prot · H50946 · 2017-12-08 00:00:00 — Vi har tuffa förhandlingar om detta framför oss, men jag är optimistisk och tror att vi under det kommande halvåret tillsammans med , ett samarbete mellan många stater i , ska kunna få till bra och ordentliga regler på våra vägar. För att komplettera detta går vi i fram med en regel om 36‑timmarsklampning på fordonen. Vi kommer även att ha sanktioner för utländska åkerier som kör olagligt i , och vi gör en förändring av sanktionsavgifterna. De ska dels underlätta för dem som gör oavsiktliga fel, dels tydligt ge straff- eller sanktionsavgifter för dem som systematiskt missbrukar de regler vi har . I närtid kommer vi även att lägga fram ett lagförslag om beställaransvar så att den som köper transporten ska se till att transporten också utförs lagligt. På detta sätt flyttar vi fram positionerna och stärker infrastrukturen och transportpolitiken i . Det krävdes ett regeringsskifte för att väldigt mycket skulle hända. Det krävs en god ekonomi och ordning och reda i statens finanser för att man ska kunna genomföra detta. Vi levererar bådadera. Jag känner mig stolt och trygg över vad vi har gjort i regeringsställning. Jag hoppas att vi genom bra diskussioner med oppositionen kan hitta breda lösningar om en del viktiga strategiska investeringar som behövs framöver, men till syvende och sist är det regeringen som äger möjligheten att sätta ned foten när det gäller den nationella planen. Min förhoppning är dock att det också ska bli i bred samklang. Jag hoppas på fortsatt gott samarbete men också tuffa och roliga politiska diskussioner när så behövs. I detta anförande instämde , , , , , och (alla S) samt (MP). 74 (M) replik: Jag tackar statsrådet för anförandet. För att komma från en person som säger sig gilla blocköverskridande överenskommelser är det lite oväntat och olyckligt att varje anförande från statsrådet inleds med att han anklagar den tidigare regeringen för underinvesteringar. För att citera en klok moderat partiledare kanske det behövs en mer vuxen ton i debatten ibland, särskilt när det som sägs är direkt felaktigt. Alliansregeringen dubblerade pengarna till järnvägsunderhållet och satte igång nya investeringar, som Ostlänken, som statsrådet nu gärna klipper band för. Men min fråga handlar om någonting annat. Vi har diskuterat klimatomställning mycket här . En fråga som är på allas läppar just nu är ju frågan om miljözoner, som kan reglera vilken typ av trafik som ska finnas i våra städer. välkomnar att kommuner ges fler verktyg för att komma åt problem med luftkvalitet och gränsvärden i våra städer, så länge man inser att lösningarna måste se olika ut i olika delar av och att det måste finnas en rimlighet i de här förslagen. hör vi hur ledande miljöpartister i landet pratar om att förbjuda dieselbilar 2020, det vill säga om i princip . Åtminstone ur en moderat synvinkel får man väl ändå säga att det är ganska orimligt. Människor måste ju få en ärlig chans att ställa om. Politikens regelverk kan inte vara alltför ryckiga och oförutsägbara, för då skadas människors tilltro till politiken. Därför är min fråga till statsrådet om det är regeringens uppfattning att vi ska förbjuda dieselbilar . Detta är ju ett beslut som regeringen förfogar över. Är det så att de ska förbjudas 2020? Om det inte är så, hur och när vill regeringen utforma miljözonerna? Jag och många oroliga människor där ute skulle uppskatta besked i den här viktiga frågan. 