prot · H50950 · 2017-12-14 00:00:00 — Här ligger också utmaningen för myndigheten att behålla och rekrytera personal. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning Aktivitetsersättningen för unga långtidssjuka och funktionsnedsatta har varit uppe i utskottet, där det konstaterats att det finns brister just i fråga om aktiviteter och rehabiliteringsåtgärder för unga personer. Jag tycker att de finansiella samordningsförbunden, Finsam, ska nyttjas bättre i detta sammanhang. Regeringen har också sagt att unga ska prioriteras i Finsam. Den rödgröna regeringen förbättrar de ekonomiska villkoren för dem som är sjukskrivna eller har sjuk- och aktivitetsersättning. Taket i sjukförsäkringen höjs. Garantinivåerna, det vill säga golvet, i sjuk- och aktivitetsersättningen höjs. Här blir det också en skattereduktion. Det blir bättre försäkringsvillkor för företagare som är i uppbyggnadsskedet. Särskilt glad är jag och över det som vi har drivit . blir det nämligen möjligt för studerande att vara halvt sjukskrivna. har det bara varit möjligt för dem att vara helt sjukskrivna. Även studenter som inte uppbär studiemedel ska kunna behålla sin sjukpenninggrundande inkomst, vilket också stärker tryggheten vid sjukdom för studenterna. Ingen väljer frivilligt att vara sjuk eller att ha en funktionsnedsättning. Våra trygghetssystem, inte minst sjukförsäkringen, måste vara utformade så att de garanterar åtminstone en dräglig levnadsnivå i stället för en relativ fattigdom. Den rödgröna regeringen har återigen lagt fram en budget som tar ytterligare steg mot detta nödvändiga mål. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande. 13 (S): har återigen visat att de ställer sig på borgerlighetens sida. Ni har yrkat bifall till en borgerlig reservation som stöder en bortre tidsgräns. Det är vad ni har gjort. Det är bra att ni tydligt visar för befolkningen var ni står i denna fråga. Det är ingenting som ni har sagt i utskottet tidigare. Men det är bra att det blir tydligt vilka alternativen i svensk politik är. Jag skulle vilja fråga er i – ni har faktiskt möjlighet att begära replik efter mitt anförande – om ni är medvetna om att ni genom att ni yrkar bifall till borgarnas reservation faktiskt står för att införa en bortre tidsgräns igen. Vilka är era motiv till detta? Det vi debatterar är ett utgiftsområde som består av många olika delar. Vi har talat väldigt mycket om sjukförsäkring. Jag skulle vilja nämna några delar i betänkandet som är lite mindre men ack så viktiga. En åtgärd är förstärkningarna av skyddet av sjukpenninggrundande inkomst, SGI. Denna budget innebär skydd av SGI i väntan på beslut som man faktiskt nu även kan få sjukpenning, som berättade om. Det pågår också ett arbete med att stärka SGI-skyddet för dem som studerar. Vi återkommer med förslag om det till . Det är viktigt att människor kan känna sig trygga i att gå från arbete till studier och att vi på det sättet försöker underlätta för omställning och karriärväxling. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning En annan grupp, som det arbetas vidare med förbättringar för, är egenföretagare. Det handlar om tryggheten för dem i att ha en sjukpenninggrundande inkomst. Vi behöver förbättra trygghetssystemen för egenföretagare. Regeringen kommer att återkomma med förslag också på det området. En grupp som vi behöver belysa är gruppen kombinatörer. På landsbygden, till exempel , som jag kommer från, är en stor del av företagarna kombinatörer. Det är ett sätt att våga starta företag: att ha en anställning kvar. Det är en viktig grupp att belysa. Den ekonomiska tryggheten behöver också stärkas för personer med aktivitets- och sjukersättning. Vi höjde garantinivåerna . Det är positivt att det med denna budget kommer ytterligare höjningar . Förutom det finns det i budgeten höjt bostadstillägg för dem som har aktivitets- och sjukersättning, . Detta är grupper som ofta lever under ganska knappa ekonomiska förhållanden. Därför är varje höjning en oerhört