prot · H409110 · 2017-05-12 00:00:00 — § 1 Aktuell debatt om klimatförändringar 1 Statsrådet (MP): Aktuell debatt om klimatförändringar Larmrapporterna om klimatförändringarna duggar tätt. var det varmaste året som någonsin uppmätts. Detsamma gällde 2015 och 2016. var utsatt för värmechocker och temperaturer på 20–över det normala. Och vi har fått Arktiska rådets rapport om att vi kan se isfria vintrar vid . – det är än vad man har beräknat. Det som vi nu bevittnar är inte den lilla kanariefågeln som varnar om farliga gaser i kolgruvan, utan vi hör ett ramaskri från jorden om att vi behöver agera , innan det är . kan liknas vid ett kylaggregat för planeten som stabiliserar temperaturen. Om inte behåller denna roll riskerar det att kasta planeten ur sitt stabila tillstånd. Vi vet att ett instabilt skulle kunna leda till massiva metanutsläpp från tundra, förändringar av och mycket omfattande förändringar av förutsättningarna för många länder, inklusive vårt eget. Vi ser redan stora förändringar i de nordliga delarna av vårt land. Snöperioden har förkortats med mer än på vissa ställen i . Det drabbar turism och rennäring, och det förändrar ekosystem i grunden. Jag har sett effekterna av klimatförändringarna runt om i världen, och jag kan säga att det är de fattigaste människorna som är mest beroende av de klimatbeslut som vi fattar i denna kammare. Det är de som är mest beroende av att rika länder tar ansvar och visar ledarskap. Det kan vara skillnad mellan liv och död när marken är på väg att försvinna ned i havet, när återkommande torka gör situationen omöjlig och när allt starkare orkaner sveper med sig dessa människors få ägodelar. SOS Alarm 112 – det är dit vi ringer när det är riktigt illa. Men vi befinner oss i ett planetärt krisläge, och visst vore det behändigt om vi bara kunde ringa till SOS Alarm 112 för att få situationen under kontroll? Det verkar nästan som om flera partier i denna kammare tror att det är så det funkar. Men det gör inte det. Vi är i stället beroende av att vi själva agerar. Bara vi själva kan rädda oss – att vi själva tar på oss ledarskap och genomför konkret politik som reducerar utsläppen nu och stöttar de människor som är allra mest utsatta. Det är det enda vi kan göra. Och det är just det som gör just . och regeringen har målet att ska gå före och bli det första fossilfria välfärdslandet i världen. Det finns en global längtan efter detta ledarskap. I samband med att regeringen presenterade förslaget om klimatramverk och klimatlag spreds en bild av mig och mina medarbetare över hela världen. Denna bild spreds inte som ett led i en pr-strategi. Den spreds av människor över hela världen på grund av deras längtan efter förändringar, hopp, ansvarstagande och ledarskap. lyfts nu fram av globala ledare som ett viktigt föredöme. Det märks att har klivit fram. Med en feministisk utrikespolitik, med vår plats i och våra klimatambitioner som realiseras både här hemma och borta genom vårt klimatbistånd har roll på den globala arenan stärkts. Vi är en viktig röst. När världens största ekonomi och näst största utsläppare väljer att blunda för den samlade internationella klimatforskningen, väljer vi att prioritera och öka takten i klimatarbetet inom regeringen. När samma land bygger murar, väljer vi att bygga broar. När vi skriver klimatavtal med och arrangerar seminarier med amerikanskt näringsliv gör vi det för att vi vet att den verkliga risken är klimatförändringarna, inte åtgärderna mot klimatförändringarna. Med dessa klimatåtgärder kommer stora möjligheter för ekonomisk utveckling, för jobben och för välfärden. Aktuell debatt om klimatförändringar Vi har aldrig haft en regering med en så aktiv klimatpolitik. Vi är just nu mitt uppe i en klimatoffensiv där vi föreslår en rad viktiga åtgärder. Klimatlagen och energiöverenskommelsen om förnybar elproduktion till 2040 anger de övergripande ramarna. Det ger en långsiktighet för klimatarbetet som funnits. Men klimatramarna behöver fyllas med åtgärder. Därför har vi föreslagit bränslebyte och en satsning på elektrifiering och lokal klimatomställning i hela . Jag skulle vilja ha svar på några frågor om sådant som jag inte riktigt lyckas förstå. Varför vill , hålla tillbaka kraften i omställningen? Varför skär ni bort var fjärde krona av miljöbudgeten? Varför motsätter ni er alla förslag om att reducera utsläppen från den tunga vägtrafiken och från flygtrafiken? 