prot · H409125 · 2017-06-14 00:00:00 — Regeringens egen utredare har ju visat att effekterna är marginella. Om vi i stället skulle använda förslag, att blanda in mer biodrivmedel inom flyget, skulle vi kunna få lika mycket klimatnytta som med regeringens förslag till halva kostnaden. Om man skulle ta alla pengar som flygbolagen skulle få betala i skatt och i stället lägga på biodrivmedel skulle vi få dubbel klimatnytta jämfört med regeringens förslag. Regeringens förslag handlar inte om att beskatta bränslet utan om att beskatta passagerare. Till och med om vi skulle ha elflyg som är helt utsläppsfria och går på grön el skulle regeringens flygskatt fortfarande gälla. Det är detta som är problemet. Det är inte mobiliteten som är problemet, utan det är utsläppen som är problemet. Det är detta som regeringen inte klarar av att göra skillnad på. Ett klimatpolitiskt ramverk för Vi behöver mer mobilitet. Vi behöver fler som rör sig, fler som pendlar, fler tåg och mer järnvägstrafik – det är bra saker. Vi behöver mobilitet; vi är ett avlångt land. Att då införa en skatt som, precis som sa, dessutom ligger inom utsläppshandeln är helt fel att gå. Det går emot de principer som vi är överens om i Miljömålsberedningen, och det ger inte klimatnytta. Detta är det stora problemet. Regeringens politik när det gäller kilometerskatt hotar dessutom att ta ut mycket av den bioråvara som vi behöver till både transportsektorn och flyget. Det är kilometerskatt och flygskatt – skattehöjningar utan reell klimateffekt. Det är detta som gör att är emot. Vi vill ha saker som ger effekt på riktigt, och därför lägger vi fram andra förslag. Därför lägger vi fram förslag om kvotplikt, och därför lade vi fram rekordmånga olika förslag under den förra mandatperioden. Det är så vi ställer om, och det visar också utsläppsstatistiken. 199 Statsrådet (MP) replik: Regeringen föreslår ett tillägg på på flygbiljetten, som kan kosta . Vad kostar en tågbiljett mellan och ? Jag lovar dig att den kostar betydligt mer än en flygbiljett. Här pratar vi om att försöka göra så att det blir någon som helst konkurrensneutralitet och att utsläppare ska få betala. Det är väl en princip som ni ställer upp på? Jag tycker att det är jättebra att ni nu har kommit med ett förslag om reduktionsplikt eller bränslebyte inom flygsektorn. Det kan vi samarbeta om; det tycker vi är jättebra. När det handlar om grön skatteväxling har vi sagt att vill vi använda intäkterna från flygskatten till ett växa-stöd för småföretagare så att de som är enmansföretagare ska slippa arbetsgivaravgift när de tar in sin första anställda. Detta är grön skatteväxling, precis rakt av. Jag kan inte höra något från som liknar grön skatteväxling. Vad vill ni beskatta? Ni vill inte beskatta någonting – inte lastbilstrafiken, inte flyget, men vad? Detta är en väldigt märklig retorik. Men jag tror säkert att vi kan komma framåt när det gäller reduktionsplikt för flyget. Jag kan konstatera att vårt förslag har lett fram till denna debatt, som annars inte hade kommit. När det handlar om hur enormt små utsläppsminskningar som och Svenskt Flyg hävdar att detta skulle leda till finns andra sammanhang där driver kampanj för saker som vi också stöder, såsom att man ska sluta med flyttkarusellen mellan och . Då rör det sig om betydligt mindre utsläppsminskningar än vad denna skatt skulle innebära. Alla sektorer måste bidra om vi ska komma ned till nollutsläpp . (forts. § 12) Ett klimatpolitiskt ramverk för Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 9 Beslut om ärenden som slutdebatterats UFöU5 Svenskt deltagande i Europeiska unionens operation () Kammaren biföll utskottets förslag. KrU12 Förstärkt skydd av kulturegendom vid väpnad konflikt och under ockupation 2. res. 41 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 77 M, 24 MP, 21 C, 17 V, 16 L, 14 KD : 38 SD, 3 - Frånvarande: 7 S, 6 M, 9 SD, 1 MP, 1 C, 4 V, 3 L, 2 KD Punkt 3 (Oberoende härdkylning) 2. res. 