75 Statsrådet (S) replik: När det gäller miljözoner är det regeringen som äger frågan och kan lägga fram förslagen. Vi bereder just nu förslag som har kommit från Transportstyrelsen. När vi ger kommunerna denna möjlighet, och det vill vi göra, tror jag att det är otroligt viktigt att förslagen är så utformade att de både ger effektiva styrmedel för att kunna få en inte minst ur hälsosynpunkt bra stadsmiljö och innebär en rimlig reglering, så att de ändå ger en tillgänglighet för så många som möjligt som vill kunna komma in i städerna. Det ansvaret kommer också att åligga de lokala politiker som använder sig av miljözonerna. Mer detaljerat kommer det att bli . Först ska vi bli klara i regeringen med diskussionerna om hur förslaget ska utformas. Jag noterar i det sammanhanget ändå att tycker att det är bra att vi skapar möjligheten att införa miljözoner. Det är bra att tycker så, för jag tror att det har funnits en växande insikt om att vi måste kunna klara av inte bara att ställa om fordonsflottan utan också att ta ansvar för att vi skapar säkra och inte minst ur hälsosynpunkt trygga miljöer. Jag noterade dock att i sitt huvudanförande sa att regeringen ”slår undan benen för människor och företag”. Med det menade möjligtvis att vi har rekordsysselsättning och rekordförsäljning av bilar. Vi har moderniserat bilparken. Vi har minskade utsläpp jämfört med föregående regering. Vi har rekordinvesteringar i klimatsmart ny teknik. Jag kan inte se att detta skulle slå undan benen på vare sig företag eller privatpersoner. Tvärtom ser jag att vi nu tar viktiga kliv framåt för att möta klimatutmaningen men också se till att vi får nyinvesteringar som gynnar svenskt företagande, svensk exportindustri och fordonsindustrin, som ställer om i den takt som de tycker är alldeles utmärkt, eftersom de får lagom politiska krav från en regering som har höga klimatambitioner. På vilket sätt tycker att vi nu ”slår undan benen för människor och företag” när vi kan konstatera att det faktiskt går som tåget? 76 (M) replik: När ministerns kollegor i regeringen säger att vi ska resa mindre och transportera mindre och sedan vill införa en kilometerskatt och en flygskatt som kraftigt slår mot resande och avstånd, för att bara nämna några exempel, tycker jag att det är att slå undan benen för många människor och företag. Jag noterar att jag inte får något skarpt svar vad gäller miljözoner. Jag kan bara vädja till regeringen att återkomma i närtid. Det är många människor som är oroliga. Näst efter bostaden är bilen den största investering man gör. Om regeringen går på förslag och förbjuder dieselbilar 2020 i våra städer får det självklart effekter. Jag noterar också att S‑styrda har budgeterat för miljözoner . Men som man vill förbjuda dieselbilar 2020 säger miljöministern i statsrådets egen regering nej när kommissionen uppmanar att kräva att fordonstillverkare återkallar de bilar som inte lever upp till reningskraven. Detta tycker jag är särskilt märkligt. Är det alltså regeringens politik att fordonstillverkare vars bilar uppenbart bryter mot uppsatta regler och reningskrav inte ska behöva ta ansvar, medan i stället vanliga människor ska se sina bilar förbjudas om bara ? Min fråga är ganska konkret. Varför hörsammar inte regeringen kommissionens uppmaning att regeringen ska kräva av fordonstillverkarna att de återkallar de smutsiga dieselbilar som inte lever upp till reningskraven? Om man inte hörsammar det kravet, hur kan det ses som ansvarstagande för miljön? 77 Statsrådet (S) replik: Jag tror att ska gå mindre på medieuppgifter och i stället se vad som verkligen händer. Vi bereder just nu kommissionens synpunkter och utreder vilka legala möjligheter som finns i – vi har inte tysk lagstiftning – för att kunna fullfölja det ansvar som också fordonsföretagen har. Miljözonerna måste självklart ha en utformning som ger kommunpolitiker möjlighet att göra insatser som förbättrar stadsmiljön – vilket mest är aktuellt här i , inte hemma i – och säkerställa god tillgänglighet. Vi kommer att återkomma med förslag i närtid. Men det är ingen hemlighet att man i , , eller var som helst ute i världen för en diskussion om vilken hälsoeffekt dieselbilarna har. Blundar man för den utvecklingen tar man inte den oro som många medborgare har på allvar. har dessvärre haft en historia av att inte riktigt prioritera klimatfrågorna. Sker det en omsvängning skulle jag verkligen uppskatta det. Men då måste man också ta ansvar för en tuff klimatreglering och kunna ställa sig bakom såväl bonus–malus som annan omställning av fordonsparken som vi just nu gör. Det gjordes inte . 