prot · H40985 · 2017-03-23 00:00:00 — På temat meningslös plakatpolitik avser regeringen också att införa en flygskatt som dragit till sig spaltmeter med högst befogad kritik. Internationella flyglinjer väntas flytta till våra grannländer. Inom är det i första hand den norra delen som får ta den största smällen i form av minskad rörlighet. Flygplatser som har lönsamhetsproblem riskerar givetvis att drivas över stupet. dras isär och näringslivsklimatet försämras – allt för denna meningslösa plakatpolitik till obefintlig miljönytta. Socialdemokraternas eftergifter till kommer att stå dyrt. Med det sagt tänker jag nu komma in på en annan viktig fråga, nämligen svenska företags regelbörda. Just frågan om betungande regler och byråkrati är något som jag själv ägnade mycket tid åt under senaste sommaruppehåll, då jag läste in mig på rapporter och talade med företagare och intressenter för att skapa mig en så bred bild som möjligt. Det första man bör konstatera är att den förra alliansregeringen faktiskt hade dessa frågeställningar högt på dagordningen och initierade flera lovvärda initiativ. Gott så, men tyvärr är det få företagare som upplever någon faktisk förbättring till följd av dessa förslag. Snarare är det tvärtom. En övervägande majoritet av företagarna ansåg att regelbördan låg kvar på samma nivå, och det var faktiskt även några som tyckte att det hade blivit ännu värre efter dessa åtgärder. Detta var alltså innan den nuvarande regeringens politik implementerats. Regeringsskiftet 2014 tycks ha förvärrat situationen ytterligare. anser så många som en tredjedel att regelkrånglet ökat, medan anser att det har minskat, detta . Förtroendet för regeringen i den här frågan är mycket svagt, enligt en Skopundersökning beställd av . Om vi vill ha ett näringslivsklimat som kan konkurrera på den globala marknaden är denna fråga en viktig pusselbit. Vi måste helt enkelt bli bättre på att införa regler som är adekvata och där nyttan motsvarar kostnader och administration. Här menar jag också att det inte bara handlar om regler som är på väg att införas – som vi politiker ofta pratar om – utan det handlar också om att hitta system för att få bort redan införda regler som inte motsvarar nyttan. Det kommer mer om detta snart. I ett sketchprogram , En himla många program, med humorgänget och After Shave fanns en gymnast som fastnade i vinkelvolten. Kanske är det några av er som minns detta. Uttrycket att fastna i vinkelvolten används ibland lite skämtsamt om folk som har fastnat i ett visst tankemönster och saknar förmåga att gå vidare med nya idéer. Det känns faktiskt lite som att politiken har fastnat i vinkelvolten när det gäller frågor om regelförenkling. reserverar sig till exempel allianspartierna för projektet dörr in, vilket är ett koncept där företag ska anmäla alla uppgifter via en myndighetsgemensam portal. Idén om detta är självfallet bra. Saken är bara att det tycker alla andra också. Regeringen jobbar mig veterligen vidare med den frågan, och då kan det vara lite tårta på tårta att skicka tillkännagivanden. Det är i alla fall bakgrunden till att vi inte har valt att ansluta oss till detta tillkännagivande. Däremot skickar tillsammans med allianspartierna ett tillkännagivande gällande tidsgräns för myndigheternas handläggningstider. Även här ska det erkännas att det är en fråga som delvis finns med på regeringens dagordning, om än med skilda förslag. I kontakt med olika näringslivsrepresentanter blir det dock uppenbart att myndigheters handläggningstider ibland blir orimligt långa och kan orsaka företagare stor ekonomisk skada. Således är det ett rimligt tillkännagivande. väckte inför en motion med fyra konkreta förslag som syftar till minskad regelbörda för svenska företag. Jag väljer att gå in lite djupare på två av dem. Det första förslaget handlar om att införa en så kallad stoppfunktion. Den innebär att en ny regel inte får införas till dess att konstaterat att konsekvensutredningen på ett godtagbart sätt uppfyller kraven i konsekvensutredningsförordningen. Först då bör förslaget gå vidare i processen. anser att ska få denna så kallade stoppfunktion under vissa givna förutsättningar, vilket vi fördjupar oss i i vår motion. kan regeringen helt strunta i bedömningar av en dålig konsekvensutredning, vilket till synes utnyttjas tämligen regelmässigt. Enligt ett pressmeddelande från har till exempel av yttranden ignorerats helt. Det är säkert en bidragande orsak till att regeringens förtroende hos företagarna på detta område är alarmerande lågt. Det andra förslaget jag tänkte ta upp gäller just att vi politiker ofta talar brett och mycket om regler som är på väg att införas. Jag menar dock att vi också måste lyfta upp problemet med regler som redan finns på plats men som inte kan sägas uppfylla proportionaliteten mellan nytta och konsekvenser. Därför föreslår en ny modell där arbetet systematiseras och där näringslivets organisationer får vara delaktiga i att sätta agendan. förslag börjar således med att näringslivsorganisationerna ges möjlighet att göra inspel gällande de regler som de anser vara de mest problematiska för näringslivets lönsamhet och konkurrenskraft. Då fungerar förslagsvis som samordnande instans i kontakt med regeringen, som då kan lämna över ett brett paket till regeringen. I nästa steg får regeringen i uppdrag att hänvisa förslagen till rätt departement och myndigheter som man ger respektive instans i uppdrag att svara på hur man arbetar med frågorna och vad man avser att göra framgent. Det kan bli mycket väl ingenting, men då har de i alla fall gjort ett uttalande. I det sista steget får regeringen i uppdrag att sammanställa materialet och helt enkelt återkomma med en skrivelse till . Denna modell menar vi sverigedemokrater skulle få fart på arbetet med regelförenkling av redan införda regler, vilket har stor potential att öka lönsamhet och konkurrenskraft gentemot omvärlden – vilket i sin tur är jobbskapande. Det är mycket viktigt i dessa tider. känns det mindre troligt att nämnda modell, vilken återfinns i SD:s reservation nr 21, kommer att få gehör vid voteringen , men jag vill ändå uppmana er i de andra partierna att titta på frågan, gärna titta på vårt förslag, och sedan kanske vi kan göra något gemensamt . 8 (MP): är enligt den välrenommerade affärstidningen världens bästa land för företagande, och enligt Bloombergs index är världens mest innovativa ekonomi. har också fått beröm av , som uttalat stöd för den förda finanspolitiken. Arbetslösheten har minskat sedan regeringen tog över 2014 från till , enligt vad jag precis kunde se på SCB:s hemsida. Det här är positivt och något som vi behöver hålla i. behöver ett livskraftigt näringsliv, drivna företagare, entreprenörer och innovatörer för att möta våra behov av grundläggande försörjning, service och jobb samt de utmaningar vi ser framför oss i form av ökade ekonomiska klyftor, miljö- och klimatförändringar. är ett exportberoende land. Vårt näringsliv bygger till stor del sin konkurrenskraft på ett högt kunskapsinnehåll, kompetenta medarbetare, väl fungerande trygghetssystem och en väl utbyggd infrastruktur. På många områden är i forskningsfronten, och flera svenska företag är världsledande. För att behålla vår konkurrenskraft behöver vi därför värna alla dessa delar. Jag är därför glad att regeringen satsar så mycket på att förbättra kvaliteten i svensk skola och högre utbildning. har många företag svårt att hitta den kompetens de söker. Regeringens satsningar på yrkeshögskola och andra former av vidareutbildning är därför värdefull. Förstärkta trygghetssystem ökar också rörligheten på arbetsmarknaden och gör det lättare för människor att byta arbete samt för företag att få den kompetens de faktiskt söker. Flera av våra stora exporterande företag är beroende av leveranssäkerhet. Att järnvägsnätet försummats är negativt för svenska företags konkurrenskraft. Regeringen har kraftigt ökat satsningarna på underhåll, och den framtida nybyggnaden