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 77 M, 37 SD, 24 MP, 21 C, 16 L, 14 KD, 3 - : 1 SD, 18 V Frånvarande: 7 S, 6 M, 9 SD, 1 MP, 1 C, 3 V, 3 L, 2 KD Kammaren biföll utskottets förslag. FöU11 Tillsyn och kontroll på hälso- och miljöområdet inom försvaret Kammaren biföll utskottets förslag. § 10 Beslut om ärenden som slutdebatterats UU10 Verksamheten i Europeiska unionen Punkt 3 (Utrikes- och säkerhetspolitik) 2. res. 7 (V) 3. res. 8 (KD) 18 för res. 14 för res. Kammaren biträdde res. 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 24 MP, 21 C, 16 L 7: 18 V Avstod: 77 M, 38 SD, 14 KD, 3 - Frånvarande: 7 S, 6 M, 9 SD, 1 MP, 1 C, 3 V, 3 L, 2 KD Punkt 5 (EU som global utvecklingspolitisk aktör) 2. res. 13 (L) 16 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 24 MP, 21 C, 13 KD 13: 16 L Avstod: 77 M, 38 SD, 18 V, 1 KD, 3 - Frånvarande: 7 S, 6 M, 9 SD, 1 MP, 1 C, 3 V, 3 L, 2 KD (KD) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 6 (EU:s grannskapspolitik) 2. res. 14 (M, C, L, KD) 128 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 24 MP, 11 V 14: 77 M, 21 C, 16 L, 14 KD Avstod: 38 SD, 6 V, 3 - Frånvarande: 7 S, 6 M, 9 SD, 1 MP, 1 C, 4 V, 3 L, 2 KD Punkt 9 (Rättsliga och inrikes frågor) 2. res. 23 (SD) 41 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 77 M, 24 MP, 21 C, 16 L, 14 KD 23: 38 SD, 3 - Avstod: 18 V Frånvarande: 7 S, 6 M, 9 SD, 1 MP, 1 C, 3 V, 3 L, 2 KD Punkt 15 (EU:s institutioner) 2. res. 31 (SD) 41 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 77 M, 24 MP, 21 C, 18 V, 16 L, 14 KD 31: 38 SD, 3 - Frånvarande: 7 S, 6 M, 9 SD, 1 MP, 1 C, 3 V, 3 L, 2 KD Kammaren biföll utskottets förslag. UU18 om EU:s framtid 2. res. 41 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 77 M, 24 MP, 21 C, 17 V, 16 L, 14 KD : 38 SD, 3 - Frånvarande: 7 S, 6 M, 9 SD, 1 MP, 1 C, 4 V, 3 L, 2 KD (V) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. SfU25 Ett sammanhållet mottagande med tidsbegränsade uppehållstillstånd Punkt 1 (Ett sammanhållet mottagande med tidsbegränsade uppehållstillstånd) 2. res. 1 (SD) 41 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 77 M, 24 MP, 21 C, 18 V, 16 L, 14 KD 1: 38 SD, 3 - Frånvarande: 7 S, 6 M, 9 SD, 1 MP, 1 C, 3 V, 3 L, 2 KD Punkt 2 (Övrigt om mottagande m.m.) 2. res. 2 (V) 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 77 M, 38 SD, 24 MP, 21 C, 16 L, 14 KD, 3 - 2: 18 V Frånvarande: 7 S, 6 M, 9 SD, 1 MP, 1 C, 3 V, 3 L, 2 KD Punkt 1 (En strikt bedömning av rätten till sjukpenning) 2. res. 77 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 37 SD, 24 MP, 21 C, 18 V, 16 L, 14 KD, 2 - Avstod: 1 - Frånvarande: 7 S, 6 M, 10 SD, 1 MP, 1 C, 3 V, 3 L, 2 KD Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Ytterligare åtgärder för arbetskraftsinvandringen) 2. res. 1 (S, MP, V) 147 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 77 M, 38 SD, 1 MP, 21 C, 15 L, 14 KD, 2 - 1: 105 S, 23 MP, 18 V, 1 - Frånvarande: 7 S, 6 M, 9 SD, 1 MP, 1 C, 3 V, 4 L, 2 KD (MP) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 2 (Prioriteringar vid tillståndsprövningen) 2. res. 2 (SD) 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 77 M, 24 MP, 21 C, 18 V, 16 L, 14 KD 2: 37 SD, 3 - Frånvarande: 7 S, 6 M, 10 SD, 1 MP, 1 C, 3 V, 3 L, 2 KD Kammaren biföll utskottets förslag. § 11 Beslut om ärende som slutdebatterats vid dagens sammanträde UbU21 En försöksverksamhet med branschskolor Punkt 3 (En utökad roll för branschskolor) 2. res. 2 (M, C, L, KD) 128 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 38 SD, 24 MP, 18 V, 2 - 2: 77 M, 21 C, 16 L, 14 KD Avstod: 1 - Frånvarande: 7 S, 6 M, 9 SD, 1 MP, 1 C, 3 V, 3 L, 2 KD Punkt 4 (för yrkesutbildning) 2. res. 3 (M, C, L, KD) 128 