2 (S): Värmechock i – temperaturer på 20–över det normala. Isfria vintrar vid . – det är ju . Det är nu vi måste agera. I på har byggt världens första elväg för lastbilar. Elledningar har monterats på vägen, och strömavtagare har satts på taket på en hybridlastbil från . Det är en klassisk spårvagnsteknik som har kombinerats med en modern hybridlastbil. Det är enkelt men slagkraftigt och innovativt men självklart. Jag tror att en hel del känner till detta projekt, och några har kanske till och med varit där på besök. Men det är inte det som är min poäng, utan hur det har finansierats och att det har blivit verklighet. Det är som genom upphandling har gett Region att hålla i projektet. kommer från staten – , och . 48 miljoner kommer från näringslivet – , med flera. lämpar sig bra på sträckor som den mellan och , där ett stort antal industriföretag har många regelbundna transporter från till exempel en hamn eller en järnvägsnod. är ett ledande land i tillverkningen och utvecklingen av lastbilar. Vi kan därför alla förstå betydelsen för av detta försök. Jag kan konstatera att vi har politiska överenskommelser för att klara klimatet. Vi sätter tuffa mål – i Parisavtal och i EU. Och i samlar vi oss kring ett klimatpolitiskt ramverk. Men i slutändan kommer det att krävas mer. Det kommer att krävas innovationer och investeringar. Det kommer att krävas en ekonomi som sätter fler i arbete. Den här regeringen har sett till att 200 000 fler har kommit i arbete – 200 000 fler som kan betala skatt, vilket ger oss intäkter som den här regeringen har valt att bland annat investera i klimatomställningen. Aktuell debatt om klimatförändringar Det kommer att krävas en ekonomi med många olika styrmedel som kan förändra vårt sätt att leva för att bygga jobb och välfärd i omställningen. Det är i det land, hos de företag och bland de människor som tar initiativ och banar väg – som är först – det kommer att hända. De nya jobben skapas där, liksom nya produkter som kan generera exportinkomster. Samhällsförändringen danas i utsläppsminskningarnas spår. Det är hållbarhet på riktigt. Med ett moderat regeringsstyre väntar nya enorma skattesänkningar. Det fick vi återigen veta när presenterade sin vårbudgetmotion. Detta kommer att finansieras med dramatiska nedskärningar i budgeten för miljö- och klimatinvesteringar. Kan projekt av typen elvägen i bli av då? Och vad händer med de jobb som svenska företag missar om investeringarna uteblir? Var hamnar de, och vad händer med utsläppsminskningarna? – eller varför inte – kan kanske svara på de frågorna. har ju tagit utsträckta hand för samarbete på stort allvar och tar varje gång de har möjlighet chansen att ändra majoriteten i den här kammaren för att ha lite lägre klimatambitioner. har regeringens investeringar för varit drivande i att arbeta med klimatinnovationer – i att sprida våra idéer och vårt engagemang. Vad betyder då det, och hur påverkar det andra länder? Klimatminister hade en del exempel, och själv är jag säker på att varje krona vi investerar i klimatåtgärder ger mångfalt tillbaka. Om vi i stället väljer den väg anför, med stora skattesänkningar i stället för investeringar, leder det bakåt. Det bromsar samhällsutvecklingen. Vi sänker som föregångare och klimatland. Vi kan ju bli ett innovationsland för det fossilfria. Vi kan bli världens första fossilfria välfärdsnation. Vi kan vara ledande i att på riktigt förverkliga höga ambitioner, men då krävs en politik med investeringar. Klimatkrisen är mänsklighetens svåraste utmaning, och den handlar bokstavligen om allas