viktig insats för de människor som på grund av sina sjukdomar eller funktionshinder inte kan delta på arbetsmarknaden fullt ut. Reglerna för möjligheten att få sjukersättning är också någonting som det jobbas vidare med. Det sista området som jag vill nämna är Finsam, finansiell samordning. De finansiella samordningsförbunden runt om i landet utför ett oerhört viktigt arbete med att, genom de medel de har, skapa möjligheter för fler människor som står långt ifrån arbetsmarknaden att komma tillbaka till arbetslivet steg för steg. De bidrar även till att skapa strukturer för samverkan mellan myndigheter. Det är glädjande att antalet förbund ökar och att fler därigenom får möjlighet att ta sina första steg. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till förslaget i socialförsäkringsutskottets betänkande. 14 (MP): Många problem har lyfts fram i debatten . Jag får en närmast Kafkaliknande känsla av beskrivningarna av den snåriga kontrollapparaten för dem av oss som har råkat bli sjuka. Jag tycker att man kan bli matt för mindre. Jag tycker också, med all respekt, att debatten, som jag har uppfattat den, är snubblande nära att landa i det begrepp som organisationsprofessor kallar funktionell dumhet. Det betyder, enligt professor , frånvaro av kritisk reflektion och ett tillstånd präglat av enhet och konsensus som får medarbetarna i en organisation att undvika att ifrågasätta beslut, strukturer och visioner. menar att detta paradoxalt nog ibland kan bidra till att öka produktiviteten i ett företag eller en organisation på kort sikt. Men på lång sikt kan det bli dess fall. Jag tänker på låsningen att arbetslinjen, och endast arbetslinjen, är lösningen på alla problem och den enda tänkbara vägen. Om jag har missuppfattat något blir jag överlycklig om ni rättar mig. Men arbetslinjen har kommit till vägs ände. Vi har en situation som är helt ovärdig ett samhälle som vårt. Det är ett rikt samhälle, där människor faktiskt inte får ersättning när de är sjuka av den gemensamma försäkring som vi alla betalar till. Detta är helt onödigt. Det är klart att det finns pengar om man så vill för att människor ska slippa otrygghet och fattigdom när de redan är i ett utsatt läge. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning tänkte jag tala om basinkomst, som en lösning på detta. Det är ett förslag som innehåller nytänkande. Det gäller givetvis inte bara i de lägen då man blir sjuk utan även när man blir arbetslös och i livet i stort. Motionen har dock hamnat i det här betänkandet, som handlar om sjukförsäkring, och det är därför jag tar upp det . Vi har en helt ohållbar situation. Många människor i är utanför socialförsäkringarna trots att de har gjort allt som samhället kräver av dem och försökt göra sig anställbara, ett för övrigt gräsligt uttryck, tycker jag. Människor har osäkra anställningar och lever väldigt osäkert i hela sitt liv, för de vet ju inte om de har försörjning eller inte. Vi har automatiseringen. Det behövs allt mindre mänskligt arbete på allt fler områden i samhället. Robotarna tar över. Det är naturligtvis någonting bra, givet att vi ser till att frukterna av automatiseringen kommer alla till godo. Vi har ökande sociala och ekonomiska klyftor och en skenande miljöförstöring. Därför måste vi tänka nytt och inte fastna i ett slags funktionell dumhet. Det är ingen naturlag att försörjning kopplas till just lönearbete. Det är heller inte så att lönearbete är hela livet. Lönearbete är bara en del av arbetet, och arbetet är bara en del av livet. Villkorslös basinkomst skulle alltså kunna lösa en mängd problem i samhället och göra livet bättre för oss alla, skulle jag vilja säga. En sådan basinkomst är just trygg och förutsägbar, vilket många har lyft upp att sjukförsäkringen ska vara – fast det är den ju inte. Det skulle alltså handla om att pengar regelbundet och utan villkor betalas ut till varje individ på en nivå som garanterar att basbehoven fylls. Var den nivån skulle ligga är naturligtvis någonting som