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 38 SD, 24 MP, 18 V, 2 - 3: 77 M, 21 C, 16 L, 14 KD Avstod: 1 - Frånvarande: 7 S, 6 M, 9 SD, 1 MP, 1 C, 3 V, 3 L, 2 KD Punkt 6 (Yrkesskola för vuxna) 2. res. 5 (L) 16 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 77 M, 38 SD, 24 MP, 21 C, 18 V, 14 KD, 2 - 5: 16 L Avstod: 1 - Frånvarande: 7 S, 6 M, 9 SD, 1 MP, 1 C, 3 V, 3 L, 2 KD Kammaren biföll utskottets förslag. § 12 (forts. från § 8) Ett klimatpolitiskt ramverk för (forts. MJU24) 200 (L) replik: Ett klimatpolitiskt ramverk för Vi har haft en lång debatt, och mot slutet har vi kanske kommit till meningsskiljaktigheterna. Vi har ju varit väldigt ense om att det klimatpolitiska ramverket kan ge en styrka och ett sätt att arbeta, och precis som vi konstaterade i Miljömålsberedningen kommer vi att hamna i den här situationen när vi har olika sätt att komma till målet. Jag tror att det var ministern själv som sa att det var en märklig retorik, men det kan man ha synpunkter på beroende på vilket håll man ser det ifrån. Anledningen till att jag begärde replik var beskrivningen av Liberalernas politik – det kändes som att den blev så där. Vi har naturligtvis andra styrmedel, men därmed inte sagt att vi inte tycker att de är kraftfulla. Precis som jag sa förut har vi utgångspunkten att förorenaren betalar. Vi är till och med så drastiska att vi föreslår att vi inte ska ha ett bonus–malus-system utan i princip bara höjd skatt på bilar som har stora utsläpp. Det kan låta lite märkligt, men vi tycker inte att det är rimligt att staten går in och subventionerar nybilsköp. Vi tror att det även inom detta område är ungefär som på bostadsområdet; börjar man med subventioner är det inte så att prispressen på marknaden blir optimal. Klimatklivet och laddstolpar nämns ofta. Jag vill bara påpeka att det i Liberalernas budgetförslag ligger 75 miljoner till laddstolpar. Vi har alltså ett helt annat upplägg i budgeten. När det sedan gäller järnvägar har vi sagt nej till höghastighetståg, men det är inte för att vi inte vill satsa på järnväg. Vi vill satsa på andra saker på järnvägen, sådant vi tror gör betydligt större nytta både transporttekniskt och klimatmässigt. Jag kan återkomma till det. 201 Statsrådet (MP) replik: Tack för repliken, ! När det handlar om bonus–malus kan jag förstå hur Liberalerna resonerar kring att det kan räcka med att beskatta och att förorenaren ska betala. Bonus–malus-systemet har den logiken att det är malusen, det vill säga beskattningen, som betalar bonusen. Därmed är det ett självfinansierande system. I ett läge där elbilar håller på att introduceras och fortfarande ligger i en prisklass som är bortom medelinkomsttagarens plånbok ser vi att det kan vara bra att gå in med ett stöd än så . Bilarna med mycket låga utsläpp kan också förtjäna en bonus för att vi ska ge den extra skjutsen och komma över tröskeln till att få ned utsläppen från personbilstrafiken, vilket vi så väl behöver. Klimatklivet går i hög grad till laddstolpar – i alla fall i antal, men kanske inte i pengar. Det går dock även i hög grad till andra typer av projekt, som biogasanläggningen i där fiskrens blir biogas. Det finns mängder av exempel på smarta sådana lösningar; exempelvis ska världens första klimatpositiva datahall byggas i . Detta är projekt och insatser som annars inte skulle komma till stånd och som vi ser skapar många nya jobb utöver att minska utsläppen. Ett klimatpolitiskt ramverk för När det gäller höghastighetstågen beklagar jag att Liberalerna inte vill satsa och ge ett alternativ till flyget. Höghastighetståg är nämligen någonting som fungerar väldigt bra i andra länder och någonting där vi ser att trafiken kan öka utan att utsläppen ökar. 202 (L) replik: Det har gjorts mycket beräkningar på höghastighetstågens klimatnytta, men det kanske är att gå för långt att diskutera det. Vi ser