av järnväg kommer att öka både tillgången till miljövänliga transporter och tryggheten för dessa företag eftersom störningar i transportkedjan kan få stora negativa effekter. För att stödja innovation har regeringen, som tidigare talare har nämnt, inrättat ett nationellt innovationsråd. har i sitt anförande redogjort mer för dess betydelsefulla arbete. Regeringen har tidigare tillsatt en utredning om utvecklingen av innovations- och entreprenörskapsklimatet i . Utredningen lämnade sitt betänkande . Det har varit ute på remiss, och svaren bereds tillsammans med utredningen i . För många små företag och nya företag kan andra åtgärder vara av betydelse, inte minst minskat regelkrångel, lägre trösklar för att våga anställa sin första medarbetare och möjlighet att konkurrera om specialistkompetens även om man är ett relativt nystartat och växande företag. Regler ska vara ändamålsenliga. Även service, bemötande och korta handläggningstider hos myndigheter är av stor vikt för ett gott företagsklimat. Det är inte alltid som själva handläggningstiden är problemet, utan det kan vara krångel med att veta vilka uppgifter man behöver lämna in och när man ska lämna in dem. Regeringens förenklingsarbete inriktas mot områdena bättre service och ändamålsenligare regler. Det ska bli enklare att lämna in uppgifter, och handläggningstiderna ska kortas. Myndigheter som har mycket kontakter med företag har också någon form av förenklingsuppdrag i sin instruktion, sitt regleringsbrev eller särskilda regeringsuppdrag. För sedan lämnade också regeringen besked om att man vill utveckla växa-stödet – nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för den första medarbetaren – till att även gälla ensamföretagare som driver sin verksamhet i aktiebolags- eller handelsbolagsform. För en företagare som betalar en månadslön på till den anställda innebär förslaget att lönekostnaden minskar med företagaren kan få stödet. Genom regeringens förslag om personaloptioner skapas bättre möjligheter för nya små innovativa företag att rekrytera kompetens. Regeringen gör fler satsningar inom en mängd olika områden som hållbart företagande, socialt företagande, kvinnligt företagande, natur- och ekoturism – nu senast med förslaget att sänka momsen på naturguidning från – kulturella och kreativa näringar, riskkapitalförsörjning med mera. Allt detta kan man läsa mer om i näringsutskottets betänkande. Avslutningsvis står jag förstås bakom regeringspartiernas gemensamma reservation i betänkandet. För tids vinnande yrkar jag inte bifall till den men i övrigt bifall till utskottets förslag i betänkandet. 9 (M) replik: Inför valet presenterade ett valmanifest. Där finns en rubrik som heter Nya jobb. Det finns också en punkt nr 3, där det står: Minska krånglet och kostnaderna för företagare. Företagare ska få ägna sin tid åt att driva företag, och därför måste regelbördan minska. Man har från gjort en undersökning där man gick ut och frågade ett antal tusen företagare: du att regelbördan för ditt företag har blivit mindre eller större ? Det var , två av tre företagare, som sa att regelbördan och regelkrånglet har ökat med vid rodret. Det är , ungefär en av tre företagare, som säger att läget är oförändrat. Det är , en av hundra företagare, som säger att det har minskat. Två av tre företagare säger att det har ökat och säger att det har blivit krångligare att starta och driva företag . har vi valmanifest och löfte. Då undrar jag: Hur ser och på detta underbetyg som kommer från landets företagare? 