vår överlevnad. Vi socialdemokrater och regeringen tar oss an den uppgiften genom att utveckla till ett hållbart samhällsbygge. Jobben och välfärden, omsorgen om varandra, människa och miljö – det driver vårt klimatengagemang. För oss socialdemokrater handlar det om jämlikhet, solidaritet, rättvisa och frihet. Det är ett moraliskt ansvar som handlar om rätt och plikt. Det är vi i de rika länderna som står för de största utsläppen. har vi dragit de största fördelarna medan klimatförändringseffekter slår hårdast mot människor i andra delar av världen – mot fattigare länder och fattigare befolkningar. Därför är det vår plikt att göra rätt och minska våra utsläpp så att andra kan få rätt till välfärd och utveckling. Omställningen till ett hållbart samhälle är alltså moraliskt rätt och vår plikt, men det innebär innovationer, fler jobb och ökad livskvalitet också här hos oss. Därför behöver vi klimatinvesteringar. Moderater, tillsammans med sverigedemokrater och andra borgerliga partier – bryt inte sönder den svenska klimatmodellen! Stoppa inte klimatinvesteringarna! Aktuell debatt om klimatförändringar 3 (M): Som har nämnts här är klimatfrågan en av vår tids verkligt stora ödesfrågor. Därför är det också väldigt glädjande att vi har en bred samsyn mellan åtminstone sju av partier, exempelvis om behovet av att möta klimatförändringarna och att det är bråttom. Det finns en bred överenskommelse om det klimatpolitiska ramverk som ska klubbas här i , och även om målen för utsläppsminskningar till 2045. Det är bra, men när det gäller tillvägagångssättet – hur vi ska göra för att nå målen – råder det delade meningar. Det är väl framför allt det denna debatt ska handla om. Jag skulle vilja börja med att prata om vad ett föregångsland är på klimatområdet. Ett föregångsland är ett land som klarar att förena minskade klimatutsläpp med tillväxt, fler jobb och ett starkare . Under Alliansens regeringstid minskade utsläppen av växthusgaser med som ekonomin växte . Då var ett föregångsland. ser vi hur utsläppen i stället ökar, enligt färska siffror från SCB. Ett föregångsland är ett land som ser till att nyttja landets styrkor för att lösa problem, men utan att förstärka landets svagheter och därmed riskera att förvärra eller skapa nya problem. Ett föregångsland ser till exempel till att använda riklig tillgång på skoglig råvara till att ersätta fossilbaserade material, bränslen och drivmedel och därmed minska vår klimatpåverkan. Ett föregångsland undviker dock att förvärra ett glest, stort och perifert lokaliserat lands befintliga avståndsrelaterade nackdelar genom att beskatta just avstånd och transporter. I ett föregångsland finns insikten att klimatutmaningen är global och att ett kilos utsläppsminskning är lika viktig oavsett var den sker – och att en effektiv klimatpolitik därför inte handlar om att spendera stora summor av skattebetalarnas medel på dyra prestigeprojekt med tveksam klimatnytta. Den nuvarande regeringen slår sig ofta för bröstet och talar om hur mycket skattepengar den spenderar på klimatpolitiken, men det är faktiskt helt ointressant. Det viktiga är vilket resultat som uppnås. Jag ser tre områden framför mig där det krävs förändringar. För det första måste vi ha ordning och reda i klimatpolitiken. Vi måste veta vilken klimatnytta olika åtgärder ger, och vi måste också kunna ställa åtgärderna i relation till deras kostnader för att kunna välja de mest kostnadseffektiva åtgärderna. När stora summor spenderas på åtgärder med oklar eller tveksam klimatnytta är det inget annat än ett svek mot klimatet. Vi behöver maximera nyttan av de medel som används. Regeringen gör ett stort nummer av Klimatklivet och hur mycket pengar man spenderar där, men till stor del handlar detta tyvärr om ren och skär plakatpolitik. Utvärderingar av tidigare motsvarande åtgärdsprogram visade att de inte var kostnadseffektiva och att många åtgärder hade genomförts ändå, utan det statliga stödet. Om åtgärderna hade genomförts även utan