naturligtvis att det som är problematiken i järnvägssystemet – om vi nu ser på de järnvägslinjer där järnvägen verkligen ersätter flyget stort, till exempel mellan och – är driftssäkerheten. Det är det avgörande, för vi är ändå nere i korta tider. Sedan finns det naturligtvis andra sträckor, men det är ju inte dem vi diskuterar . Det är stambanorna i som bör förstärkas. Det finns även många godsstråk som måste förstärkas. Näringslivets Transportråd har varit ganska tydliga med att insatser som inte är så stora kan göra väldigt stor nytta i järnvägsnätet. Jag håller helt och hållet med ministern när det gäller subventioner av fossilt bränsle. Det är en av de stora bovarna – jag höll på att säga att det är en av de stora elefanterna i rummet. Vi har vågat ta med exempelvis sänkta subventioner till jordbruket i våra budgetförslag. Detta är naturligtvis en utmaning i sig. Jag vill också säga några ord om flygskatten. Från Liberalernas sida har vi som utgångspunkt att förorenaren betalar. Alla ska betala för sin miljöbelastning. Vi är inte för det förslag på flygskatt som har lagts fram. Däremot är vi väldigt mycket för om man skulle kunna ordna det på en europeisk nivå – ur konkurrenssynpunkt – så att flera länder gör samma sak. Vi stöder förslag om reduktionsplikter. Man måste tänka på att det är bränslet som är problemet. När det gäller att främja biobränslet anser vi det måste finnas incitament att använda biobränsle. Man kunde till exempel använda samma system som finns inom sjöfarten och införa lägre landningsavgifter för dem som kör med biobränsle. Det kan vara en väg att gå. 203 Statsrådet (MP) replik: Jag är glad att vi äntligen här i kammaren på allvar talar om flygets utsläpp och om flygets ansvar att minska sina utsläpp. När det handlar om de europeiska länderna är det , , och som har en flygskatt. Det är inte rimligt att flyget, till skillnad från andra transportslag, ska vara helt befriat från att betala sina klimatkostnader. Jag är väldigt glad att är öppen för att diskutera reduktionsplikt för flyget. Det är ju naturligtvis i slutänden så att vi ska ha ned utsläppen – detta är det viktiga. När det handlar om tågen och höghastighetstågen är det min fasta övertygelse att detta är ett enormt bekvämt, miljövänligt och klimatmässigt bra alternativ för att förflytta sig snabbt – till exempel för att kunna åka från till eller på . Vi kommer att kunna bygga ihop höghastighetståg med och på sätt eliminera behovet av att flyga så mycket som vi gör . Detta är alltså en investering för framtiden. Vi behöver också nya stambanor, så att vi kan flytta över mer av godset till järnvägen. Ett klimatpolitiskt ramverk för När det handlar om subventioner vill jag passa på att nämna vår stora satsning på stadsmiljöavtalen, som är ett stöd till städer och kommuner som ska bygga nya bostadsområden. Där går vi in med en delfinansiering, så att man vid planering av nya områden planerar klimatsmart och gynnar cykelbanor och kollektivtrafik. På så sätt bygger vi smarta städer och får ned utsläppen för framtiden. 204 (MP): Den årliga debatten om klimatmotionerna i miljö- och jordbruksutskottet här i kammaren har sett lite olika ut . Med mitt perspektiv bakåt får jag säga att det väldigt ofta har handlat om en ganska disparat debatt om olika enskilda förslag från enskilda partier. Det har varit svårt att de hur dessa förslag enskilt skulle komma att leda till särskilt stora förändringar. Det har framför allt, om jag nu tittar tillbaka på den förra mandatperioden, varit en debatt där det har funnits en stor osämja och oenighet om olika klimatmål, både vad gäller siffror och vad gäller hur man räknar. Jag kan nämna Alliansens klimatproposition , som togs fram bland annat i ljuset av ett havererat Köpenhamnstoppmöte och som baserades på det som dessa partier lyckades komma fram till i sina gemensamma