prot · H50944 · 2017-12-06 00:00:00 — har försökt profilera sig som något slags plusmenyvariant av regeringens subventions- och bidragspolitik på området. Om man knyter an detta till det som är den verkliga utmaningen i det svenska kraftsystemet, att bemästra våra säsongsmässiga variationer, är det tämligen intressant att notera regeringens ambitioner på detta utgiftsområde. har redan gått ned till ett importbehov under en tioårsvinter och kommer troligen att göra det även för en normalvinter med de aviserade stängningarna av ytterligare två kärnkraftverk. Regeringen borde kanske lägga större energi på att få fram effekt när vi efterfrågar den och inte tvärtom. Frågan är hur mycket solkraften kommer att bidra med till att lösa effektsituation framledes. Den bedömning som gör, som är det affärsverk som inför utvärderar det här, av tillgängligheten för solkraft när vi har effektbehovet är att den kommer att bidra . Är man lite bevandrad i matematikens värld vet man att av väldigt lite är lika mycket som av väldigt mycket. Av det borde man också kunna dra vissa slutsatser. Vad gäller regeringens uppskruvade subventionstempo kring solceller får man inte ens stöd av branschorganisationen , vilket nog nästan får ses som unikt. De gick ut med krav på att fasa ut stödet till solceller. har även granskat det samlade stödet till solel, vilket publicerades i en rapport där man uttalar rätt kraftig kritik när det gäller det stödet. Tänkandet kring subventioner har slagit an hårt och präglar även mycket av regeringens politik på andra områden där man sträcker sig till att vi ska subventionera allt möjligt, till och med lagandet och lappandet av skor och kläder. Frågan är hur långt man är beredd att gå på det energipolitiska området framöver, där man absolut inte verkar vilja låta sig styras av korrekta prissignaler från marknaden. Det som behövs på det här området är mer marknad och mindre politik. Utgångspunkten i stort för energipolitiken ska vara att serva som industrination och välfärdsland, inte det omvända. Vi har ett stort elöverskott som vi slumpar bort till våra grannländer till ett pris som ligger en bit under hälften av kostnaden för vad som behövs för att uppföra anläggningarna som ska alstra den här elenergin. En självklar insats gällande att stärka värdet av den el som framställs i för svenska intressen och att stimulera elanvändningen där den kan användas rationellt i borde vara utgångspunkten. Vår elproduktion är uteslutande fossilfri, men vårt fossila beroende återfinns främst i vissa sektorer som transportsektorn och inom industrin. Det finns goda förutsättningar att i allt snabbare takt elektrifiera de sektorerna, då kostnaderna för framför allt batterier sjunker stadigt, vilket gör att exempelvis transportsektorn snart är konkurrenskraftig gentemot fossildrivna bilar – detta utan en enda krona i subventioner. Behovet från statens sida är främst kopplat till satsningar på infrastruktur för en ny tids fordonsflotta. Ledstjärnan för att minska vårt beroende av fossila energikällor ska främst vara kopplad till elektrifiering och inte till att rikta dyra och verkningslösa subventioner som leder till återvändsgränder. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till reservationen i betänkandet. 129 (C): Det händer otroligt mycket på energiområdet, inte minst på elsidan. Teknikutvecklingen går framåt. Kostnadsreduktionen på sol, vind och batterier är massiv, och det skapar nya möjligheter och nya utmaningar och sätter gamla affärsmodeller i gungning. Även politiskt har det hänt mycket , inte minst tack vare den här teknikutvecklingen. Jag kan stolt säga att var en bärande del i att vi fick den breda energiöverenskommelsen som kom till stånd på plats. Vi gör det här för att vi tar ansvar för . Vi vet att industrin behöver långsiktiga spelregler, och vi vet att det behövs tuffa målsättningar för att omställningen