statliga medel är klimatnyttan per spenderad skattekrona noll – noll! Aktuell debatt om klimatförändringar Vi moderater pratar ofta om ordning och reda i ekonomin, men om det är någonstans det behövs mer ordning och reda är det i klimatpolitiken. För det andra behöver vi lägga vårt fokus på bevisat kostnadseffektiva åtgärder och inse att många av de viktigaste insatserna för att snabbt minska klimatutsläppen behöver göras internationellt. För det tredje ska vi använda våra styrkor och undvika att förvärra våra svagheter. Det är bra att regeringen har presenterat ett förslag om reduktionsplikt för minskning av utsläppen från bensin och diesel. Det vill jag gärna säga. Vi har efterlyst det, och jag tycker att det är bra. Reduktionsplikten går ut på att successivt ersätta fossila drivmedel med biodrivmedel, exempelvis från skog. Det är en bra åtgärd, för den fokuserar på utsläppsminskning. Det är däremot helt obegripligt att regeringen fortfarande envisas med att man tänker föreslå en kilometerskatt, för det är en skatt på avstånd och inte på utsläpp. Avstånd har vi ju gott om i det här landet, och en skatt på avstånd innebär därför stora kostnader och allvarliga konkurrensnackdelar för oss. En annan skatt på avstånd som är dyr och har mycket liten klimatnytta, men som regeringen ändå envisas med att vilja införa, är flygskatten. Det regeringen i stället borde göra är ju att säkerställa att biodrivmedelsinblandningen kommer igång även för flygbränslet, exempelvis genom en reduktionsplikt även för flyget. Då kan utsläppen minska utan att transporterna behöver göra det. Tyvärr, fru talman, är det uppenbart att regeringen med många av de åtgärder som föreslås inte är särskilt intresserade av att minska klimatutsläppen på ett effektivt sätt. Syftet är ofta i stället rent fiskalt, det vill säga att plocka in en massa skattepengar. Men om det är det man vill vore det ju ärligare att säga det. I andra fall, som när det gäller Klimatklivet, handlar det i stället om att ge sken av att göra saker genom att spendera stora summor skattemedel utan att riktigt veta till vilken nytta. Så, fru talman, agerar inte ett föregångsland. 4 (SD): ska vi på initiativ av diskutera klimatpolitik, vilket vi gör ganska ofta i denna kammare. är det för en ny klimatdebatt – då ska vi bland annat tala om den kommande klimatlagen, som ser ut att bli verklighet. Den här debatten tycks dock, att döma av den motivering som skickats in, handla om någonting annat; den tycks handla om väder. Jag tänkte att jag skulle prata lite om det. Jag undrar egentligen om man ska motivera en aktuell debatt i riksdag med att det på en plats i världen varit extremt varmt , för det har faktiskt ingenting med klimatförändringar att göra att det var väldigt varmt i . Man skulle kunna titta på att isutbredningen har minskat med jämfört med tidigare decennier – det är relevant – men temperaturen i är inte relevant. hade ungefär samma temperatur 1976 och 1958, så vi kan inte säga så mycket om globala temperaturförändringar med utgångspunkt i vädret i . På samma sätt kan vi inte säga så mycket om temperaturförändringarna i med utgångspunkt i att det var snö och hagel en bra bit in i södra delarna av . En seriös debatt om klimatfrågor bör inte sammanblandas med väder. Aktuell debatt om klimatförändringar Jag kan tycka att detta inte riktigt är rätt plats för att debattera klimatförändringar. Jag tycker att vi som politiker bör diskutera vilka åtgärder vi ska vidta för att minska risken för temperaturförändringar. Vad forskarna tycker och tror om kommande klimatförändringar vet vi ju redan. Vi kan gå till och läsa vad de säger. De har uppmärksammat en temperaturförändring på ungefär 1 grad globalt och konstaterar att de studier som finns på området tyder på en fortsatt uppvärmning på 1–. Detta är vad vi vet. Givet att utsläppen av växthusgaser fortsätter på den här nivån kommer vi att få se klimatförändringar som kan bli allt från inte speciellt dramatiska till dramatiska i