interna uppgörelser på klimatområdet. Denna klimatproposition var ett svar på att utsläpp skulle minska till 2020. Man definierade dock inte riktigt hur detta skulle ske, utan det hela var ganska luddigt. Det gav inte debatten en särskilt bra stuns. Oppositionen – mig och mitt parti inräknade – gjorde inte debatten lättare genom att ha som främsta kritik mot propositionen att målet om en 40-procentig minskning var bra men att man skulle räkna på det sätt som vi ville. Jag vet inte hur många i vårt avlånga land som egentligen kände att den politiska debatten om klimatet och klimatarbetet i kom särskilt mycket längre genom en sådan debatt. Jag tror att vi har lärt oss en del . Jag tror att osämjan rörande siffror kommer att kvarstå, för vi kommer att vilja markera att vi har olika ambitioner. Vi kommer också att konkludera de beslutsunderlag som vi ser som politiker genom att säga att det faktiskt är fullt möjligt att nå detta tidigare och med en högre siffra. Jag kan för egen del säga att jag under de år som jag varit klimatpolitiker har sett att det är av mindre betydelse exakt vilken siffra man landar på. Detta gäller både i internationella sammanhang och i nationella sammanhang. Om vi ser ytterligare några mandatperioder tillbaka kan vi konstatera vad vi i har lyckats göra med uppfyllandet av det som då var det viktigaste internationella styrmedlet på klimatsidan, det vill säga Kyotoprotokollet. Vi presterade långt över det som politikerna då var extremt oense om och djupt oroade över – att målen i blev alldeles för ambitiöst satta. presterade alltså över sina egna omdebatterade mål. Jag har kommit till konklusionen, herr talman, att exakt vilka siffror man landar på inte alltid är det viktiga. Det viktiga är innehållet i siffrorna – hur man tänker nå dem, vilken strategi man har för att nå dessa siffror och, inte minst, vilka institutioner man bygger upp runt detta. Ett klimatpolitiskt ramverk för Vi lyckades då nå en bred enighet om att klimathotet är en reell fara och att även utsläppen i måste bidra till att minska klimathotet. Det var en bra enighet att nå i slutet av den förra mandatperioden, men detta räckte inte särskilt långt när det gällde att visa barnen, ungdomarna och alla andra i det svenska samhället som är jätteoroliga för klimatförändringarna att vi som politiker tar vårt ansvar. Vi behövde göra mer från politiken. Jag var med och skrev en motion 2012 med rubriken och reda i klimatpolitiken. Detta var i denna motion som föreslog ett klimatpolitiskt ramverk. Det var också där som vi genom retoriken tydligt aviserade att detta var någonting som vi behövde jobba brett med. Detta var inte ett förslag där vi skulle göra precis det som bara vi ville, utan det handlade just om anslaget att bygga ett rimligt ramverk. Vi tog som ett väldigt gott exempel – vilket jag är glad att bland annat under dagens debatt har visat att man har förstått – parallellen till budgetramverket som vi har i riksdag. Vi hade en budgetkris. Partierna kom samman och konstaterade att detta inte duger – en regering har för stora incitament att vilja smussla med statistik, med reformer och med hur man bedömer. Här måste gå in och tydliggöra att det finns ramar, budgetar, utsläppstak eller utgiftstak. Jag tycker att detta ramverk för var en väldigt bra parallell att visa när vi behövde ordning och reda också i klimatpolitiken. I motionsbehandlingen fick vi även stöd från – eller lyckades hitta ett positivt besked från – Socialdemokraterna och från . Det är naturligtvis lättare när man är i opposition. I debatten med alliansregeringens företrädare, däribland , fick dessa förslag däremot ett lite hånfullt bemötande, får jag nog säga – jag företrädde ju själv i partiledardebatter. Skulle nu vilja besluta om att förbjuda flygplan att lyfta den dag som budgetutrymmet för klimatutsläppen har nått sitt