kräver mer utredning och diskussion. Vad motiverar då en sådan stor förändring? Det handlar om frihet, ekonomisk säkerhet, trygghet, förutsägbarhet, minskad fattigdom och social rättvisa. Man kan se villkorslös basinkomst som en rättighet, och det har man gjort genom historien ända sedan upplysningstiden. Filosofen menade till exempel att vi har alla rätt till naturens frukter och vårt gemensamma kulturarv, eftersom alla som har varit före oss har varit med och skapat det. Människan har lika värde, och i naturens fall finns den ju bara där till oss alla. har också undertecknat FN:s konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. En villkorslös basinkomst till alla skulle vara ett sätt att uppfylla konventionens krav på att alla ska ha rätt att leva ett värdigt liv utifrån landets förutsättningar. Det handlar alltså om människors lika värde i praktiken och inte bara i ord. Frihet: att få en villkorslös basinkomst skulle befria människor från rädsla för fattigdom och från förmynderi, vilket ju verkligen är fallet vad gäller sjukförsäkringen. Det skulle också ge frihet att utveckla sig personligt, att delta i samhällslivet och att vara aktiv i demokratin. Det krävs faktiskt trygghet i att man till exempel vet att man kan äta för att man ska kunna engagera sig och komma till sin rätt. Man kanske vill starta företag. Man kanske vill vårda anhöriga. Man kanske vill delta i föreningslivet. Då måste man ha sina basbehov fyllda först. Det skulle också innebära en frihet att säga nej såväl till lönearbete på dåliga villkor som till en dålig relation, om man är beroende av någon ekonomiskt men inte kan ta sig loss. Varför ska den friheten vara förbehållen människor som har ärvt pengar eller vunnit på lotteri eller börsen? Varför ska bara de vara fria att styra sitt liv och sitt öde? Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning Social rättvisa: Självklart skulle man kunna minska klyftor gällande inkomster och förmögenhet om alla fick en grundplåt att leva på. Det skulle vara en likabehandling av människor som verkligen skulle behövas . Vi kan ju alla bli sjuka och arbetslösa. Det här är inte något som gäller dem eller någon annan. Det är inte dem och vi, utan det här gäller oss alla. Det är därför basinkomsten bör vara universell, precis som barnbidraget. Det är även vara ett sätt att myndigförklara människor. Det kunde också vara effektivt i och med att man skulle kunna eliminera kontrollapparaten, som faktiskt är ganska kostsam. Vad skulle kunna hända? Det här är ingen utopi; det finns ganska mycket erfarenhet runt om i världen, exempelvis från , , och . En intressant sak, när vi diskuterar det här betänkandet om ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning är att människor som har fått även en liten summa pengar i handen har fått bättre hälsa. I gjorde man försök i ett antal fattiga byar där alla fick en liten summa pengar i handen. Människor hade då råd att köpa mat, att köpa medicin och att investera i till exempel symaskiner för att kunna försörja sig . De kunde även investera i toaletter så att de slapp bli sjuka av smutsigt vatten. Då kan vi förstås säga att är ett fattigt land och att det inte är jämförbart med . Men är definitivt ett västland, och på 70‑talet gjorde man försök i flera städer i och med ett liknande system. Ett av resultaten var just att människor fick bättre hälsa. Skulle folk sluta jobba? Nej, det gör man inte. Tvärtom, till exempel i och fick man mer kraft att jobba. Man började jobba mer när man var mätt, och man kunde också starta företag. I sågs en liten nedgång av lönearbetet, men det berodde mest på att ungdomar som arbetade för att försörja sig när de gick i gymnasiet kunde sluta jobba och i stället fokusera på studierna. Fler tog examen, och det var ju en väldigt bra effekt. På samma sätt lönearbetade småbarnsmammor något mindre och ägnade sig i stället åt att ta hand om sina barn. Kommer inte folk att vara ansvarslösa? De fattiga kommer väl inte att använda