vissa delar av världen. Detta, fru talman, måste vi naturligtvis ta på allvar. Vi måste diskutera hur vi kan förhindra eller minska risken för en sådan utveckling och hur vi kan minska utsläppen av växthusgaser på jordklotet. Då tycker jag inte att vi ska börja diskutera vilket väder det var på en enskild plats ett enskilt år. Alla rapporter om när isen kommer att försvinna är inte heller speciellt relevanta. Vi har kunnat läsa rapporter om att isen skulle försvinna 2010 respektive 2016, och vi kan säkert även läsa rapporter om att den ska försvinna 2030 eller 2040. Det vi däremot borde diskutera är vilka åtgärder vi ska vidta för att minska utsläppen av växthusgaser på global nivå. Jag ska återkomma till det senare, men tänkte jag prata lite om regeringens politik. De förslag som kommer från regeringen tyder på att man väljer att utgå mer från känslor än från en vilja att förändra något på riktigt. Om man utgick från rationalitet skulle man inte lägga utredningsresurser och stora ord på en klimatlag som inte förändrar något och som av såväl Lagrådet som andra expertinstanser har dömts ut som helt onödig. Då skulle man inte nylansera ineffektiva åtgärder som Klimatklivet, som redan har provats och dömts ut. Då skulle man heller inte lansera sektorsvisa mål inom transportsektorn, trots att även dessa kategoriskt dömts ut av såväl som som ineffektiva åtgärder som inte gör någon skillnad i ett bredare perspektiv, förutom att det kommer att bli dyrt för skattebetalare, företag och människor på landsbygden. Det är grundläggande att det globala perspektivet är centralt när klimatpolitiken diskuteras. I annat fall riskerar man att göra betydligt mer skada än nytta. Det är ju så – om man bedriver en isolerad, ambitiös klimatpolitik, som man kan slå sig för bröstet för i , kan man faktiskt orsaka mer skada än nytta. Om vi gör det dyrare att producera varor i , dyrare att transportera oss och dyrare att flytta produkter i vårt avlånga land från punkt A till punkt B – då kommer man att hitta andra marknader för att producera dessa produkter. På dessa marknader kommer det att vara billigare, och produktionen kommer att generera större utsläpp av växthusgaser. En obetänksamt ambitiös klimatpolitik kan alltså vara dålig för klimatet – det måste man ha i bakhuvudet. Koldioxidflykt är ju ingenting som vi har hittat på, utan det är ett faktum som forskarna alltid brottas med när klimatåtgärder diskuteras. Vi borde titta lite mer på detta i . Aktuell debatt om klimatförändringar Det vi måste fokusera på är att ha en effektiv klimatpolitik som syftar till att minska utsläppen globalt. Var i världen de minskar är helt irrelevant. 5 (C): Klimatförändringarna är en av vår tids stora ödesfrågor. Det är därför vi samlas till debatt . För att lösa detta behövs politik som gör det enklare för företag att öka sina gröna investeringar – politik som ger mer förnybar energi till våra fabriker och fler miljöbilar på våra vägar. Det behövs en klimatpolitik som ger mer pang för pengarna och som minskar utsläppen kostnadseffektivt. har sådana förslag, och vi har också erfarenheten. I motsats till regeringen vet vi att hållbar tillväxt är en förutsättning för en god miljö. Medan de vill bekämpa småföretag och avstånd med höga skatter och göra det dyrt, krångligt och olönsamt att vara miljövän vet vi att vardagen måste fungera för människor som behöver hämta på förskolan, som ibland behöver storhandla och som behöver värma upp sin bostad. Många människor behöver en bil . Vi vill att de ska köra miljövänligt. Därför föreslår vi en grön bilbonus på för den som köper en miljösmart bil – det är att visa på ledarskap i klimatpolitiken och driva politik som passar in i livspusslet. Jag tvivlar inte på regeringens intentioner. har höga miljöambitioner, och det är bra. Problemet är att det inte handlar om vem som kastar ut mest pengar, utan det handlar om vilka politiska förslag som ger mest klimatnytta. Ett typexempel är regeringens satsning på elbussar. 