tak? Jag vet inte riktigt hur ser på budgetlagen, men såvitt jag vet har vi aldrig i stoppat utbetalningar från den svenska statskassan bara för att vissa budgettak har nåtts. Snarare handlar det om att ansvaret ska tillbaka till politiken. Det ska tillbaka till regeringen och till för att säkerställa att man har en helhet och att det hänger ihop. Jag är också glad att den regering som tillträdde efter alliansregeringen faktiskt tog tag i frågan och såg att det var nödvändigt att jobba vidare med detta i bred enighet. En annan sak som tog upp i sitt anförande som var väldigt viktig och som jag såg som oerhört väsentlig gällde att ta fasta på den vision om nollutsläpp som man var överens om på allianssidan. Där hade vi nämligen en gemensam plan för vad vi behövde göra långsiktigt. Det som fanns kvar att göra, tyvärr, var att se till att det inte bara blev en vision och en enmansutredare. Vi bjöd därför in partierna och såg till att de tog detta till sig och kom med förslag till att fatta beslut om, inte bara om visioner utan om faktiska mål, faktiska planer och ett faktiskt regelverk. Därför är jag glad att jag som dåvarande klimatminister kunde ge den redan sittande parlamentariska Miljömålsberedningen uppdraget att ta fram ett sådant förslag. Men jag är naturligtvis ännu mer stolt över att se Miljömålsberedningen resultat, som vida överträffar det jag såg under delar av arbetet. Men jag vet att när personer och partier i ges ansvar och uppgifter försöker man leverera. Jag tycker att alla som ingick i Miljömålsberedningen verkligen gjorde ett starkt och gott arbete, och det är jag väldigt glad för. Ett klimatpolitiskt ramverk för Till slut är ordning och reda A och O också i klimatpolitiken och inte bara i den ekonomiska politiken, inte minst för att bryta den schism som jag nu i debatten hör hur man försöker få upp igen mellan ekonomisk tillväxt och utsläppsminskningar. Här tror jag att vi behöver bli ärliga och välja sida. Tror vi verkligen att vi kan få en hållbar tillväxt ekonomiskt sett på en planet som förstörs i den utsträckning som sker ? Det är inte rimligt. Jag tolkar debatten som att alla partier i är eniga, utom ett parti, om att det moderniserade samhället, där vi gör innovationer och hittar smarta lösningar, är det mest konkurrenskraftiga. Det är också det som är mest långsiktigt hållbart och mest ekonomiskt hållbart, både för företagen och för våra lokalsamhällen. Med detta, herr talman, i min troligen sista debatt i vill jag säga att jag är väldigt stolt över allt arbete som partier har gjort på klimatområdet. Jag vill också tacka de andra deltagarna i debatten här . I detta anförande instämde och (båda MP) samt (S). 205 Statsrådet (MP) replik: Något överraskande begär jag replik, men det är inte för att diskutera eller argumentera, utan det är återigen för att tacka för hennes arbete och den initiativkraft som hon har visat i den här frågan. Det är väldigt mycket frukten av hennes arbete som vi firar här . Precis som du nämnde började 2012 föra frågan om ordning och reda i klimatpolitiken framåt. Det har varit en lång resa. gav som ny klimatminister ett tilläggsuppdrag att se på denna fråga, och ser vi resultatet av det. Det är något som kommer att påverka miljöpolitik. är också ett tydligt föregångsland. Jag vill återigen tacka för det. Eftersom någon viskade i mitt öra att detta förmodligen är ditt sista inlägg här i kammaren som riksdagsman, i alla fall för den här gången, och att du går vidare för att utreda miljöövervakning vill jag passa på att tacka så mycket för ditt arbete här. 206 (MP) replik: Tack så mycket för de varma orden från nuvarande klimatminister och från regeringen! Jag kan skicka med att det är just den här typen av reformarbete som jag tror på riktigt sätter avtryck framöver. Det ska inte förminska vikten av en oerhört vital klimatdebatt.