10 (MP) replik: Jag är också väldigt glad över att du har läst vårt valmanifest. Jag hoppas att fler gör det. Det är förstås oerhört viktigt att man upplever att det är lätt att starta och driva företag. Jag kan notera att den förra regeringen lämnade särskilda skrivelser till om regelförenklingsarbetet men att man lade ned det arbetet. Jag tror att den sista skrivelsen kom 2010 eller 2011 och att det sedan rann ut i sanden. Jag är därför väldigt glad över att regeringen ändå uttrycker en ambition på det här området och har gett specifika uppdrag till myndigheter och andra aktörer som regeringen har någon form av styrande möjlighet över att jobba med dessa frågor. Det är också viktigt att man noterar regeringens stora satsning på digitalisering. När frukterna av den faller ut kommer det säkerligen att hjälpa företagen på många sätt. Det gäller både att lämna in ansökningar och att få ansökningar behandlade och besvarade. Där ligger ändå relativt långt i framkant globalt sett. Det är inte speciellt många andra länder där man är på väg att digitalt kunna hantera mycket av den administration som små och medelstora företagare i behöver ägna sig åt. 11 (M) replik: Frågar man företagare är det oftast kompetensförsörjning som just nu kommer upp som den kanske allra viktigaste frågan sett till drag i ekonomin och behov av att kunna attrahera. Men bortom detta finns regelkrångel och regelbörda som en ofta återkommande invändning, inte bara från företagare av kött och blod utan också när man tittar på internationella undersökningar. , som har granskat , säger att regelbördan på arbetsmarknad och skattekrångel är komparativt en nackdel för . Det kommer olika exempel konkret både lokalt och också nationellt där det på olika sätt ställer till det. Uppgiftslämnande är till exempel ett sådant område. Jag kan konstatera att det gjordes många bra saker av Alliansen. Man kan titta på det arbetssätt där regelförenkling tydligt prioriterades på ett sätt vi inte ser hos eller andra ministrar . Vi vet att det är en nyckelfaktor för att nå framgång när det gäller att ta bort regelbördan. En del av detta är naturligtvis att titta på arbetssätt, hur man systematiskt i ett regeringskansli eller i en lokal kommun kan jobba för att underlätta och ha en bra dialog med till exempel det lokala näringslivet. Därtill handlar det om konkreta politiska förslag. togs till exempel obligatoriet för revision bort för de flesta företagen. Med ett större hugg kunde man hjälpa och underlätta för många. Beloppen för förenklad faktura har höjts. Jag tror att man måste jobba med båda de bitarna. Det vi ändå ser sammantaget när man frågar företagare, som har gjort, är de facto att de ger ett kraftigt underbetyg till regeringen. Om en av hundra företagare tycker att det i praktiken har blivit enklare att starta och driva företag är det ett underbetyg och någonting som egentligen inte borde få ske, sett till viljan att få mer av entreprenörskap och sådant . Vi lägger fram ett antal konkreta förslag. Det är synd att regeringspartierna inte är beredda att gå med oss i dessa viktiga frågor i eftermiddagens omröstning. 12 (MP) replik: Det är viktiga frågor som lyfter upp. Jag uppfattar inte att det finns olika ambitionsnivåer eller syn på behovet av att det ska vara enkelt att driva företag i mellan regeringspartierna och de borgerliga partierna. Jag är öppen för att samtala om förslag. Men det är någonting som man kanske gör innan man lägger fram dem i en motion. Det finns många olika sätt och öppningar från regeringen att diskutera med de borgerliga partierna. Vi är öppna att föra dialog om många frågor. 13 (C): Jag vill börja med att yrka bifall till Alliansens reservationer 12 och 19 samt reservation 14. visade SVT den tredje säsongen av Fröken . Vi är nog många som har berörts av huvudpersonernas kamp för ett jämställt . Serien utspelar sig . Vi får här följa fröken , som tillsammans med flera andra kvinnor startar Svenska Hem – ett kooperativt företag som bildades som en protest mot bland annat manssamhället. Även om det faktiskt fanns en del företagsamma kvinnor som drev skrädderier, bryggerier, värdshus och butiker var det egentligen under den senare delen av som kvinnor på allvar kom att bli mer jämställda i . Fler gjorde sitt inträde på arbetsmarknaden, men kanske inte som företagare i så stor utsträckning. Inträdet var till stor del kopplat till framväxten av den offentliga sektorn, där många kvinnor fick