78 (C) replik: Jag tackar statsrådet. Historia är viktigt. Innan alliansregeringen tillträdde 2006 hette ansvarigt statsråd . Alliansregeringen ärvde transportpolitikområdet och dåvarande nationella plan, som statsrådet just nu bereder, där det identifierade finansiella hålet var . På det följde av alliansstyre, då såväl pengarna för drift och underhåll som nyinvesteringarna ökade kraftigt – dubblerades. fullföljer samarbetsregeringen samma politik som alliansregeringen drev och ökar på kraftigt. Det välkomnar vi från Alliansens sida, statsrådet. Men jag tycker att historiebeskrivningen är viktig. När tågen inte går är det resenärerna som drabbas. Pendlarnas frustration växer för varje signalfel. Alltför ofta tvingas man komma för sent – till jobbet, till barnens förskola eller för den delen till stundande julhelg. tar resenärernas situation på allvar och startade därför ett tågupprop med en namninsamling. Tusentals människor har skrivit på uppropet. Dessa kräver nu besked. Kommer vi fram till jobbet? Kommer vi fram till mötet? Kommer vi fram till julfirandet? Därför har jag till statsrådet tagit med mig de namnunderskrifter som vi har samlat in i hopp om att frågan ska tas på större allvar. Det är fråga om tilltro till ett av våra dyraste kommunikationssystem, statsrådet. Om man ska kunna resa med tåg i hela landet behöver man också kunna lita på att tågen verkligen går. Tusentals svenskar kräver statsrådets besked och engagemang i frågan. 79 Statsrådet (S) replik: Jag tackar för engagemanget. Jag lovar att kopiera upp det här tåguppropet och se till att det tillställs och kanske också , för nog är det så att det är fler som bär ansvar om vi framöver har brister i vår infrastruktur. Det är onekligen så att det tar att komma till rätta med de underinvesteringar vi har haft. tillhör själv ett parti som vill försena införandet av ERTMS till förmån för det gamla ATC. Man kan konstatera att detta knappast kommer att innebära att punktligheten i tågsystemet ökar. företräder också ett parti som röstade nej till regeringens satsning på ökat järnvägsunderhåll i budgeten 2015. Där försvann , vilket knappast heller har förbättrat förutsättningarna för att se till att tågen kommer . Ord måste följas av handling, och i detta fall välkomnar jag om nu vill ha ökade satsningar på järnväg. Jag uppskattar det stöd och det engagemang som finns i , men jag noterar också att det sett till hela utgiftsområdet ändå är så att , precis som för övrigt alla de borgerliga partierna, har mindre pengar till förfogande under utgiftsområde 22 för att ni prioriterar annat. När det kommer till kritan väljer ni ändå att lägga mindre pengar på infrastruktur än regeringen gör. Då är det lite upp till bevis. Är detta viktiga prioriteringar i verkligheten, eller är det bara när man samlar in namn som man kampanjar för tågen? Jag hoppas och vill gärna tro att det är ett ärligt engagemang. I så fall välkomnar jag med på vagnen så vi kan se till att tillsammans fortsätta satsa på järnvägen. I förslaget från görs en 75-procentig satsning på järnvägen. 80 (C) replik: En annan fråga, statsrådet: flygskatten. Jag skulle vilja att statsrådet förklarar följande rader i den budget vi håller på att behandla; de står på s. 49, utgiftsområde 22: ”För att säkerställa att skatten inte innebär ökade driftunderskott vid icke-statliga flygplatser i tillförs ytterligare medel för detta ändamål.” Regeringen i sin helhet står ju bakom en budget, och den bereds gemensamt. Jag skulle vilja att statsrådet förklarar för kammaren och för dem som driver flygplatser, reser med flyg och driver flyglinjer på vilket sätt regeringen avser att införa flygskatten. Den ska flyga, om vi får använda det uttrycket, . Den kommer att få dramatiska konsekvenser för en del linjer och hur de kommer att opereras – det vet vi redan. Det har gjorts beräkningar som visar att upp till sex eller sju flygplatser kan råka ut för att linjer försvinner eftersom