prot · H409121 · 2017-06-08 00:00:00 — är en av de allra största givarna av icke öronmärkt stöd till FN:s humanitära organisationers kärnbudgetar. De flexibla kärnstöden tillåter humanitära aktörer att agera fort och effektivt för att möta humanitära behov i kriser som den i . Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildnings-insatsen i Den största mottagaren av humanitärt kärnstöd från är , som mottar i svenskt kärnstöd . Detta gör till UNHCR:s enskilt största givare av kärnstöd. UNHCR spelar en central roll, inte bara för att ta hand om de många människor som tvingas på flykt av Daish utan även för att dessa ska kunna återvända hem när konflikten avslutas. Detta är alltså mycket viktigt. Vårt bidrag i dessa sammanhang är betydligt större och bredare än bara den militära insatsen. Även stödet till , som uppgår till , bedöms vara viktigt för att hjälpa internflyktingar att återvända till sina hem. Internflyktingarnas säkra återvändande är beroende av att de kan erbjudas stöd och stabilitet. Insatser för att bygga upp grundläggande samhällsservice och infrastruktur i de områden som återtas är därmed viktiga och utgör ett komplement till det humanitära biståndet. ger även betydande riktat humanitärt stöd till genom Sida. har bistått med mer än i humanitärt stöd. Bara uppgick vårt humanitära stöd till . Vi jobbar alltså på ett brett fält med dessa frågor, och vi ser inte enögt på den militära insatsen. Det är inte lätt att hantera dessa svåra frågor; det finns inga enkla lösningar, oavsett vad vi kanske säger i riksdag . Jag vill betona att vi ger vårt bidrag och gör en bred insats, och vi försöker också vara med och hantera flyktingfrågor på plats. Det militära läget på marken är just nu sådant att Daish har förlorat av det territorium man erövrat . De irakiska säkerhetsstyrkorna gör framsteg, och Daish har inte lyckats återerövra något territorium. I är nu den östra delen av staden befriad. Människor börjar återvända, och barn går återigen i skolan. Striderna i västra , som vi får betrakta som inringat, pågår och är i slutskedet. Det är klart att mycket återstår att göra i dessa sammanhang och att koalitionen måste ha ett tydligt stöd. Vi står alltså nu inför en förlängning och en utökning av vårt bidrag när det gäller utbildningsinsatsen i . Jag är stolt över det. kommer bland annat, som jag sa tidigare, att utbilda förbanden när det gäller kemiska ämnen och har internationellt en framträdande roll på detta område. Det är bra att vi kan bidra med den kompetensen. När det sedan gäller förläggningen av förbandet är tanken att den nytillförda delen av vårt bidrag ska förläggas vid Al . Det finns ett behov av och en efterfrågan på utbildningsbidraget. Det gäller att från svensk sida vara öppen på ett flexibelt sätt så att den svenska styrkan kan förläggas på olika ställen, och det är därför vi vill ha ett bredare mandat på denna punkt. Genom att vi kan förlägga detta till Al nära ökar effekten av det svenska bidraget, men det handlar alltjämt bara om utbildning. Den geografiska placeringen har ingen inverkan på mandatet. Den geografiska flexibiliteten innebär inte att vi lämnar norra . När det sedan gäller inrangerandet av det nya bidraget sker det naturligtvis i samförstånd och resonemang med den övriga koalitionen och är beroende av när olika rotationer sker förbandsvis på basen. Så det finns många praktiska aspekter på när man rangerar in och ut förband; jag vill ha detta klarlagt så att vi inte blir alltför principiella i den frågan. Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildnings-insatsen i Den internationella koalitionen har tränat ca 65 000 soldater och befäl inom de irakiska försvarsstyrkorna. har utbildat 900 personer , enligt det riksdagsmandat som gäller. Det handlar om sjukvård, krigets lagar, folkrätt, strid i bebyggelse och detektering av improviserade sprängladdningar. Detta är kunskaper som har förmedlats och som man har haft mycket stor nytta av. Vi måste ha klart för oss att detta är svåra uppdrag. Det är ett farligt område och en komplex situation, med många olika typer av säkerhetshot som har regionala förgreningar och implikationer. Det är därför väldigt viktigt att man i , när man skickar ut män och kvinnor på denna typ av uppdrag, är tydlig med sitt entydiga stöd för detta – att man står upp för vad man har gjort och vad som är nödvändigt. Jag vill också säga att jag, i olika internationella kontakter, på plats i och i kontakter som jag från tid till annan har haft med den irakiska sidan, har fått klart för mig att man på olika sätt är väldigt nöjd med den svenska insatsen. Det har för mig varit en förmån att få besöka området och ta del av vad man säger från både den kurdiska och den irakiska sidan och också träffa det svenska förbandet. Det svenska förbandet är en uppskattad del av koalitionen hos den irakiska statens företrädare. Jag delar uppfattningen att denna insats, precis som Afghanistaninsatsen, bör utvärderas och att en sammanställning av de erfarenheter som kan dras ska lämnas till i en rapport. Det är över huvud taget inte en kontroversiell fråga. Sedan kan man diskutera en lämplig tidpunkt. Jag vet inte om ett och halvt års insats är det optimala tidsspannet för att göra utvärderingen. Men den frågan kan övervägas, och jag är öppen för resonemang på den punkten. Det är i alla fall viktigt att dra slutsatser av det vi har varit med om för att vi på olika sätt ska kunna ta med oss dem i andra insatser så att vi kan bli bättre. Det finns en oerhört viktig sak att säga. Vi får med oss ett för svensk försvarsmakt viktigt erfarenhetskapital när vi deltar i olika typer av internationella operationer. Även om fokus är nationellt försvar har den kompetens som skapas i praktiken från internationella operationer en direkt positiv effekt på svensk försvarsförmåga. Det är min bestämda uppfattning. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.) § 7 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2016/17:UFöU3 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i (prop. 2016/17:128) 18 Försvarsminister (S): Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Ett fredsavtal skrevs under i . genomförs avtalet med stöd av FN:s stabiliseringsinsats Minusma. Det svenska förbandet har en central och viktig roll i denna fredsprocess. Men det är tyvärr en långsam process. I och med detta är det viktigare än någonsin att FN finns på plats, att finns på plats, för att stötta och bistå. Detta är inte heller ett enkelt uppdrag. Precis som kom fram i debatten om är det fråga om en komplex situation med stora säkerhetshot, många regionala förgreningar och oförutsedda händelser. Vi har sett hur Minusma har utsatts för attacker. har det varit fyra attacker med indirekt eld mot supercampen och den svenska campen i Timbuktu. Attacken resulterade i en lätt sårad svensk soldat. Tyvärr resulterade attacken också i ett flertal sårade kamrater på supercampen och en stupad nigeriansk soldat. Det svenska förbandet har visat på ett mycket gott föregångsmannaskap under och efter attackerna. Det svenska förbandet har reagerat och inte visat på några tecken på att ge efter för terroristernas hot. Det är också därför det är viktigt att vi finns på plats. Det svenska förbandet ingjuter förtroende bland våra internationella kollegor när det tydligt visar att det inte ger sig eller ger efter. Attackerna har också visat att det svenska förbandet är rätt övat och utbildat samt att rätt förmågor finns på plats i form av sjukvård och resurser för utredning av attackerna. Bilden av och ryktet om det svenska bidraget i är vida känt. hade jag förmånen att ta emot försvarsminister, numera landets premiärminister. Han kände väl till vad det svenska förbandet i Timbuktu stod för. Svenska staten är alltjämt uppskattad av både FN och den maliska statens företrädare. Jag har i många olika sammanhang på försvarsministermöten om så kallade UN peacekeeping operations i i och i direkta kontakter med