till ett förnybart energisystem ska kunna ta fart. Då är den här överenskommelsen när det gäller el väldigt viktig. Efter att energiöverenskommelsen kommit på plats har det varit en ganska hektisk tid som inte har varit lika publik. Skattesatserna har justerats, ett mål för energieffektivisering har spikats, elcertifikatssystemet har förlängts och utreds det hur vi ska slopa anslutningsavgifterna för havsbaserad vindkraft. Det finns självklart frågor kvar att hantera. Den kanske allra viktigaste som är kvar i den här energiöverenskommelsen handlar om juridiken kring vattenkraften. Det är också tydligt i överenskommelsen vad målet och utkomsten av det arbetet ska bli. Processen ska inte bli onödigt ekonomiskt eller administrativt betungande för den enskilde. Dagens situation för den småskaliga vattenkraften med miljonprocesser, som kostar pengar, tid och energi, för prövningar av dammar som har funnits i ett halvt millenium ska förändras. För oss är det en självklarhet att det ska gå att göra miljöinvesteringar även i de små kraftverken som har tillstånd som sträcker sig långt tillbaka i tiden. De ska kunna göras utan prövningar som kräver summor i mångmiljonklassen och långa domstolsprocesser som nöter ut kraftverksägarna. Det är viktigt att vi löser de här frågorna. Det blir en verklig värdemätare på hur angelägen regeringen är om att den här energiöverenskommelsen ska hålla. Om den ska det krävs det att vi har ett förtroende och tillit mellan partierna, och då måste man leverera på den här punkten. Då duger inga svepskäl när det gäller vad EU kräver och inte kräver. Den bluffen har redan dragits gällande solskatten. Vi gick inte på den då, och vi går inte på den . har vi inte bara haft en energiöverenskommelse, utan vi har också sett en regering med en helt egen definition av bra miljöpolitik. gröna politik handlar om att höja skatterna och införa regler som gör det jobbigare och svårare att släppa ut. Vi vill se mindre av skatter på förnybart och på jobb och företagande, och vi vill göra det enklare för dem som gör miljösmarta val. Regeringen däremot verkar ha en politik om att höja skatten på det förnybara. Man har höjt skatten på solel, vindkraft, etanol och rapsdiesel, och så har man skyllt på EU. När man sedan från EU:s sida biter ifrån och säger att det inte alls är EU:s fel tvingas regeringen att backa. Men man backar inte hela vägen, utan man har fortfarande kvar en solskatt, och man har fortfarande kvar skatten på vindkraft som man höjde, liksom vissa skatter på de förnybara bränslena. Det krävs också konstanta påtryckningar på regeringen för att man när man är nere i ska fajtas för att det ska vara samma regler för det fossila som det förnybara. är det otroligt mycket tuffare krav på det förnybara när det gäller spårbarhet än vad det är på det fossila. Det är helt orimligt. Ett grundkrav skulle vara att det åtminstone är lika villkor. Vi i avfärdar inte bara skattehöjningarna på det förnybara utan kommer också med ett helt batteri av egna, gröna, förslag som skapar mer förnybar elproduktion, en grönare transportsektor och minskar utsläppen av klimatgaser, partiklar och annat. Ett axplock av det här, ett litet potpurri, är att vi vill  införa den gröna bilbonusen på för den som väljer en miljösmart bil  slopa fastighetsskatten för vindkraft  ta bort elskatten som finns på fartyg och bussar  tillåta grannar att skapa små mikronät för att dela på den solel som kanske finns på det bästa taket i stället för att alla ska sätta upp solceller på var sitt tak  ha ursprungsmärkning av drivmedel vid pumpen så att det går att välja den gröna dieseln från i stället för den svarta dieseln från  införa en kretsloppspremie för biogas som tar vara på den biogödsel som produceras och som faktiskt ersätter fossilt producerad handelsgödsel. Vi tar oss också i vår budget an de stora utmaningar som vi ser i framtidens