lönsamheten försvinner. Detta blir nämligen en kostnad som inte påverkar miljön men däremot människors benägenhet att nyttja flyget som transportslag; de kommer att åka bil i stället. På vilket sätt ska regeringen kompensera flygplatser i ? Jag ställer frågan, statsrådet, i synnerhet mot bakgrund av den diskussion regeringen haft med EU om att ens få stötta regionala flygplatser inom ramen för länstransportplanerna. Det var en mångårig kamp. 81 Statsrådet (S) replik: Jag är lite förvånad över fråga. med flera allianspartier är ju emot dessa pengar. Man vill inte lägga extrapengar på de regionala flygplatserna, vilket jag tycker är väldigt underligt. De finns ute på landsbygden, på glest befolkade ställen, och är viktig infrastruktur. Vi tycker att det är viktigt att lägga extra resurser där. Vi har också, till skillnad från den förra regeringen, sett till att få klarhet i vad som gäller i fråga om statsstödsregler. Det var en ständig osäkerhet för väldigt många flygplatser i att EU genomgående granskade om det var statsstöd när vi såg till att ha en bra infrastruktur i hela landet. kan vi undanröja det hotet med det beslut vi fått i EU. Vi har dessutom antagit en flygstrategi och startat ett Arlandaråd. Det är just nu man känner lite framtidstro och framtidshopp, när man ser möjligheterna för flyget. Men vi är också tydliga: Flyget ska bära sin klimatpåverkan. i ökad flygskatt för en biljett kan ha sin tydliga effekt. Sedan tillhör jag dem som precis som och många andra hoppas att vi framöver ska kunna klara av både bränslebyte och förändringar när det gäller drivmedel på flygsidan. Men klimatkrisen väntar inte. Vi kan inte vänta med att agera. Därför är flygskatten också en viktig del i att säkerställa att flyget ska bära sina klimatkostnader. Så min fråga tillbaka blir: Med tanke på att , , , och också har flygskatt vill jag att redovisar på vilket sätt detta har bidragit till dramatiska omställningar i den tyska flygflottan, eller i , , eller . Jag kan inte se några sådana förändringar. 82 (L) replik: Infrastrukturministern har varit inne på frågan om att ställa om transportsektorn. Den målbilden delar vi helt och hållet från Liberalernas sida. Vi tycker att det är viktigt att se till att vi får ett hållbart transportsystem. Sedan är frågan hur detta ska gå till, och där tror jag att vi har lite olika uppfattningar. Jag har två olika frågor. Den första handlar om möjligheten att premiera det som är klimatsmart, hållbart och bra för folkhälsan men där det finns en rad strukturella problem som hänger ihop med regelverket, som regeringen och har rådighet över. Jag konstaterar till exempel att det är svårt att få infrastruktur på plats, att få åtkomst till mark, att planera över region- och kommungränser och mycket annat. Så är inte fallet när det gäller till exempel vägar, men för en viss typ av trafikslag finns, som jag ser det, ett stort bekymmer. Det finns två-plus-ett-vägar, där det inte är förbjudet att cykla men där det däremot inte finns några alternativ och är nästan omöjligt ur trafiksäkerhetssynpunkt. Det finns mängder av servicevägar som inte kan användas på grund av regelverket, vilket hämmar utvecklingen. Problemen är många och hindrar att infrastruktur kommer på plats så att man kan vara den klimatsmarta resenären. Därför är min fråga till infrastrukturministern: vill inte regeringen betrakta cykling som ett eget trafikslag? 