maliska företrädare haft mycket konstruktiva diskussioner om vad det svenska bidraget egentligen innebär. Det har varit mycket konstruktiva diskussioner där det har framkommit att tillför FN-systemet en ny kompetens när det gäller underrättelsemöjligheter. Arbetet innebär ett särskilt förtroende för oss i förhållande till FN. Det är kompetenser som FN-systemet har saknat. Det svenska förbandsbidraget är en viktig del i att bygga upp FN:s kompetens på underrättelseområdet. Det är få länder inom FN-systemet som har möjlighet att medverka med så avancerade förband som . Därför blir vårt bidrag en viktig del i den samlade helheten. Det har föreslagits att det svenska bidraget under normala omständigheter ska fortsätta att uppgå till ungefär 320 personer och omfatta ett underrättelsekompani, ett så kallat ISR-kompani, intelligence, surveillance and reconnaissance, med tillhörande stabs- och logistikfunktion. Det svenska underrättelsebidraget har till uppgift att förse Minusma med kvalificerade underrättelser som syftar till att uppfylla säkerhetsrådets mandat och stödja fredsprocessen. Genom vårt underrättelsebidrag kan både utveckla FN:s underrättelseförmåga och även bidra med erfarenheter till andra länder. Utöver vårt underrättelsebidrag föreslås också ett tidsbegränsat bidrag med taktiskt transportflyg till insatsen i form av en TP 84 med tillhörande personal för drift och underhåll. Till bidraget hör också en vaktstyrka. Det totala personalbidraget kopplat till flygtransportförmågan omfattar 60 personer. Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Bidraget genomförs som ett gemensamt rotationsbidrag tillsammans med , , och . Målet med det gemensamma bidraget är att kunna förse insatsen med en långsiktig transportkapacitet. Alla ni som har besökt insatsen på plats vet hur viktig kapaciteten är. Avstånden är långa, och terrängen är utmanande. Enligt planeringen kommer den delen av stödet att pågå . Det svenska förbandet verkar i en komplex miljö med många aktörer i ett extremt klimat och ett område med bristfällig infrastruktur. Det har inneburit viktiga erfarenheter för förbandet och bidragit till att utveckla dess egen förmåga. Det är något som vi vill bygga vidare på. En förbättrad förmåga att agera tillsammans med andra länder och organisationer är en viktig aspekt. har de blå hjälmarna bidragit till en fredligare och säkrare värld. Jag vill tacka de soldater och officerare som med stor professionalism och stort mod ovillkorligt arbetar med att skapa säkerhet och stabilitet. Jag vill också passa på att vända mitt tack till alla anhöriga som stöttat våra soldater på hemmaplan. Utan de anhörigas outtröttliga insats är våra soldaters insatser inte möjliga. Det var en fin upplevelse att besöka förbandet i , men det har också varit fina upplevelser att möta de soldater som kommer hem efter avslutad tjänstgöring, delta i olika medaljeringar och uppfatta deras stolthet över genomfört uppdrag. Det är viktigt att finns med i dessa sammanhang och att bidrar till fred och stabilitet på olika områden runt om på jorden. FN:s Minusmaoperation är avgörande för stabiliteten i . Vi ska vara stolta över de goda omdömen som våra förband har fått från och FN på plats och i högkvarteret i . 19 (M): och svenska soldater är uppskattade aktörer i internationella insatser. Det stämmer bra eftersom våra soldater är i toppklass. finns strax under 400 svenskar i internationella militära insatser, varav Maliinsatsen, Minusma, är den överlägset största med strax under 260 soldater. började personal ur det svenska underrättelseförbandet 01 anlända till den blivande campen utanför Timbuktu. Då hade den av 2 uppsatta etableringsstyrkan 00 arbetat med att bygga campen . har 06 från I 19 i och precis tagit över, så det har varit lite rotation. I detta betänkande, Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i , förlänger vi insatsen till . med start utökas även styrkan med 60 personer och ett transportplan, TP 84 , för att bidra med flygtransporter i . Jag håller med försvarsministern om att flygkapaciteten är viktig – det är ett stort land, och det är långt. Vi som var i flög, och jag hade gärna flugit med ett svenskt Herculesplan. Av det svenska bidraget i är majoriteten placerad i Timbuktu, där huvuduppgiften i insatsen är av underrättelsekaraktär. I det svenska förbandet ingår även en sjukvårdsenhet, en analysenhet samt drift och underhåll. Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Det hävdas att detta är den farligaste FN-insatsen sedan den i , och säkerhetsläget i norra och mellersta har förvärrats ordentligt . hade 75 FN-soldater dödats i sedan insatsens början 2013. Svenskarna med sin betydligt bättre utrustning och kanske även utbildning har tack och lov varit förskonade. Dock inträffade en attack i anslutning till den svenska campen i Timbuktu. Som tur var skadades bara en soldat, och det relativt lindrigt. Det kunde ha gått mycket värre. Däremot gick det, som försvarsministern nämnde, lite sämre för campen bredvid. skedde ytterligare en attack, då mot den så kallade supercampen. Då klarade sig camp utan några skador. Vi kan bara konstatera att läget är spänt. Veckan före attacken på campen var vi, några riksdagsledamöter från försvars‑ och utrikesutskottet, på besök i . Vi var i Timbuktu och fick en bra bild av situationen som vi på plats kunde känna av det svåra uppdrag våra soldater har. Timbuktu är en av världens varmaste platser, så bara det är en utmaning. Att i värme bära tung skyddsutrustning är inget man kan betrakta som en walk in the park. När vi var där och åkte ut på patrull hade vi på oss skyddsväst, som väger ungefär , och hjälm. Jag kan berätta att det räckte. Våra soldater har betydligt mer utrustning på sig. Att åka på patrull är en utmaning i sig, då det är väldigt ont om vägar. Mycket av transporterna går över sand och sanddyner – Timbuktu ligger i södra . Det är inte sällan man kör fast i sanddynerna och måste gräva loss Galten, som är det fordon man transporterar sig i. Det jag märkte under den tur jag åkte med på var att man hade lärt sig att ”läsa” sanddynerna relativt väl och kunde undvika de värsta ställena med lös sand. är det upp till 06 att lära sig samma sak. På den svenska campen i Timbuktu har vi också en mycket bra sjukvårdsenhet. Den fungerar som allt från vårdcentral till enhet för avancerad kirurgi. Utmaningen för sjukvårdsenheten består i att kunna bemanna den med kompetent personal. Det löses med att man har kortare rotationer. Ett tag lånade vi även in läkare från . Den springande punkten är dock inte sjukvården utan hur eventuellt skadade soldater snabbt ska få vård. Jag har allt sedan vår första styrka kom på plats legat på i frågan om Medevac, det vill säga medicinsk evakuering. Till detta behöver man helikoptrar. Det var en bidragande orsak till att vi köpte in till . är detta en FN-insats och följaktligen något som FN ska stå för. Det har varit många turer i frågan, från inga helikoptrar till helikoptrar som bara kunnat flyga och så vidare. finns det helikoptrar, två om jag är rätt underrättad, som står på Timbuktus flygplats. Vi såg några helikoptrar där; jag utgår från att det var de. Problemet som finns – och tyvärr nog kommer att finnas kvar framöver – är FN-byråkratin. Att rekvirera en helikopter tar i bästa fall och i sämsta fall . Det är inte tillfredsställande. På grund av att Medevac-situationen ser ut som den gör är patrullernas aktionsradie starkt begränsad till max från campen. Som jag nämnde tidigare är det inte direkt några motorvägar man har att transportera sig på, så alla kan räkna ut att man inte kommer så väldigt långt från campen. Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Ska man patrullera längre bort måste ett så kallat FST, forward surgical team, följa med. Det är ett minisjukhus som lastas på två släpvagnar bakom Galtarna. FST, alltså forward surgical team, består av ett tält med möjlighet till kirurgiska ingrepp och allt som följer med det. Det är alltså avancerat, det man tar med ut. Alla kan räkna ut att det är både personalkrävande och komplicerat. Jag vill passa på att nämna de soldater inom vårt bidrag som vi har placerade i . De har en logistikfunktion och ser till att campen i Timbuktu får alla förnödenheter som behövs – ett väl så viktigt arbete som lätt glöms bort. Vi moderater står givetvis bakom propositionen och deltagandet i den FN-ledda insatsen i . Vi har dock en reservation tillsammans med de övriga allianspartierna och som gäller utvärderingen av insatsen. Vi vidhåller att den svenska insatsen inom ramen för Minusma bör utvärderas och löpande analyseras, särskilt med tanke på att regeringen aviserar att det svenska styrkebidraget till Minusmainsatsen ska vara långsiktigt. En väl genomförd analys kan ge viktiga lärdomar inför framtida engagemang när det gäller till exempel styrning, civil–militär samverkan, samverkan med mottagarlandets myndigheter, effekter för svensk kompetens och förmåga samt resultat på samhällelig nivå i mottagarlandet. En förutsättning för att kunna genomföra en utvärdering är att uppföljbara mål formuleras. En stor utvärdering av den svenska insatsen i har lagts fram. Där framkommer det bland annat att en del mål var orealistiskt satta. Vi anser därför att regeringen bör formulera nationella uppföljbara mål för den svenska insatsen samt redogöra för hur man avser att utvärdera dessa mål. Jag vill avslutningsvis passa på att tacka 05 för besöket som vi gjorde där nere – det var väldigt lärorikt och gav oss mycket – och önska 06 lycka till. Ta hand om er! Med detta vill jag yrka bifall till reservation 1. 20 Försvarsminister (S) replik: Det jag tänker säga är en sak jag hade tänkt beröra redan i mitt inledningsanförande. Vi kommer att återkomma från regeringens sida i utvärderingsfrågan och följa upp det här resonemanget och det tillkännagivande som finns i när det gäller den delen. Vi återkommer alltså på den punkten. Jag har noterat att den typen av önskemål finns. Det här med målformuleringar är alltid en intressant fråga. Man kan väl säga så här: Om man har en övergripande kappa är målet för den svenska insatsen att bidra till att uppfylla Minusmas mandat enligt säkerhetsrådets resolution och därigenom bidra till förbättrad säkerhet i samt till att understödja långsiktigt hållbara lösningar av krisen i landet. Där ingår den svenska styrkan som en del i en större helhet, och vår specifika uppgift är att leverera ett underrättelsebidrag till den samlade insatsen. Det är väl någonstans i det häradet man måste röra sig när man formulerar de här sakerna. Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i När det gäller sjukvårdsinsatsen som återkommande har diskuterats vet jag inte hur jag har tagit upp detta i olika varianter med FN och dess representanter. Senast i samband med min resa till tog jag upp det med FN:s representanter. Men vi kan också notera att det just nu finns en civil kontraktör som även har förmåga att flyga i mörker. Vi har alltså inga delade meningar om det här. Sedan är det inte enkelt att alltid klara ut allt med omedelbar verkan i förhållande till FN. Det är nog ett problem som alla ministrar har upplevt i en eller annan form. 21 (M) replik: Det hade varit klädsamt om det här med utvärdering hade kommit upp i det sammansatta utskottet. Då hade vi säkert kunnat komma överens om en bra skrivning, och i så fall hade vi kunnat ha ett mer eller mindre rent betänkande. Det finns ju ingen anledning till att vi ska ha reservationer om de inte behövs. Vi reserverar oss inte för själva reserverandets skull utan för att komma framåt. Men det är bra att det kommer någonting. Då har det hänt något. Det är jättebra. Jag håller med försvarsministern om att det är viktigt att man har realistiskt satta mål. Vi hade Afghanistanutredaren hos oss i utskottet med en väldigt bra dragning. Jag är väldigt glad att hon kom dit – vi fick en helt annan syn på detta än vad man har getts medialt. Det