pengarna på någonting bra. Kommer de inte att slösa bort dem på alkohol och tobak? Detta är vanliga invändningar, men det har visat sig att det är tvärtom: Man använder pengar till mat och medicin och inte så mycket till alkohol och tobak – kanske för att man är mindre förtvivlad när man inte behöver bekymra sig för försörjningen. Det finns ett ganska fantastiskt exempel från , ett urfattigt land, där alkoholiserade, missbrukande småförbrytare fick en liten summa pengar. Det visade sig att de inte köpte mer alkohol och droger, utan de köpte i stället mat, mediciner och kläder. Om de fixar det här skulle kanske vi alla göra det. Det finns ett exempel från – jag undrar om det har hänt någonting mer på den fronten – där en psykolog som heter gjorde ett försök med en grupp långtidssjuka människor. De hade psykiska diagnoser och, vad jag förstår, eländiga liv. fick de var att använda på precis vad de ville. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning Det visade sig att de blev friskare och behövde mindre vård, därför att många av deras problem nog egentligen berodde på att de var fattiga. De var ensamma, men de hade inte råd att bjuda sina vänner på en kopp kaffe. De hade i vissa fall dålig kondition, men de hade inga träningsskor. Någon sparade och köpte träningsskor och kunde börja springa och så vidare. Tänk om det ibland är mycket enklare än vad vi tror! Varför krångla till det så förtvivlat? Varför laga och lappa i det här Kafkaliknande kontrollsystemet? Om vi vågade göra det här alexanderhugget och faktiskt införa en villkorslös basinkomst skulle så mycket gott kunna komma ut av det. Givetvis handlar det inte om att ersätta alla socialförsäkringar, för har man behov av rehabilitering och andra speciella behov måste pengar finnas för det. Men så mycket som skulle kunna lösas upp ändå! Så mycket skulle kunna bli bättre om vi kunde ha förtroende och lita på att människor förstår sitt eget bästa och vet vad de behöver. Jag skulle kunna tala väldigt mycket mer om de försök som har gjorts ute i världen och de goda resultat som har visat sig, men tiden har redan runnit i väg. Jag vill bara säga att även vi i har ett ansvar för att våga tänka i de här banorna. Ute i världen är det här stort, och även i , utanför , diskuteras detta. Man har börjat med eller planerar olika försök med villkorslös basinkomst i , , och . I säger en kommunstyrelseledamot för att det uttryckligen handlar om att utrota den rädsla som drabbar människor som är fattiga och beroende av något slags social hjälp. Senaten i har föreslagit en nationell koldioxidskatt som kan betalas tillbaka till invånarna och därmed öka tryggheten. Varför ska inte vi tänka så? I var det en folkomröstning om att införa en villkorslös basinkomst på en ganska hög nivå. Av den knappa hälft som gick och röstade var det som röstade för. Det här är intressant. Efteråt ställdes frågan om röstresultatet var slutet. Svaret var att man såg det som början på en process. Ett samtal och en debatt hade kommit igång, och det kommer nog fler folkomröstningar. Det är precis vad jag önskar med den motion som jag och några till har väckt. Den behandlas i betänkandet. Vi behöver prata om hur en villkorslös basinkomst kan införas till alla i . Det nuvarande systemet fungerar inte. Det handlar i grund och botten om människosyn, om vad som är viktigt, vad som är värdefullt, vem vi ska lita på, vem som ska ha makt och vem som ska ha frihet. Med detta vill jag passa på och önska alla en god jul. Jag vill även rekommendera lite julläsning. Basic Income: A Guide for the Open-Minded, Basinkomst: En guide för de öppet sinnade, av professor . Det är en bok som jag varmt rekommenderar. Ni kommer att bli glada och inspirerade om ni tar er tid att läsa denna, vågar jag lova. (TALMANNEN: Jag vill för protokollets skull notera att den använda talartiden överskred den anmälda talartiden.) 