83 Statsrådet (S) replik: När det till att börja med gäller eget trafikslag tror jag inte att det har någon större praktisk betydelse; det viktiga är vad man gör i verkligheten. Vi har en cykelstrategi. Det klarade inte alliansregeringen att ta fram . Men har vi en tydlig strategi som ger hopp för alla cykelentusiaster och där det faktiskt tas ett helhetsgrepp om hur cyklingen ska kunna utvecklas i . Vi har dessutom tydliga satsningar på infrastruktur i förslag. Trots att det i huvudsak är en och regional uppgift tar staten med det förslag som finns ett större ansvar än kanske någonsin för att se till att bygga mer cykelinfrastruktur. Vi satsar också i budgeten på ett särskilt centrum för cykling i anslutning till VTI för att kunna bygga upp en nationell kompetens gällande cykling. Så jag känner mig väldigt stolt över att vi nu får ett kraftigt ökat engagemang från regeringen när det gäller cykelpolitiken. Detta kan vi göra eftersom vi har mer resurser till förfogande än förut och för att vi även under utgiftsområde 22 kan lägga mer pengar. Jag noterar att Liberalerna har 1 469 000 000 mindre att röra sig med, och min fråga tillbaka till är därför: Blir det mer eller mindre bra politik på infrastrukturområdet om man satsar mindre pengar? 84 (L) replik: Då ska man väl studera budgeten som helhet, och jag konstaterar att regeringen hade 622,5 miljarder för infrastruktursatsningar; Liberalerna hade 623,5 miljarder – 1 miljard mer till cyklingen – plus de pengar som finns på olika utgiftsområden. Där har alltså infrastrukturministern fel. Jag menar att regering och riksdag faktiskt kan göra skillnad här. 2015 fattade beslut om ett tillkännagivande som innefattade två delar. Den ena var en nationell cykelstrategi, och den andra var att betrakta cykling som ett eget trafikslag. Jag noterar att regeringen i budgetpropositionen skriver att tillkännagivandet är färdigbehandlat. I och med att cykling inte betraktas som ett eget trafikslag tolkar jag detta som att regeringen inte kommer att genomföra den förändringen. Då är min fråga till infrastrukturministern: Hur tänker ministern lösa frågorna om markåtkomst, möjligheten att planera och dra fram stråk, möjligheten att se över två-plus-ett-vägarna och möjligheten att använda servicevägarna så att infrastrukturen kommer på plats? Om man är mountainbikecyklist och gillar single track kan man kanske ta skogsvägen, men för de flesta andra handlar detta med att byta från bil till cykel om att skyltning, stråk, underhåll och infrastruktur ska finnas på plats. Då kan man bli en klimatsmart resenär. Då kan man bidra genom att också nyttja möjligheterna till cykling, men om infrastrukturen inte finns blir det väldigt svårt. Jag tycker att vi ska hjälpa alla, så att det blir lätt att göra rätt. Vi ska bidra till att människor får den möjligheten. Där hör jag inga nya reformförslag från regeringen. Därför kvarstår min fråga: Varför inte betrakta cyklismen precis som andra trafikslag? 85 Statsrådet (S) replik: Inga nya reformförslag, säger . Vi har tagit fram en hel cykelstrategi! Vi lägger mer pengar än någonsin på infrastruktur för cykling. Jag tror att ingen som har följt cykelfrågorna kan undgå att se att det är en helt annan aktivitet från regeringens sida nu än från någon regering tidigare, och det märks i Cykelsverige. Entusiasmen är större än någonsin, och det cyklas mer. Ta då till dig diskussionen om för elcyklar och den succé som den har blivit! Ingen kan undgå att se att vi premierar cyklingen. När det gäller detta med att cyklingen inte blir ett eget trafikslag kan jag bara notera att när frågan nu är anmäld i tycks det inte finnas majoritet ens i trafikutskottet för den linje som förespråkar. De flesta andra partier tycker att det är fel väg att gå, och jag tycker att jag ska rätta mig efter det som också är huvudsakliga uppfattning i denna fråga. 86 (KD) replik: Ministern sa i replikskiftet med att vi i Alliansen inte satsar på regionala flygplatser. Jag vill bara säga till ministern att han ska läsa på vad det står i våra respektive budgetförslag. Vi är emot den extrasatsning som regeringen gör, för ni har redan beräknat att införandet av den nationella flygskatten kommer att innebära en extrakostnad för många regionala flygplatser. För att täcka för den skadliga skatt som ni vill införa tillför ni extra resurser. I tidigare debatter sa vi ”Äntligen!” när EU gick med på vår finansieringsmodell för de regionala flygplatserna. Många av dem går inte plus. Den finansieringsmodellen stöder vi i allianspartierna. Medlen finns i våra respektive budgetar. Men vi