jobb, bland annat min egen mamma. Det ironiska är här att det som bidrog mycket till vår jämställdhet också har lett till att vi halkat efter i när det gäller just kvinnors företagande. En viktig förklaring är just att offentlig sektor inte har varit utsatt för konkurrens och att många kvinnor har sin anställning här. Däremot kan man se att en vändning började ske när alliansregeringen införde möjligheten att göra avdrag för hushållsnära tjänster, även kallat , och lagen om valfrihet, LOV, där kommuner och landsting kunde konkurrensutsättas av privata utförare. Därför är det en aning upprörande att se att regeringen, som dessutom kallar sig för feministisk, gör allt för att kapa välfärdsföretagen vid fotknölarna. Ni har tillsatt en utredning som ska sätta ett tak på vinsterna inom det här området. Utredaren har presenterat ett förslag som skulle vara ödesdigert för dessa företag, många företag som också ägs och drivs av kvinnor. För besökte jag den enda privata hälsocentralen utanför och i . Det är i . Den ägs av och hennes man. Hon berättade för mig att hon blev mycket orolig när hon såg vilka krav som den här utredningen som nu har presenterat hade. Hon lät en ekonom räkna ut vad det här skulle betyda för hennes hälsocentral, och vet ni vad? Företaget skulle gå minus. De skulle därmed inte ha råd med några som helst löneförhöjningar för personalen. De skulle inte ha råd att köpa ny utrustning. De skulle inte kunna planera för framtiden. De skulle alltså få lägga ned sitt företag, och de 4 500 patienterna som är listade på den här hälsocentralen skulle inte få den vård som de själva har valt och är nöjda med. Den feministiska regeringen stannar inte där. Ni har dessutom valt att ta bort alla riktade insatser för kvinnors företagande. drevs flera framgångsrika projekt, till exempel av . Ett var Styrelsekraft, som syftade till att utbilda och få fler kvinnor att ta plats i styrelserummen. Ett annat var ett projekt som riktade sig mot invandrarkvinnors företagande. Med tanke på alla nysvenskar som kommer till nu vore det ypperligt att fortsätta med den här satsningen. är bara var tredje företagare kvinna, och det är ett ganska dåligt betyg med tanke på att är ett av världens mest jämställda länder. Det behövs krafttag och riktade satsningar för att ändra på det här. Det tjänar alla på, inte minst svensk ekonomi. Många företagare upplever att det finns för många regler, vilket gör att man ägnar alldeles för mycket tid åt administration i stället för åt att utveckla sitt företag. Tyvärr verkar det också som att regelarbetet har stagnerat. Juristen kom ut med rapporten utmanat . Där skriver han om regelproblemen för företagen i landet. menar att regeringen lägger alldeles för lite krut på frågan och säger att regelförbättringsarbetet har stannat av. På kan man läsa en intervju med samma , som säger: ”Vi går åt fel håll. Siffrorna är alarmerande. Regelkrånglet ökar och faller i ranking, och vi halkar efter flera av våra främsta konkurrentländer som arbetar seriöst med regelförbättring för att underlätta för sitt näringsliv.” Ni vet säkert att innan en ny regel införs ska det alltid göras en konsekvensutredning för att man ska se hur företagen kommer att påverkas av regeln i fråga. Tyvärr har det visat sig att en majoritet av utredningarna inte håller måttet. senaste rapport visar att av de 43 remisser som skickade uppfyllde inte kraven. lämnade in 21 konsekvensanalyser. 