15 (C): Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning Med regeringens politik i denna fråga växer utanförskapet. Men innan jag går in ytterligare på denna fråga, herr talman, vill jag yrka bifall till Alliansens reservation 12 om den bortre gränsen och reservation 6. hänvisar jag till vårt särskilda yttrande. Alla som kan jobba ska jobba. Så skrev regeringen i sina budgetsatsningar. Men blir fler sjukskrivna, som ansökningarna om sjukersättning avslås som aldrig . Regeringen försöker sänka sjuktalen genom att neka människor ersättning. Det är inte bara oansvarigt utan också omänskligt. Människor glöms bort. De är för sjuka för att arbeta enligt läkarna, för friska enligt och inte arbetsföra enligt Arbetsförmedlingen. De lämnas helt enkelt utanför systemet. Det är människor som egentligen skulle kunna arbeta bara de fick stöd och hjälp. avslår ansökningarna om sjukersättning. Avslagen av pågående sjukfall – lyssna nu – är på en högre nivå än vad de var 2009. Detta sker i Socialdemokraternas . har regeringens uppdrag, som alla vet, att minska kostnaderna för sjukskrivningarna. Läkarnas sjukintyg ifrågasätts, och patienterna nekas ersättning på tveksamma grunder. Ofta handlar det om diagnosen psykisk ohälsa. har en utredningsskyldighet och ett samordningsansvar, vilket faktiskt inte uppfyller. Enligt Inspektionen för socialförsäkringen håller endast en tredjedel av ärendebedömningarna vid , det vill säga , tillräcklig kvalitet. Man får alltså avslag, och naturligtvis också förlängd sjukskrivning, på oriktiga grunder. Båda de anledningarna är katastrof. är för länge att vara sjukskriven om man kan få hjälp, eller om man kan få förlängd sjukskrivning och hjälp. Detta betyder att människor med sjukdom och nedsatt arbetsförmåga stängs ute, när samhället i själva verket ska hjälpa till så att andelen av befolkningen som arbetar ökar. Därför vill jag, och givetvis , förstärka rehabiliteringen. Det är A och O med tidiga insatser, täta uppföljningar och avstämningsmöten med den sjukskrivne, arbetsgivaren, och läkaren. Det förekommer inte . Det förekommer i mycket liten omfattning. vill också se en kortare första sjukskrivningsperiod. Den vanligaste sjukskrivningsperioden är en månad. Den ska givetvis kortas. , , som jag nämnde är . Det behövs därför fler deltids- än heltidssjukskrivningar och större flexibilitet vid återgång i arbete. Med flexibilitet menar jag följande. När man ska återgå i arbete efter en tids sjukdom är man givetvis lite stressad och orolig. Det är inte konstigt. Det viktiga är då att arbetsförmågan hos personerna prövas. Det kan variera . Därför behövs lösningar för en successiv återgång i arbete för den som är sjukskriven. Personen i fråga måste prövas för hur mycket denne kan arbeta. Det är inte möjligt ! Det viktigaste är att man ska kunna arbeta i någon form och bryta isoleringen från utanförskapet. Att snabbare komma tillbaka till arbetet, få in en fot på arbetsmarknaden, är betydligt bättre än att ha båda fötterna utanför. Flexibiliteten är viktig. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning föreslår också att vi ska införa den bortre gränsen. förväntar sig regeringen också i det sammanhanget att de långvariga sjukskrivningarna ska bli fler. Var det det man ville uppnå, det vill säga att människor ska hamna längre ifrån arbetsmarknaden? Där borde man tänka efter och ändra. Det är fel. Den bortre gränsen är oerhört viktig, så att människor inte lämnas utan kontakt. De ska få uppföljning, stöd och hjälp. Vid den bortre gränsen ska den sjukskrivne prövas mot arbetsmarknaden för att finna ett lämpligt arbete på hel- eller deltid. Den som är sjuk eller skadad och inte kan arbeta alls ska naturligtvis då ha en ersättning eller vård och rehabilitering. Men den bortre gränsen är oerhört viktig för att människor inte ska lämnas i tomma intet. Det behövs också en bättre sjukförsäkring för företagare. Där finns också dåligt med förslag från regeringens sida. Vi behöver medverka till att man kan ha sitt arbete kvar och starta ett företag. Det är viktigt ur jämställdhetssynpunkt eftersom det är så kvinnor gör. De vågar inte starta företag eftersom det handlar om vilken sjukpenning de kan få. Detta måste man göra något åt. Det är viktigt, anser vi i . Med dessa förslag får man en tryggare och bättre sjukförsäkring. Sjuktalen sänks genom att människor får hjälp tillbaka till arbetslivet. Men regeringen säger att man på det utgiftsområdet har nått måluppfyllelsen. Ja, men med metoder och medel som är oansvariga och omänskliga när människor utförsäkras och nekas sjukersättning. Om man gör som vi i föreslår kommer också fler in i värmen och får ett mänskligare omhändertagande. 16 (S) replik: säger att med regeringens politik växer utanförskapet. Jag skulle vilja säga att det är politisk retorik när den är som sämst. Det är betydligt fler i jobb nu än när ni styrde . Det låter på som att alla avslag nu beror på regeringen. Jag tycker att det är lite märklig politisk retorik. I själva verket är det ju till stora delar er lagstiftning som vi fortfarande lever med inom sjukförsäkringen, och det är någonting som vi behöver åtgärda. Det räckte inte att vi tog bort den bortre parentesen. Vi behöver ytterligare förbättra den lagstiftning som ni införde för att skapa en trygg och förutsägbar försäkring, precis som framförde. tog upp företagare. Vi har sagt att det kommer förslag på förbättringar för företagarna inom trygghetsförsäkringarna. 17 (C) replik: Det är fler i arbete. Jag önskar att jag kunde säga att det beror på regeringens sätt att styra sjukförsäkringen. Men så är det inte, och det vet vi. Det beror ju på att vi har en betydligt bättre arbetsmarknad än vi hade av alliansregeringens styre. Det kan ni inte ta åt er äran för i det här hänseendet. När det gäller att skylla på att sjukförsäkringen är dålig och inte hanteras rätt: Vem är det som styr myndigheten ? Alla vet ju att det är regeringen som styr myndigheten och ska medverka till att den hanterar ärendena rätt. Det är självklart. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning Den sista punkten kommer jag inte riktigt ihåg, måste jag vara ärlig och erkänna. Jo, den handlade om företagen. ”Det kommer”, säger . Jag har hört mycket som ska komma. Vi hade en parlamentarisk socialförsäkringsutredning som hade flera konkreta förslag som man hade kunnat ta itu med när man bildade regering. Det gjorde man inte. Många av de förslagen är fortfarande ogenomförda, så att ”det kommer” har jag mycket svårt att lita på. När ni själva säger om den bortre gränsen att ni tror att fler kommer att få en längre sjukskrivning, tycker ni då från regeringens sida att ni har lyckats med att stödja och hjälpa människor att komma tillbaka till arbetslivet? 18 (S) replik: Det är märkligt att när det går bra för när ni styr är det tack vare er, men när det går bra för när vi styr har vi tydligen ingenting över huvud taget med det att göra. Då bygger ingenting på politiken. När det gäller den bortre parentesen är vårt synsätt detta: Man blir inte frisk för att man blir fattig. Sammanhållning skapas inte av att man försämrar för dem med låga ersättningar och gör skattesänkningar som gynnar dem som tjänar mest. Det skapar i stället klyftor. Det skapar ingen sammanhållning. Det skapar ojämlikhet. Samhällen med hög ojämlikhet och stora klyftor är inte trygga samhällen – tvärtom. Det skapar otrygghet. Vi kan väl konstatera att ideologiskt står vi långt ifrån varandra i de här frågorna. När det gäller de förslag som kommer att komma är det utifrån just den utredning som har gjorts. 19 (C) replik: Ja, vi står verkligen långt ifrån varandra i det här avseendet. Man blir inte frisk av att man inte får några pengar, nej. Det var ju precis det jag sa. Det man gör nu är att man avslår ansökningar om sjukersättning, om sjukpenning. Det betyder att de som får avslag står utan ersättning, och vem i dagens kan leva utan pengar? Visst handlar det om att man ska få hjälp och stöd. Det är det vi vill göra från sida – vi vill medverka till att människor får hjälp och stöd att komma tillbaka till ett arbete.