säger nej till den extra ersättning som har kommit till som en följd av införandet av en nationell flygskatt. Det har alltså tillkommit resurser på grund av det skadliga införandet av flygskatten. Den kommer att fördyra resandet och göra att en del flygplatser som redan går med underskott kommer att tvingas att lägga ned. 87 Statsrådet (S) replik: Jag konstaterar bara att , precis som övriga borgerliga partier, tar bort från ersättningen till icke-statliga flygplatser. Det är klart att de då får 84 miljoner mindre. Trots att ramarna för budgeten är antagna och flygskatten kommer att införas vill ni ändå ta bort de här resurserna. Summerar man hela utgiftsområde 22 – vi är ju inne i en budgetdebatt – kan vi konstatera att totalt sett vill lägga mindre på infrastrukturområdet. Ni har alltså en lägre ambition än regeringen när det gäller satsningar på infrastruktur. Jag gläds åt engagemanget. Jag gläds åt att man vill att det byggs mer. Vi ser att vi i nu har en god ekonomi som ger oss förutsättningar att investera mer. Men på utgiftsområde 22 är det uppenbarligen så att man väljer att lägga mindre resurser från sida. Frågan blir densamma här: Ger detta mer eller mindre infrastruktur? 88 (KD) replik: Det stämmer att vi har 600 miljoner mindre i en budget på ca 56 miljarder. Men vi höjer inte skatten med 40 miljarder, som ni gör. Ni gör det sämre för pensionärer att arbeta. Ni höjer skatten för dem som arbetar. Vi tog bort skatteskillnaden mellan lön och pension helt och hållet, men det gör inte ni. Vi gör helt andra prioriteringar. Vi satsar mer på sjukvården. Vi satsar mer på äldreomsorgen. Ni satsar på att subventionera byggandet. Ni ger till byggherrar i stället för att ge pengarna till personer som behöver dem – personer med funktionshinder, som demonstrerar och är oroliga för den restriktiva bedömning ni har infört i . Det är så här, helt enkelt: Vi höjer inte skatterna lika mycket som ni, men vi gör andra omfördelningar. Vi satsar mer på sjukvården, äldreomsorgen och tryggheten, och vi satsar på fler poliser, högre polislöner och så vidare. När det gäller ersättningen till de icke-statliga flygplatserna täcker vi deras kostnader på samma sätt som vi har gjort tidigare i vårt budgetförslag, men vi säger nej till ert införande av en ny nationell flygskatt, som fördyrar resandet och kommer att slå ut en del regionala flygplatser. Just den kostnaden säger vi självklart nej till eftersom vi inte delar er bild av vad införandet av en nationell flygskatt innebär. Åtta av tio remissinstanser har faktiskt sågat ert förslag. 89 Statsrådet (S) replik: Jag konstaterar som sagt att flygskatt redan finns i , , , och . Jag har inte sett några dramatiska effekter. Jag konstaterar också att vill ta bort från de regionala flygplatserna – detta i ett läge där vi genom diskussioner och förhandlingar med EU har fått till ett beslut som innebär att vi vet att vi inte bryter mot statsstödsreglerna när vi ger stöd till regionala flygplatser. Vi har undanröjt den oro som tidigare funnits på grund av EU:s tolkning av regelverket. är det klart att man kan ge stöd till dem som har mindre än 200 000 passagerare. Övriga budgetfrågor hör kanske inte till denna debatt. Men jag kan inte låta bli att replikera på det faktum att det var som införde skillnaden i beskattning mellan pensionärer och löntagare, och det är vi som tar bort den. Det är vi som skjuter till mer resurser till sjukvården, och det är nu som arbetslösheten är den lägsta någonsin och bostadsbyggandet har tagit fart. Om då de 5 miljarderna är så fruktansvärda kan jag konstatera att det finns tusentals som gläds åt att de faktiskt får del av en bostad när det nu har byggts 75 000 bostäder under detta år. För ett land med betydande bostadskris i alla kommuner är det skönt att vi äntligen har fått en regering som tagit tag i bostadsbyggandet. Jag kan leva med en eller annan skattehöjning, men för pensionärer sänker vi skatten och tar bort skatteklyftan. Det gjorde man inte . 90 (SD) replik: