prot · H40973 · 2017-02-23 00:00:00 — Jag skulle nu vilja ha ett svar av och : fel? 15 (M) replik: hade inte fel i sin bedömning att det är fel om riskkapitalbolagens storlek slår ut mindre välfärdsföretag. Det är också fel om man inte sköter sina verksamheter. Det som är allvarligt i den här diskussionen är att man drar alla utförarna över en kam. Jag brukar ta som exempel vår lilla vårdcentral hemma i . Den var nedläggningshotad av det skälet att vår region helt enkelt inte klarade av att bemanna den. Man hade stafettläkare som kom i strid ström, och det var ständiga personalbyten. Det gjorde att människor lämnade vårdcentralen och listade sig på vårdcentraler på andra orter någon mil eller två därifrån. Till slut var den nedläggningshotad. Då kom det ett förslag att man skulle kunna lägga ut den på en privat aktör i stället. Det visade sig bli den aktör som drev en vårdcentral i grannorten med mycket gott resultat. Det var där många av patienterna från hade listat sig för att de inte ville vara kvar i . tog den vårdcentralen över även . har man en fast bemanning och en väl fungerande verksamhet. Hade vi inte haft ett privat vårdbolag som hade engagerat sig i vårdcentralen så hade vi inte haft någon vårdcentral kvar. Det är ingen storstadsvårdcentral, utan det är i en liten ort ute på landet. Det är så det ser ut. Det är vad som driver i varje fall mig i de här frågorna. Jag ser hur det fungerar. Jag ser vitsen och värdet. Vår egen barnomsorg hemma skötte vi i vårt föräldrakooperativ. Jag satt själv med i styrelsen och skötte ekonomin. Vi hade en otroligt bra verksamhet för en mindre kostnad än vad kommunen hade, med mycket högre kvalitet, högre personaltäthet och så vidare. Det är sådana värden vi ser i att det finns alternativ i välfärden. Det handlar inte om diskussionen om riskkapitalbolag. 16 (MP) replik: Jag vet inte riktigt hur jag ska tolka svar. Det är först positivt att insikten finns kvar om att det är bra att hindra att vinsterna försvinner från välfärden. Men så fort det var sagt talade lite anekdotiskt om bra exempel. Det är sådana bra exempel som jag tror att inte någon här i kammaren motsätter sig ska fortsätta att finnas. I stället är vi väldigt tydliga med att vi vill värna en mångfald. Vi vill värna att ideella aktörer som till exempel föräldrakooperativ ska kunna finnas kvar och verka. Men det är inte den utvecklingen vi nu ser. Den utveckling vi ser är att stora företag med vinstintresset först är de som breder ut sig på bekostnad av de små och ideella verksamheterna. Det är det huvudsakliga problemet. Vi i vill söka breda lösningar i svensk politik. Jag vill passa på att ställa en följdfråga om något som inte nämnde i sitt svar. Vad avser att göra för att säkerställa att de pengar som avsatts till välfärden också stannar där? 17 (M) replik: Den sista frågan kan jag ta direkt. Om vi har en bra verksamhetskontroll både vid etablering och genom en uppföljning när man driver verksamheten har vi en kontroll på kvaliteten. Det är det som är det viktiga. Vad får vi ut av pengarna i andra änden? Om ett aldrig så aggressivt riskkapitalbolag driver en bättre skola än kommunen för mindre pengar och med bättre skolresultat och levererar en vinst, som man förhoppningsvis också beskattar i , vad är problemet med det? Det kan inte vara det som är problemet. Problemet är när man upplever att ett bolag tar ut stora vinster men inte levererar det som man ska. Det är då människor blir upprörda. Det är det vi ska angripa. Det är där fokus måste ligga, och det är det som är det centrala i diskussionen. Sedan sa jag i mitt anförande att det inte alltid har fungerat som det borde , alldeles oavsett regering. har det till och med fungerat riktigt dåligt. Jag sa det i mitt anförande, och det är ju så det är. Det finns avarter och saker som inte har fungerat. Det är det vi ska lägga krutet på att göra något åt. Det är det som är det viktiga och vårt uppdrag att göra. Som sagt, det får inte leda till någon sorts generalisering. Alla små aktiebolag som bedriver verksamheter i är faktiskt inte riskkapitalbolagsägda. Det är små privata aktiebolag med väldigt engagerade människor som försöker att göra någonting bra. Kasta inte ut dem med badvattnet! 