150 miljoner har satsats – resultatet är sju bussar. Detta beror helt enkelt på att stödet inte är anpassat till verkligheten. På andra områden, som i Klimatklivet, skjuts det med hagelbössa. Några kronor träffar rätt, men många andra missar målet. WSP gjorde en oberoende utvärdering. Den säger att pengarna som delas ut inte stimulerar ny teknik och innovationsprojekt utan gynnar befintlig teknik. ges också pengar till projekt som antagligen hade blivit av ändå, utan stöd. Det här är typexempel på dålig och dyr miljöpolitik. Vi lägger också pengar – mycket pengar – men vi lägger framför allt pengar där de gör nytta. Vi lägger pengar på laddstationer där bilar faktiskt laddar, på miljölastbilspremier, på energilager, på järnvägen och på den gröna klimatfonden. Det är effektiv miljöpolitik som ger resultat. Men egentligen behöver vi inte stå här och fajtas. Verkligheten visar nämligen att när fick styra minskade utsläppen, som fler människor fick ett jobb att gå till. Med den här regeringen minskar inte längre utsläppen. Hur kan någon vara nöjd med det? När nu kränger av sig ledartröjan i klimatpolitiken beror detta på att regeringen inte verkar förstå att står för av världens invånare och för av världens utsläpp. Det enda sättet för oss att rädda klimatet är att vara en föregångare – att vara något som andra vill kopiera. Det var precis vad Alliansen gjorde. Vi minskade utsläppen och ökade tillväxten. Det finns inget land i världen som vill kopiera det sätt på vilket regeringen nu straffskattar bort tillväxten. För regeringen verkar det viktigaste vara att höja skatterna, men för mig är det viktigaste att sänka utsläppen. Aktuell debatt om klimatförändringar och Socialdemokraterna ser de svenska invånarna och företagen som en kassako att beskatta. Jag ser dem i stället som en allierad i klimatkampen. Därför lägger vi fram en budget för grön skatteväxling. Vi höjer skatterna på det som släpper ut och sänker skatterna på jobb och företagande. Det är så vi får till en grön tillväxt. Våra satsningar på järnvägen, på en miljölastbilspremie och på fler laddstolpar är bara några exempel på områden där vi satsar mer pengar än regeringen, och framför allt gör vi det betydligt mer träffsäkert. Jag blir också orolig när svenska branscher kommer till mig och vill mer men inte får gehör hos regeringen. När svensk sjöfart kommer till mig och säger att regeringen är helt passiv på den internationella arenan blir jag orolig, därför att jag vet att svensk sjöfart är världsledande på miljöteknik. De vill ha denna omställning, för de vet att det gynnar både dem och . Om vi bara hade satsat hälften så mycket pengar på dessa förhandlingar som på den där kampen om att komma med i vet jag att det hade gett resultat. Regeringen måste ta initiativ internationellt. Vi måste förhandla om föråldrade konventioner kring flyget. Och regeringen måste lägga all sin kraft på de EU-förhandlingar som pågår vilka hotar den svenska skogen och möjligheten att använda smart bioråvara att köra våra bilar på. De nya reglerna kan hota hela klimatomställningen. Jag vet att det inte är lika sexigt att arbeta internationellt. Man får inte klippa lika många band. Men det är ett arbete som ger verkliga resultat här och . I sin första regeringsförklaring sa statsministern: ”ska de fossila utsläppen i tydligt minska.” Trenden går åt motsatt håll. Jag vågar påstå att regeringen inte bedriver en grön skatteväxling på riktigt. Tvärtom är det en röd skattehöjning vi ser. När regeringen nu slår sig för bröstet och gratulerar varandra för att de slopar skatter som de själva infört, som skatten på solel och på biodrivmedel, är det något som inte står rätt till i regeringens klimatagenda. Det är därför vi behöver mer centerpolitik i riksdag. 6 (V): stod jag på en bro över floden norr om huvudstad . Där betraktade jag den som man har byggt för att skydda mångmiljonstaden från översvämningar. Översvämningar har blivit ett allt värre fenomen i i och med klimatförändringen.