19 underkändes av , och från kom ingen utredning alls. Det håller inte. vill exempelvis att regler ska ha en så kallad solnedgångsklausul. Det betyder att man sätter ett slutdatum för en regel. För att den ska fortsätta att gälla måste den omprövas och för- och nackdelar vägas mot varandra. Ett annat förslag är principen om en regel in – en regel ut, vilket betyder att nya regler som medför kostnader ska mötas av motsvarande minskningar av kostnader i form av att andra regler tas bort. Avslutningsvis skulle jag vilja säga några ord om turismen. Den växer i , och det är glädjande. Den är en av våra basnäringar. Inte minst är det här någonting som landsbygden har längtat efter och så väl behöver. beräknas den globala turismen ha ökat . För mig är det inte alls främmande att tänka att åtminstone kan ta en eller ett par procent av detta. Men för att nå målet finns en del saker att tänka på. Det går inte att öka kostnaderna för företagen inom den här branschen, eftersom marginalerna är ganska små redan som det är. Därför är högre kostnader för att anställa inte medicinen för att få branschen att utvecklas. Det är inte heller särskilt bra för näringen med den flygskatt som regeringen kommer att införa . är vd på , och hon har i en debattartikel på SVT Opinion skrivit att skatten inte kommer att minska flygandet eller flygets belastning på miljön. Däremot kommer den att skapa stora problem för besöksnäringen utanför storstäderna, inte minst i norra . Faktum är att till och med Socialdemokraternas egna kommunalråd, bland annat i och från , är öppet mycket kritiska till Socialdemokraternas senaste angrepp på landsbygden och norra . åkte jag till . På planet dit var ungefär hälften av passagerarna turister från , , , och . Ja, det fanns säkert fler nationaliteter på plats. De var förmodligen på väg för att uppleva det vackra och magiska norrskenet i . De skulle kanske åka hundsläde och besöka Ishotellet i . Dagen i gjorde att jag med egna ögon fick se vilket stort besöksmål den här delen av är. En flygskatt skulle vara ödesdiger för den här delen av landet och även för landsbygden, och risken är faktiskt att den skulle få turister att välja andra besöksmål i andra länder. Dessutom, herr talman, har till och med det statligt delägda flygbolaget aviserat att de kan komma att lägga ned vissa inrikeslinjer till följd av den här skatten. Det skulle vara ett dråpslag mot näringslivet, och när det inte heller ger några större miljövinster kan man verkligen undra hur regeringen tänker. 14 (S) replik: Det finns en sak i ditt anförande som jag delar synen på, och det är att verkligen behöver fler kvinnliga företagare. Min åsikt är dock att de inte ska låsas in bara i en bransch, utan jag vill se dem verka i alla branscher. Det tycker jag är viktigt. Men det är inte det jag vill prata om just . I går talade om att man nu vill skicka in i den politiska cirkus som var så tydligt emot. Man vill alltså stoppa regeringens förslag till skattehöjningar och med det även regeringens förslag till reformer. Om man nu vill få fart på konsumtion i samhället och få näringslivets hjul att snurra är det inte bara bra politik utan också effektivt att satsa på dem i samhället som har lägre inkomster. Det kom precis en flash om att regeringen nu vill satsa på 1,4 miljoner av pensionärer. röstade tillsammans med övriga Alliansen och ned regeringens förslag till budget. Det var inte heller bra för pensionärer, för i regeringens förslag fanns en sänkning av den orättvisa pensionärsskatten som ni införde. Min fråga är: Vad är ditt svar till landets pensionärer ? Är du och återigen, precis som 2014, beredda att säga nej till regeringens satsningar på pensionärerna och göra det än svårare för landets fattiga, kvinnliga pensionärer? Var är ditt svar till landets pensionärer, ? 15 (C) replik: Tack så mycket för frågan, ! Jag vet inte riktigt vad er sänkning av skatten för pensionärer har att göra med dagens näringspolitiska debatt, för den hör egentligen inte hit. Däremot kan jag säga att för att landets pensionärer ska få en dräglig pension behöver vi fler som arbetar och alltså fler företag som startas, inte minst av kvinnor. Vi behöver definitivt inte höga skatter på jobb och företagande. För det är precis det ni gör med andra handen. Det är jättebra att man sänker skatterna för pensionärerna, men i längden är era skatter skadliga för framtidens pensionärer. Det är själva grejen. Jag vet inte riktigt vad jag mer ska svara på det här, eftersom pensionärsfrågan egentligen inte hör till dagens debatt.