18 (S) replik: och har förtjänstfullt ställt ett antal frågor, och jag ska försöka upprepa dem med mina erfarenheter och med mina ord. De anföranden som vi får höra från och andas någon form av dystopisk framtidsbild av elände och oro och att vi spelar rysk roulett med den svenska välfärden. Och svaret på detta är att vi måste fokusera på kommunernas ekonomiska situation och att det i grunden handlar om effektivitetsbrist ute i våra svenska landsting och kommuner. har tidigare gjort sig känd i de här kammardebatterna för att vilja konsulta i kommuner och landsting med rödpenna och tala om för dem hur de skulle kunna spara pengar och bli mer effektiva. I en av debatterna pratade han bland annat om en rökmaskin i för . Det ska alltså ställas i relation till de 649 miljoner som Attendo plockar ut i vinster. Det är många rökmaskiner som ska hitta i svenska kommuner och landsting för att få ihop pengarna. Hela anförande handlar om att sila mygg och svälja kameler. Inte med ett ord nämner han vinstjakt och vinsthets. Inte med ett ord pratar han om Attendos i vinst, att man nu betalar 200 miljoner till aktieägarna och att de fem cheferna i bolaget ser sitt värde på sina aktier öka med 1 miljard. Den där dimmaskinen som har pratat om blir på något sätt också symbolen för hans eget anförande. Han lägger ut dimridåer för att flytta fokus från det viktiga i debatten. Jag vill ställa samma fråga som och har ställt: Varför är det okej att de stora bolagen tjänar massor av pengar på välfärden i stället för att resurserna stannar just där de är tänkta, så att vi får en bättre vård, en bättre omsorg och en bättre skola för våra barn och unga? Svara på det, ! 19 (M) replik: Det är trevligt att har uppmärksammat mitt flotta erbjudande här, och jag står fast vid det. Ge mig vilken kommuns budget som helst och en rödpenna, så ska jag plocka fram ett antal pengar! Det är inga problem. Alla kommuner använder pengar till saker som inte är nödvändiga och som i stället borde kunna användas till de centrala välfärdsområdena. Ingen har lyckats bevisa att jag har fel i alla fall. Jag tycker inte om att kommentera ett enskilt aktiebolags vinster och eventuella utdelningar, och jag vet inte hur det ser ut i Attendos bokslut. Men vi kan bortse från det. Om ett bolag skulle göra en stor vinst baserat på skattemedel, vilket väl inte är helt säkert i det här bolagets fall – man bedriver lite olika former av verksamheter, vad jag vet, men kanske har bättre koll på det – på vilket sätt drabbar det kommunen om man har levererat lika bra utbildning, sjukvård eller äldreomsorg som den kommunala verksamheten och fått lika mycket betalt per elev eller patient som den kommunala verksamheten? Kan tala om på vilket sätt de här vinstmedlen har drabbat kommuner? 20 (S) replik: De svar vi hör från är väl de vi kan förvänta oss. Tyvärr är det inte de svar som medborgarna i förtjänar. Vi kanske kan få en ny chans att få svar från , för han har ju en replik kvar. Det intressanta är, och det ska väl sägas till förtjänst, att han är beredd att erbjuda sina tjänster med rödpennan. Då skulle jag vilja uppmana att börja med , som han har pratat om. är det inte inköp av en rökmaskin utan en stor voljär, en fågelbur, som det moderata kommunalrådet har drivit igenom för att kunna lufta sina egna fåglar. Ring till din partikamrat, och börja där! Jag vill ändå säga till och att har den moderata och borgerliga regeringen sett med oro på den minskande mångfalden i välfärden, inte bara i skolan utan också i vården och omsorgen. Man valde att tillsätta en ägarprövningsutredning för att garantera mångfalden. Man såg hur koncentrationen på välfärdsmarknaden tilltog. Få bolag lade andra bolag under sig. Valfriheten har minskat därför att valet numera står mellan olika varumärken och inte är ett val av tjänst. Om detta pratar inte och . De kör vidare med sin rökmaskin i riksdag för att lägga ut dimridåer. Dina tidigare företrädare i den borgerliga regeringen, och , såg detta och ville göra något åt det. Det är möjligt att de inte hade kommit till samma slutsats som den nuvarande regeringen, men det visade åtminstone att det fanns utrymme för kompromisser och uppgörelser i kammaren. Det ser vi inte från och borgerligheten . Jag vill att svarar på detta: Varför vill inte dagens moderater och se det som och såg? 21 (M) replik: har fel här. Det var precis detta som vi påtalade under alliansåren, och det är något som Alliansen är helt överens om. Det är precis det som lett fram till vårt resonemang i dagens tillkännagivande. Vi måste ha en bättre kontroll och uppföljning och tydliga kriterier vad gäller skattefinansierad välfärdsverksamhet, och det gäller både offentligt och privat bedriven verksamhet. Vi gör detta tillkännagivande just för att vi ser de här problemen, som vi flaggade för under Alliansens tid. Det är helt i linje med vårt resonemang under alliansåren. Vi gjorde det här tillkännagivandet och gör det igen, därför att det är ett problem med minskande mångfald, och vi vill att regeringen ska verka för en ökad mångfald och valfrihet. Men det gör ni inte, utan ni gör tvärtom. Ni vill minska och strypa mångfalden och valfriheten, precis det som säger att jag och vill göra. Men det är inte så. Vi vill öka mångfalden och valfriheten. Det är det som är själva poängen. svarade inte på hur kommun drabbas av att ett bolag gör vinst om det levererar samma eller bättre kvalitet i välfärden än kommunen för samma pengar per patient eller elev. Man gör samma jobb som kommunen, men man gör det lite billigare och lite effektivare och kan då göra en vinst. På vilket sätt drabbar detta kommunens ekonomi? Eftersom inte har någon ytterligare replik kan han inte svara på frågan, men det skulle han inte ha kunnat ens om han fick ordet. 22 (C): Betänkandet innehåller inte bara delar om valfrihet i välfärden. Det innehåller också andra delar men som knappt har nämnts. Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget till beslut. Det finns en rubrik i betänkandet som heter Offentliga arbetsgivare. Och det finns en snusmotion från , som vill förbjuda kommunerna att förbjuda snusande på arbetsplatsen. Jag kan sympatisera med motion men tycker att det kommunala självstyret är en viktigare fråga. Det här kan kommunerna själva bestämma, vilket utskottet också har sagt. När det gäller kommunala tillsynsavgifter finns det ett stort missnöje bland kommuners företag med att de får betala tillsynsavgifter utan att någon tillsyn görs. Låt mig då passa på att nämna , som har utmanat myndigheterna i detta. tillämpar något som heter Tillväxt och tillsyn och hjälper företagen att göra rätt från början. Företagen vill göra rätt. Den traditionella modellen med piska och hot om böter leder inte till något gott. har genom denna modell, som har börjat sprida sig till andra kommuner, fått ett fantastiskt bra samarbete med näringslivet. Man når syftet med lagstiftningen, alltså att bli bättre på hälso- och miljöfrågor. Fler kommuner borde ta efter Rättviksmodellen. Vad gäller produktivitet och effektivitet i den gemensamt finansierade välfärden är det viktigt att riksdag och regering inte specialdestinerar kommunala bidrag. Det ska läggas generella bidrag till kommunerna, för det ser så olika ut i kommunerna. Alla kommuner har olika förutsättningar, och som gammalt kommunalråd vet jag hur man sliter sitt hår när det kommer specialdestinerade medel från staten som inte passar in. Man har redan vidtagit åtgärder, men så får man mer pengar för att göra mer av något som redan är klart. Det blir mycket administration och kontroll. Vi måste gå ifrån de specialdestinerade statsbidragen och ge mer generella statsbidrag. Vad gäller aktörer inom välfärdens verksamheter kom ett betänkande om kommunala frågor. Då riktade ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma. har det gått utan att vi har fått någon återrapport, och frågan kommer upp en gång till. Regeringen hänvisar till . Den överlämnade sitt delbetänkande till regeringen . Det är nu ute på remiss, och remisstiden går ut . Många har säkert läst de remisser som har kommit in, och det finns en del att begrunda. Jag hävdar att utredningen präglas mer av ideologisk och politisk hänsyn än vetenskapligt stöd och stringens. Även om remisstiden går ut först har jag läst flera av svaren, och några har också återgivits i medierna i går och . Kritiken har varit stor, och denna insikt verkar ha nått . Som vi kunde läsa i går verkar regeringen släppa kravet på vinsttak när det gäller sjukvård och äldreomsorg. Vi kanske kan få ett svar på det här . läser vi stora rubriker om att vill bryta budgetsamarbetet. Fast säger nog att det är regeringen som bryter samarbetet och inte . Det kommer att bli intressant att följa utvecklingen . Jag blir glad om regeringspartierna backar i frågan, och jag önskar att man kunde backa ännu mer och inte slå undan benen på alternativa utförare av offentlig välfärd. Jag förstår att är besviket. Man hävdar att det är mäktiga företagsintressen som försöker sänka förslaget för att tjäna ännu mer pengar på välfärden. Jag kan respektera ståndpunkter, men jag förstår dem inte. Jag uppfattar det som att är lite besatt av företagens vinster och därigenom missar syftet med den offentliga verksamheten. Den verksamhet som alternativa utförare levererar uppskattas av dem som använder den och av personalen som jobbar i den – även om vi hörde från att det inte är så. Men de undersökningar som görs visar på det. Det fina med valfrihet i välfärden är att om man inte är nöjd så väljer man en annan utförare. För att få nöjda brukare, patienter eller elever måste kvaliteten vara bra och personalen trivas. Annars får man ingen bra verksamhet och ingen vill vara där. Varför handlar inte diskussionen mycket mer om hur vi ska säkra kvaliteten i både offentlig verksamhet och verksamhet som bedrivs av andra utförare? Reepalus förslag är inte en begränsning av vinster i välfärden utan ett hot mot valfriheten, och svenska folket vill ha valfrihet. Vad säger remissinstanserna? anser att utredningen inte visar att det finns några övervinster eller selektionsproblem på de välfärdsmarknader där uppdrag tilldelas efter konkurrensutsättning. anser därför att utredningen inte visat att det finns anledning att reglera vinsterna på välfärdsområdet. säger att utredningens förslag om vinstbegräsning i företag i välfärdssektorn utgör ett stort avsteg från de grundläggande principerna som gäller för svensk bolagsrätt och kan ses som ett ingrepp i de näringsrättsliga principer som styr företagsverksamhet i . De som säger detta är inga lobbyister för företagen. har en längre text men avslutar med att betona att det finns en uppenbar risk att förslaget strider mot regeringsformen, och rätten till fri rörlighet i EU. De samlade vinsterna i välfärdsföretagen utgör högt räknat av den totala kostnaden för välfärden. Rörelsemarginalen ligger på , vilket är ungefär i nivå med jämförbara branscher. Man ska komma ihåg att regeringen har högre avkastningskrav på de statliga bolagen. Rörelseöverskottet ska täcka räntor, skatt, nyinvesteringar och mycket mer. Kvaliteten hos privata utförare är lika bra eller bättre på nästan alla områden inom välfärden jämfört med den offentligt drivna verksamheten. Jag vill uppmana riksdag och regering att inte ta död på den mångfald vi erbjuder, och jag föreslår att regeringen lägger detta förslag långt ned i en låda på . 23 (L): När vi debatterar vinster i välfärden pekas det i denna debatt och ofta annars på storbolag, bolag som driver förskolor och vårdcentraler och andra sorters företag som är verksamma inom välfärden. Men det börjar också komma fram en generation nya bolag som gör på ett annat sätt. De har inte en fysisk vårdcentral eller skola, utan de är verksamma på nätet. På vårdområdet har det kommit fram flera alternativ. De heter sådant som och . Dessa företag har en vårdcentral på nätet. I stället för att först ringa till vårdcentralen, vänta på att vårdcentralen ringer tillbaka, boka tid, åka dit, sitta i väntrummet, träffa en sjuksköterska och sedan en läkare och så vidare kan man i stället koppla upp sig på nätet, få , få tala med en läkare, få medicin utskriven och så vidare. Dessa bolag effektiviserar vården. De gör den mer tillgänglig och ger en större valfrihet. De förslag som ligger i innebär inte bara att de bolag som driver fysiska vårdcentraler och skolor inte kan finnas kvar utan även att dessa nya bolag försvinner. I stället för att som S, V och MP agera för att försöka stoppa dessa bolag borde vi se till att de kan komma fram så att vården digitaliseras. Det finns ett enormt behov av att digitalisera vården. Ja, ni hörde rätt. Jag har inte sett en fax , men i faxar man remisser. Det var en nyhet när man i historia skickade en remiss digitalt. Men ni försöker stoppa de bolag som jobbar på nätet och effektiviserar vården. I stället för att jobba för att kraftigt bromsa den positiva utvecklingen med valfrihet på nätet och på andra sätt borde vi jobba för att ge den en skjuts. Med tanke på de effekter som skulle få om den genomförs är det inte konstigt att så många remissinstanser är kritiska till den. Jag har en lista här – jag får se hur många jag hinner med innan vi stänger för . Där finns men även , som min centerpartistiska kollega tog upp tidigare och som skriver att förslaget förmodligen strider mot regeringsformen, och den fria rörligheten inom EU. Det är skickligt i sig, på ett negativt sätt, att pricka in alla dessa tre. är alltså en av de instanser som har kritiska synpunkter. Där finns också , , Kammarrätten i , , Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, , , , , Vårdföretagarna, kommun, kommun, kommun, , och kommun. Jag ska inte låta dagens förhandlingar i kammaren haverera genom att läsa hela listan, utan jag planar ut där. Jag tror att budskapet har gått fram. Några är aktörer inom området, och det är klart att de är kritiska till att deras företag skulle få stänga ned. Men det finns även en massa oberoende myndigheter som är oerhört kritiska till . Lägg den inte bara i en byrålåda, utan stoppa den i pappersåtervinningen eller kör den i papperstuggen! Även om den har 871 sidor kan man riva itu den och stoppa ned den där – det tror jag är det bästa alternativet. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag. 24 (KD): Vi kristdemokrater är hängivna anhängare av det kommunala självstyret. Kommunerna ser olika ut och bör hitta lösningar på kommunala problem, just kommunalt. Med detta följer inte bara rättigheten att kunna utforma sina verksamheter på det sätt som passar bäst utan även ansvaret för att kunna finansiera sina åtaganden. Denna rättighet ska givetvis föreskrivas för kommuner och regioner när det gäller ansvaret som arbetsgivare. Eftersom avsnittet om offentliga arbetsgivare finns med i det vi debatterar vill jag säga några ord om det, eftersom jag tror många av våra framtidsfrågor ligger där. Arbetsmiljölagen föreskriver att arbetsgivaren ska vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga att arbetstagarna utsätts för ohälsa eller olycksfall. Just när det gäller förebyggandedelen bör offentliga arbetsgivare vara på hugget och vara innovativa. För att offentlig verksamhet ska kunna få tillräcklig personal måste man vara snäppet bättre än andra på att attrahera ny personal men även på att behålla den som en gång börjat i offentlig verksamhet. Att vara mån om den anställde genom ett bra förebyggande arbete är en nödvändig väg för att locka människor att stanna. Behovet av arbetskraft är stort, och då måste den offentliga arbetsgivaren visa att den är mån om sin personal och är en bra arbetsgivare. En bra arbetsgivare attraherar och får behålla personal, vilket kommer att vara en grundförutsättning för att vi ska kunna få en god kvalitet hos välfärden , som ju är vad vi debatterar . ska ha en trygg välfärd där människan sätts före systemen och där alla har tillgång till en gemensamt finansierad välfärd av hög kvalitet. En sjundedel av välfärdstjänsterna tillhandahålls av privata utförare. Det ger en mångfald som bidrar till ökad kvalitet och förbättrat resursutnyttjande. Många av välfärdsföretagen ligger i framkant med nya sätt att utföra, har en kvalitet som är väldigt god och är populära hos medborgaren. får man som politiker möjlighet att sätta sig i lugn och ro och prata med personer som har startat en skola, ett HVB-hem eller en förskola. Vad är det som driver dem att gå från en till synes trygg tillvaro med anställning till att i många fall kasta sig ut i företagarens villkor, där inga räddningsplankor finns om verksamheten inte går ihop. När frågan kommer på tal om varför det är så finns en ganska tydlig målbild hos den man frågar. De tror att de kan göra verksamheten på ett annorlunda sätt som ger bättre kvalitet och bättre förutsättningar för den som verksamheten är till för. För egen del känner de att de får en verksamhet som de tror hjälper till att skapa ett samhälle som är bättre för framtiden. Det är klart att de har kalkylerat när det gäller ekonomin och konstaterat att det är möjligt att även ekonomiskt få det att gå ihop och fungera på ett bra sätt. Min egen erfarenhet är att när till exempel en friskola tänker etablera sig på en ort skärper sig även de övriga skolorna i området för att bli den som elever och föräldrar väljer. Jag tycker att detta är exempel nog för att visa att konkurrens skapar bättre kvalitet. En politik för framtiden vore att ge välfärdsföretagen möjlighet att bli fler, utvecklas och ta ett större ansvar gentemot medborgaren. Att försöka begränsa välfärdsföretagen stoppar inte bara kvalitetsutvecklingen inom området, utan det skulle även slå undan benen på många småföretagare. Många av dessa småföretagare är kvinnor, och kvinnligt företagande om något borde vi se till att stödja. Vi som lagstiftare bör fokusera på kvaliteten i verksamheten och inte på om företaget får gå med vinst eller inte. Skulle förslagen i utredningen om vinster i välfärden bli verklighet är risken stor att små, uppskattade välfärdsföretag kan tvingas att lägga ned. garanteras inte kvaliteten hos de verksamheter som lyckas fortsätta att bedriva sin verksamhet. Vi kristdemokrater anser att de nya jobben i huvudsak skapas i småföretagen. Då är vi beroende av att människor vågar satsa tid, kraft, engagemang och pengar för att skapa, driva och utveckla företag. En ökning av välfärdsföretagen innebär fler arbetstillfällen, mer skatter till staten och färre människor på bidrag. Är inte detta något som även regeringen borde ta hänsyn till? Utredningen om vinstbegränsningar i välfärden har fått svidande kritik under remissrundan och borde aldrig komma till bord. Man borde slänga den i papperskorgen och starta en ny utredning. Den nya utredningen borde handla om hur vi kan utveckla kvaliteten inom välfärdssektorn, där både offentliga och privata företag har en viktig roll att spela. Vi borde öka mångfalden, och där skulle idéburna organisationer kunna vara en större framtida aktör. De två frågor som utredningen egentligen borde inrikta sig på är: Vad vill vi ha ut av verksamheten, och vad får den kosta? Vem som driver verksamheten borde bestämmas av vilka som klarar av de kriterier som ställs upp. Vi kristdemokrater ställer oss bakom förslaget i betänkandet. 25 (M): Som mina kollegor har varit inne på är det glädjande att ligger på regeringen om att återkomma med förslag på hur man tänker arbeta för att öka mångfalden inom välfärdssektorn. Det är viktigt med flera aktörer, eftersom konkurrens bidrar både till att säkra valfriheten för invånarna och till att säkra utvecklingen av kvaliteten på välfärden och innovativa sätt att arbeta så att våra skattemedel används på bästa möjliga sätt. är att svara på remissen om välfärdsutredning.