elsystem. Vi behöver lägga resurser på teknikutveckling och pilotprojekt i stället för på bidragssystem. Därför väljer vi också att exempelvis lägga resurser på energilager. Det handlar om att premiera dem som vill ha ett Teslabatteri hemma, men även om lite större pilotprojekt som att exempelvis göra gas från el när vi har överskott, det som kallas power to gas. Energilager handlar inte bara om att den enskilde konsumenten ska kunna lagra sin egenproducerade el. Det är visserligen bra och kul att kunna göra det, så att man kan använda den när man behöver den. Men det handlar om otroligt mycket mer. Med energilager hos konsumenterna kan man kapa effekttoppar, det vill säga jämna ut produktionen lite mer över dygnet. Batteriet kan laddas och kicka igång när man behöver det lite extra. Det kan också hjälpa till att utjämna produktionen, inte bara hos sig själv utan kanske i sitt kvarter. Det ger ekonomiska vinster för konsumenten, men också för nätägaren som kanske inte behöver investera lika mycket i sina nät för att klara just maxanvändningen. Med smart reglering och kloka strukturer kan samhället dessutom få en backup som kan användas vid frekvensproblem eller annat som skapar störningar i systemet. Kort sagt – med olika typer av energilager finns det stor potential att lösa många problem , även om det självklart inte är den enda lösningen på de problem vi står inför. Regelverken behöver också lira med det. Det gör de inte . ska vara ett föregångsland när det gäller miljö‑, klimat- och energifrågor. Att vara ett föregångsland innebär för att man levererar resultat och kombinerar det med tillväxt. Det är på det sättet vi får andra länder att följa efter. , eller kommer aldrig att följa efter ett land som begränsar sin mobilitet, hämmar sin tillväxt och begränsar för företagen. Det verkar vara den modellen den här regeringen jobbar med. Den här regeringen siktar på det mest detaljerade regelverket eller högtflygande visionen. Men det imponerar inte på andra. Det är när man levererar konkreta resultat som andra vill följa efter. Därför behöver vi regler och styrmedel som gör så att våra företag kan ta fram spjutspetstekniken som vi sedan exporterar till andra. Det är bra för den svenska ekonomin, och det är bra för de globala klimatutsläppen. Klimatet är globalt. Och vi behöver få andra att följa efter oss. Men viktigast av allt är kanske att utsläppen ökar , enligt SCB. Det gjorde de inte under alliansregeringen. Men det gör de under det rödgröna styret, när innehar miljö‑ och klimatministerposten. Att den som satsar mest pengar inte får mest resultat har kanske aldrig varit tydligare. Klimatet kommer inte att vänta. Det är därför har valt att inte heller vänta. Vi har gjort överenskommelser på klimatområdet, på energiområdet, eftersom det är nödvändigt. Vår politik behöver få mer genomslag. behöver regeringen ta sig i kragen och börja leverera. En bra inspirationskälla är budget. Den ligger uppenbarligen före regeringens egen politik. Den ligger i framkant, och den skapar verklig klimatnytta. Det är jag stolt över. Men det är framför allt vad , världen och klimatet behöver. (forts. § 11) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 9 Beslut om ärende som slutdebatterats KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Punkt 3 (Lag om ändring i lagen (1989:41) om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst) 2. res. 1 (SD) 43 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 73 M, 20 MP, 19 C, 18 V, 17 L, 14 KD, 1 - 1: 42 SD, 1 - Avstod: 1 - Frånvarande: 11 S, 10 M, 4 SD, 4 MP, 3 C, 3 V, 2 L, 2 KD, 2 - Punkt 9 (Donation av föremål) 2. res. 2 (S, MP, V) 139 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 72 M, 41 SD, 1 MP, 19 C, 17 L, 14 KD, 2 - 2: 101 S, 19 MP, 18 V, 1 - Frånvarande: 11 S, 11 M, 5 SD, 4 MP, 3 C, 3 V, 2 L, 2 KD, 2 - (MP) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 10 (Former för samverkan och inflytande inom filmområdet) 2. res. 3 (S, MP, V) 139 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 73 M, 42 SD, 1 MP, 19 C, 17 L, 14 KD, 2 - 3: 101 S, 19 MP, 18 V, 1 - Frånvarande: 11 S, 10 M, 4 SD, 4 MP, 3 C, 3 V, 2 L, 2 KD, 2 - (S) och (MP) anmälde att de avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 11 (Mål för kulturpolitiken) 2. res. 4 (SD) 44 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 73 M, 20 MP, 19 C, 18 V, 14 KD, 1 - 4: 42 SD, 2 - Avstod: 17 L Frånvarande: 11 S, 10 M, 4 SD, 4 MP, 3 C, 3 V, 2 L, 2 KD, 2 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 10 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde JuU1 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet Punkt 9 (Ekonomisk brottslighet) 2. res. 8 (V) 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 73 M, 42 SD, 20 MP, 19 C, 17 L, 14 KD, 3 - 8: 18 V Frånvarande: 11 S, 10 M, 4 SD, 4 MP, 3 C, 3 V, 2 L, 2 KD, 2 - Punkt 18 (överbyråkratisering) 2. res. 16 (L) 17 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 73 M, 42 SD, 20 MP, 19 C, 18 V, 14 KD, 3 - 16: 17 L Frånvarande: 11 S, 10 M, 4 SD, 4 MP, 3 C, 3 V, 2 L, 2 KD, 2 - Punkt 19 (Åtgärder för att säkerställa kvaliteten i polisutredningar) 2. res. 17 (M, C, L, KD) 124 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 41 SD, 20 MP, 18 V, 3 - 17: 73 M, 1 SD, 19 C, 17 L, 14 KD Frånvarande: 11 S, 10 M, 4 SD, 4 MP, 3 C, 3 V, 2 L, 2 KD, 2 - Punkt 23 (Fler poliser) 2. res. 20 (M, C, L, KD) 123 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 41 SD, 20 MP, 18 V, 3 - 20: 73 M, 19 C, 17 L, 14 KD Frånvarande: 11 S, 10 M, 5 SD, 4 MP, 3 C, 3 V, 2 L, 2 KD, 2 - Punkt 47 (Statistik om gärningspersoners ursprung och nationalitet) 2. res. 41 (SD, -) 44 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 73 M, 20 MP, 19 C, 18 V, 16 L, 14 KD, 1 - 41: 42 SD, 2 - Frånvarande: 11 S, 10 M, 4 SD, 4 MP, 3 C, 3 V, 3 L, 2 KD, 2 - Kammaren biföll utskottets förslag. UFöU3 deltagande i det permanenta strukturerade samarbetet inom Europeiska unionen 2. res. (SD, V) 65 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 73 M, 16 MP, 19 C, 16 L, 14 KD, 1 - : 42 SD, 3 MP, 18 V, 2 - Frånvarande: 11 S, 10 M, 4 SD, 5 MP, 3 C, 3 V, 3 L, 2 KD, 2 - UU2 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Punkt 1 (Mål för utgiftsområdet) 2. res. 1 (L) 16 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 73 M, 42 SD, 20 MP, 19 C, 18 V, 14 KD, 3 - 1: 16 L Frånvarande: 11 S, 10 M, 4 SD, 4 MP, 3 C, 3 V, 3 L, 2 KD, 2 - Punkt 5 (Prioriteringar inom utgiftsområdet) 2. res. 8 (M) 3. res. 9 (SD) 4. res. 10 (C) 5. res. 13 (KD) Förberedande votering 1: 19 för res. 14 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 44 för res. 19 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 3: 73 för res. 44 för res. Kammaren biträdde res. 73 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 20 MP, 1 V, 1 - 8: 73 M Avstod: 42 SD, 19 C, 17 V, 16 L, 14 KD, 2 - Frånvarande: 11 S, 10 M, 4 SD, 4 MP, 3 C, 3 V, 3 L, 2 KD, 2 - Amineh Kakabaveh (V) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 6 (Övriga frågor inom utvecklingssamarbetet) 2. res. 14 (SD) 3. res. 15 (V) 44 för res. 18 för res. Kammaren biträdde res. 44 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 73 M, 20 MP, 19 C, 1 - 14: 42 SD, 2 - Avstod: 18 V, 16 L, 14 KD Frånvarande: 11 S, 10 M, 4 SD, 4 MP, 3 C, 3 V, 3 L, 2 KD, 2 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 11 (forts. från § 8) Energi (forts. NU3) 130 (L): För oss i Liberalerna handlar politiken främst om klimatet. Jag vill lyfta blicken utanför och gränser. Vi vet att en fjärdedel av alla koldioxidutsläpp i världen kommer från el och värme. Det vet även sex andra riksdagspartier som står bakom de svenska klimatmålen. Detta vet dock inte klimatförnekarna, och det vet inte . president fortsätter att sprida lögner och faktafel om energipolitik och klimat. Jag önskar att Trump hade kunnat vara här med oss i vår debatt. Vi hade nog haft väldigt mycket att prata om. Vetenskapen slår fast att vi behöver minska utsläppen om jordens uppvärmning ska stoppas. Vad gör Trump? Han lämnar , som är det första globala klimatavtalet . Vetenskapen slår fast att koleldning är som gift för klimatet. Vad gör Trump? Han öppnar upp gamla kolgruvor som hade lyckats stänga. När politiken blir faktaresistent finns det anledning till oro. Den amerikanska klimat- och energidebatten är så verklighetsfrånvänd att en senator tog med sig en snöboll upp i talarstolen för att ”bevisa” att klimatförändringar är en myt eftersom det ju finns snö. Jag tror att det är dags för en ny kampanj: Make climate action great again! Varför tar jag upp det här? Jo, för de stora och största utmaningarna inom energipolitiken finns inte i . I har vi kommit långt med vårt klimatarbete. Vi är som vanligt bäst i klassen, och det är bra att vi fortsätter vara det. Vi ska tjäna som en förebild för andra, och vi ska inspirera och sprida ny teknik. Utmaningarna finns i andra länder, inte bara i , där Trump firar klimatförnekarnas , utan även i länder som ligger rätt nära oss. Våra grannar och eldar gladeligen med kol, som om vi fortfarande levde . Jag besökte tyska kolgruvor och stod mitt i de hålen i Welzow-Süd. Jag fick hålla i bitar av det så kallade svarta guldet, som är till sådan stor skada för klimatet. Vi måste göra mer för att stänga kolgruvor. Detta är energipolitikens stora utmaning, och det borde vi egentligen diskutera mer här . Vi måste kräva att och lägger ned sin kolindustri, gärna genom att erbjuda dem svensk el. Det är först när EU har gjort sin hemläxa som vi kan sätta press på , och de andra stora utsläppsländerna. President hade rätt när han sa: Vi är den första generationen som har full vetskap om klimathotet, och vi är den sista generationen som kan göra något åt det. Av detta skäl prioriterar Liberalerna klimatet i energipolitiken, herr talman, och därför har vi svårt att förstå regeringens mål om förnybart. Fokus borde ju ligga på utsläppen. Risken med regeringens politik är att vi får stänga fler reaktorer och importera smutsig el till . Vi ser redan tecken på detta under kalla vinterdagar. Liberalerna tror att kärnkraften behövs för att vi ska klara klimatarbetet, men vi är inte längre kärnkraftskramare till varje pris. Vi välkomnar förnybar energi med öppna armar. Billiga solpaneler är en revolution för energipolitiken över hela världen. De subventioner till solpaneler som regeringen föreslår är dock helt bortkastade. Branschen själv säger att de inte behövs. De försenar installationsprocessen, vilket gör att folk väntar på stöd i stället för att investera i solpaneler själva. Subventionerna bidrar dessutom till att företagen slipper pressa priserna. Den stora energipolitiska debatten den här mandatperioden har rört energiöverenskommelsen. Liberalerna står inte bakom den. Vi anser att överenskommelsen innebär stora subventioner till väderberoende elproduktion, som kostar mycket utan att tillföra någon klimatnytta. Den överproduktion av förnybar energi som vi kommer att få i och med regeringens politik kan skada vårt och våra grannländers elsystem. Regeringens politik kan få drastiska konsekvenser för länder i vår närhet. Detta perspektiv saknas tyvärr när politiken stannar vid gräns, för är inte en ö. 131 (KD): I går fick vårt utskott besök av en stor delegation från . Om man jämför kan man säga att vi nästan inte har några utmaningar alls i vårt land. Vi tycker att är ett till ytan stort land. Vi har många sjöar, kustområden och två större öar av stor betydelse inte minst för besöksnäringen – och . Tillgången till el , och över hela landet kräver stabila elnät och förbindelser mellan fastlandet och öarna. Jämför vi med , som har 17 000–18 000 öar, har vi som sagt smärre utmaningar. Icke förty är det faktiskt så att har väntat på en ny kabel från fastlandet . kom beskedet från att man inte anser det vara samhällsekonomiskt försvarbart att fullfölja detta löfte. Föga förvånande delades inte åsikten av befolkningen på , som anser sig ha lika rätt till en stabil elförsörjning som resten av landet. har uttalat att ön ska bli helt självförsörjande på el och att en elledning mellan ön och fastlandet inte kommer att behövas . Havs- och landbaserad vindkraft, solkraft och biokraft som spillvärme från industrierna på ön ska medverka till en tillräcklig elproduktion för både vanliga konsumenter och företag. ska presentera en plan för hur ska bli en självständig elproducerande ö, något som naturligtvis är oerhört positivt på lång sikt. Men hade jag bott på hade jag ändå ställt mig frågan: Om ? Hur fungerar det då? Det är väl ändå ganska viktigt för oss alla. Vi kristdemokrater vill att verkligen ser över det behov som finns och . Det är också så, herr talman, att har ett stort pågående arbete med att utveckla de stora stamnäten i stort i . Med anledning av klimatet och den väderlek vi har i vet vi att ju fler ledningar som kan läggas i marken, desto mindre är risken för avbrott vid oväder och tunga snöfall. Det finns ungefär 160 lokala elnätsägare i . Med detta har naturligtvis säkerhetsaspekten kommit men inte tillräckligt i fokus, tycker vi kristdemokrater. Tillgången till el är väsentlig i vårt samhälle, och det kan gå lätt och snabbt att utsätta ett land för stora påfrestningar när varken it eller annan infrastruktur fungerar på grund av att just elektriciteten inte fungerar. Vi vill därför att och ges i uppdrag att se över säkerheten, risken att utsättas för angrepp på elnäten runt om i och vilken beredskap de lokala nätägarna ska kunna ha om det sker oförutsedda händelser. har tidigare fört fram behovet av en cybersäkerhetsmyndighet, och där skulle även detta uppdrag kunna inkluderas. För oss kristdemokrater är det viktigt att de olika energislagen kompletterar varandra och kan användas på det mest optimala sättet. och är det ganska inne att kunna producera sin egen el och kalla sig för mikroproducent. har ryckiga förutsättningar för solel och dålig lönsamhet för vindkraft inte gjort det så enkelt för dem som faktiskt vill vara det. Några som skulle kunna kallas för reella mikroproducenter är de som äger och driver småskalig vattenkraft runt om i landet. Kanske drivs den mest för den egna verksamheten men också för närsamhällets behov. Vi vet att det har varit problem för den småskaliga vattenkraften. Det har ställts krav på miljömässiga åtgärder som inte alltid har setts som de mest optimala i omfattning av vare sig kostnader eller just för miljön. Jag känner mig trygg i den formulering som vi kom överens om just i energiöverenskommelsen, att vi ska hitta lösningar så att det inte blir administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den eftersträvade miljönyttan, precis som min kollega från också nämnde. har en departementspromemoria som kan ses som ett första utkast från tjänstemännen på Miljö- och – alltså ett utkast som inte är politiskt förankrat eller skrivet – varit ute på remiss. Det har kommit in en stor mängd synpunkter, och påbörjas det politiska arbetet med att ta till vara de förslag till ändringar som har kommit från remissinstanserna. Jag kan lova dem som eventuellt tittar på oss just nu på webben eller på tv att det finns en god vilja till positiva förändringar här. Det finns en mycket god vilja att tillgodose den skrivning som finns i energiöverenskommelsen. Om detta ska ingen tveka. Jag tror också, och min förhoppning är, att vi ska komma överens, precis som vi har gjort i andra delar i energiöverenskommelsen. Men en god vilja till förändringar handlar också om, som i vilka förhandlingar som helst, att man kanske inte alltid kan få igenom allt man önskar.