individen väldigt starkt och som också försämrar etableringen. På initiativ har regeringen därför beslutat att satsa på vård och behandling för traumatiserade asylsökande och nyanlända med 40 miljoner 2017–2020. kom 35 000 ensamkommande barn till . gjorde en enorm insats när så många asylsökande kom . Människor ställde upp och blev gode män åt ensamkommande och engagerade sig i idrottsföreningar som anordnade aktiviteter på asylboenden, och boendepersonal och lärare har gjort sitt yttersta för att välkomna de unga ensamma killarna, som det ofta är, i samhället. ser vi dock hur oron sprids bland dem som kommit till som ensamkommande och bland dem som arbetar med ensamkommande på olika sätt. Åldersuppskrivningar verkar ske godtyckligt enligt många. Avslagen kommer löpande, eftersom många som kom och väntat på beslut nu börjar få besluten. med oroar, även runtflyttandet mellan skolor och kommuner, och gör att situationen känns mycket svår. Därför har vi och månaderna fått rapporter om ökat antal självmordsförsök bland ensamkommande barn och en ökad psykisk ohälsa. Därför är det positivt att flera viktiga förändringar för den här gruppen nu håller på att genomföras. Åldersbedömningarna ska bli mer rättssäkra, ske tidigare i asylprocessen och kunna överklagas. En ny lagstiftning, som snart läggs fram för , kommer att göra att ensamkommande barn ska kunna gå klart gymnasiet i , därefter få på sig att söka arbete och då få möjlighet till permanent uppehållstillstånd eller sedan söka uppehållstillstånd på någon annan grund. Detta är något som har varit viktigt för och som vi har varit starkt pådrivande för att kunna genomföra. Regeringen har också beslutat att inrätta ett nationellt för ensamkommande barn. Syftet är att sprida aktuell kunskap, framgångsrika metoder och effektiva processer till de kommuner, landsting och ansvariga myndigheter som genomför insatser för dessa barn. Vi arbetar ständigt för åtgärder som kan förbättra situationen för svårt utsatta grupper, som ensamkommande. har regeringen stärkt kommuners mottagande genom att skolschablonen för asylsökande har höjts , genom att boendeformen stödboende inrättats och genom att tillföra mycket resurser till civilsamhällets organisationer, som gör ett oerhört viktigt arbete . Vi kommer att fortsätta arbeta för att förbättra situationen, inte minst för ensamkommande barn, vad gäller den psykiska ohälsan och stressen av att bli runtflyttad mellan boenden, skolor och kommuner. Att hitta ett arbete är nyckeln till en god och snabb etablering i samhället. Därför är det positivt att frågan om hur fler asylsökande kan få arbeta från dag ett bereds på . har också fått i uppdrag av regeringen att komma med förslag som innebär att ges möjlighet att rekvirera så kallade samordningsnummer för samtliga asylsökande. De förändrade reglerna, som ska träda i kraft , kommer antagligen att väsentligt underlätta Arbetsförmedlingens arbete med asylsökande. Det är viktigt att fler asylsökande har rätt och möjlighet att arbeta och att hinder för detta undanröjs. Därför är det bra att frågan om asylsökandes möjligheter att ta del av tjänster hos Arbetsförmedlingen ses över och att en översyn av reglerna för att få AT-UND görs. arbetsmarknad går mycket bra . ekonomi går också mycket bra. Att så många människor har kommit hit är en utmaning, men det är också en historisk möjlighet att göra till ett ännu bättre land för fler. 32 (M) replik: Mycket behöver göras gällande integrationen. Vissa saker har gjorts och vissa saker är vi överens om. I mitt tidigare replikskifte med pratades det om snabbspåren. De tror vi egentligen alla är bra. Framgångsrika och lyckade har de däremot inte varit, för det är en mycket liten andel av dem som är inskrivna som över huvud taget har fått ta del av dem. Där tror jag att vi behöver jobba allihop för att det som inte har lyckats ska bli lyckat. När det sedan gäller att få den som kommit hit i arbete har jag tidigare i debatten lyft fram RUT-avdraget, som jag vet att har uttryckt positiva åsikter om . Men är man med i regeringen och ser till att strama åt det. Regeringen halverar det medan vi vill tredubbla det. Vi vill också ha förstajobbetanställningen, som handlar om att folk ska jobba och utbildas . säger vi att man inte ska betala skatt på inkomster förrän man har tjänat . Detta gör att det blir en bra ersättning. Vi vet att i den här frågan måste samarbeta med , så vad är konkreta förslag för att den med låg utbildning som har kommit till ska komma i arbete? Vad gäller arbetskraftsinvandringen har LO-facken och övriga socialdemokrater varit ute och sagt att man inte ska se på samma sätt på en städare som på en it-tekniker, utan it-teknikern är mer välkommen. Hur ser på detta samt på integrationsaspekten av att man nu skickar ut personer som har jobbat här på grund av att någon tidigare arbetsgivare har gjort något misstag? Vad är synpunkter på arbetskraftsinvandringen, både s-förslaget och vad gäller dem som måste återvända? 33 (MP) replik: Tack, , för väldigt många olika frågor, som alla är intressanta!