är lite tråkigt med den mediala bilden, tycker jag. Vår insats i har varit viktig, och våra soldater har gjort ett väldigt bra arbete, men det har framstått som att det inte riktigt var så. Vissa målformuleringar var dock lite fel gjorda, och det är viktigt att man gör rätt. När det gäller Medevac: De här helikoptrarna kan flyga i mörker, men kruxet är att det tar sådan tid. Det berättas att någon soldat hade skadats någonstans och att det hade tagit innan man fick fram en helikopter. Det är inte tillfredsställande. När vi diskuterar traumavård här i pratar vi om ”the golden hour”. Det är lika viktigt med ”the golden hour” oavsett om man är i öken eller om man är på vägarna runt . Men ligg på, absolut! Man måste göra någonting åt byråkratin, så att man kan använda helikoptrar. De borde kanske kunna användas till annat också, inte bara till Medevac-förmåga. 22 Försvarsminister (S) replik: Vi kan konstatera att vi är överens om det här med Medevac och sjukvårdsdelen och att vi jobbar för samma sak. Sedan kanske det är så att vi möter samma typ av problem och hinder också. Vi ska göra vad vi kan, och vi har verkligen försökt stöta på i den här frågan på olika sätt. Jag har sagt vad jag behövde säga om utvärderingsfrågorna. Regeringen avser att återkomma i det sammanhanget. Jag förutsätter att man gör detta på ett relevant och bra sätt. 23 (M) replik: Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Jag tycker att det är bra. Det är viktigt att en stor del av majoriteten i riksdag är överens om sådana här insatser och över huvud taget när det gäller försvars- och utrikesfrågor. Det är en styrka att vi är det. Jag tror på dig, försvarsministern, men jag kan komma att ligga på igen, som du förstår. 24 (SD): Vi sverigedemokrater ser FN som det primära samarbetsorganet för att hantera konflikter och värna fred och säkerhet i vår värld. En grundläggande förutsättning för internationella insatser ska vara ett tydligt mandat från . Därför är vi också positiva till att förlänga den svenska insatsen i . När vi i beslutar att skicka svenska soldater utomlands tar vi också ett stort ansvar för deras liv. Därför måste det ställas höga krav på att FN kan organisera sådana här insatser och leva upp till de krav som måste ställas. Annars riskerar FN att förlora sin roll. Det blir då svårt för oss som är positiva till FN-ledda insatser att motivera varför vi ska skicka svenska soldater till dessa insatser. I fallet känner vi alla till problemen med Medevacen. Här menar vi att regeringen måste trycka på för att FN ska fungera bättre i sina insatser . Det är även av vikt att insatserna har tydliga mål och en genomtänkt strategi för att insatsen ska kunna bidra till fred och stabilitet, men också att vi på ett ordentligt sätt kan utvärdera våra egna insatser. När regeringens proposition 2015/16:119 behandlades i ställde sig bakom det som anfördes av det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet om behovet av att utvärdera och löpande analysera den insats som genomför i . Utskottet hade då fått information om att Försvarsmakten fortlöpande utvärderar samtliga insatser, såväl nationella som internationella. Utskottet menade att en väl genomförd analys kan ge viktiga lärdomar inför framtida engagemang när det gäller exempelvis styrning, civil–militär samverkan, samverkan med mottagarlandets myndigheter, effekter för svensk kompetens och förmåga samt resultat på samhällelig nivå i mottagarlandet. En förutsättning för att kunna genomföra en utvärdering är att konkreta och uppföljbara mål formulerats för den svenska insatsen. Utskottet gjorde bedömningen att det mål som anges i propositionen inte var tillräckligt för detta ändamål samt noterade att regeringen i propositionen aviserade att man avsåg att återkomma till med förslag om nya svenska bidrag till Minusma och att regeringen i detta sammanhang borde formulera uppföljbara mål för den svenska insatsen och ange hur man avser att utvärdera den mot de uppställda målen.