prot · H5094 · 2017-09-14 00:00:00 — Den fria och frivilliga folkbildningen och folkhögskolorna har en särprägel i samhället jämfört med exempelvis komvux. På vilket sätt anser statsrådet att folkhögskolan och folkbildningen med sin särprägel har en viktig roll att spela i just själva ? 97 Statsrådet (S): Den frågan är ovanligt lätt att besvara. är brett, ska vara brett och ska innefatta många olika former av utbildningsinsatser. Här spelar folkhögskolan en mycket viktig roll. Regeringen har byggt ut folkhögskolan ordentligt, och vi avser att fortsätta den utbyggnaden. Vi avser också att se till att den utbyggnaden kan åtföljas av en kvalitetssatsning. Folkhögskolan kan erbjuda unika förutsättningar för de tyvärr alltför många som saknar en fullständig gymnasieexamen med en välkomnande pedagogik och engagerade lärare i en unik miljö. Med en tradition av sann folkbildning kan folkhögskolan verkligen betyda en skillnad för många människor. Regeringen har för avsikt att stärka folkhögskolan så mycket det går utan att dess unika särart går förlorad. 98 (S): Tack för svaret! Det var uttömmande; jag är mycket nöjd. En annan del av folkbildningen är den andra stora aktören, som är studieförbunden. De kan också sägas ha en nyckelroll, då de når ut till människor och ut i samhället bättre än många andra för att ge folk möjlighet att antingen inleda en bildningsresa eller ta utbildningsplatserna som finns i . Hur tänker sig regeringen att utveckla studieförbundens roll framöver utifrån just detta? 99 Statsrådet (S): Våra studieförbund är som en skatt som vi har stor glädje av i hela . De ska vara en del av vår fria folkbildning. De ska inte styras särskilt mycket av regering och riksdag utan bygga på ett engagemang underifrån. Med de många deltagare som finns i studieförbunden kan de erbjuda motvärn mot den anda av förenkling och svartvita lösningar som vår tids komplexa frågeställningar verkligen inte är betjänta av, så studieförbunden gör och kommer fortsatt att göra stora insatser för folkbildningen. förslag för en förbättrad elevhälsa 100 (S): Jag vill ställa en fråga till utbildningsminister . kom det viktiga dokument jag håller upp: slutbetänkande Samling för skolan. Det är ett bra dokument med många bra förslag för att höja kunskapsresultaten, förbättra kvaliteten i undervisningen och öka likvärdigheten i skolan. Några av förslagen handlar om elevhälsan. skriver så här: ”Elevhälsan utgör en viktig del i skolans samlade arbete för elevers välbefinnande, utveckling och lärande.” konstaterar att det finns brister i elevhälsan. Min fråga till utbildningsministern är hur han tänker kring förslag om en förbättrad elevhälsa och vad utbildningsministern avser att göra för att stärka och förbättra elevhälsan. 101 Utbildningsminister (MP): Tack så mycket, , för frågan! Det här är såklart inte ett arbete som börjar med betänkande. Redan i vår första budget prioriterade vi att investera mer i elevhälsan. Vi har fler unga som mår dåligt. Det gör också uppgiften för lärare svårare. Vi har också ett stort behov av att det finns tillgång till speciallärare och specialpedagoger för att jobba med de elever som behöver lite extra stöd. Med statliga medel anställdes under förra läsåret 700 nya medarbetare i svensk elevhälsa. Vi har också förbättrat villkoren för att läsa vidare till speciallärare – bara inom Lärarlyftet tiodubblades antalet lärare som vill göra det, och det är oerhört viktigt. har vi kunnat vara tydliga när det gäller resursfördelningsförslaget från . Vi är beredda att gå vidare och tillföra 6 miljarder. Kärnan i vad de resurserna ska gå till är undervisning och elevhälsa. Elevhälsan är en av de delar av skolan dit minst av resurserna går, procentuellt sett. Det behöver förändras; den behöver stärkas. 102 (S): Det är jättebra att regeringen har vidtagit kraftfulla åtgärder. Jag välkomnar de förslag som utbildningsministern aviserar här och . finns det åtgärder som inte enbart kan hanteras genom mer pengar. Skolinspektionen konstaterar i sin senaste rapport att elevhälsan ofta sätts in för sent och att man inte arbetar förebyggande. Det blir lite som att släcka bränder. Det handlar mer om att förändra strategin. Jag välkomnar de åtgärder som utbildningsministern aviserar nu men understryker vikten av fler åtgärder för att stärka elevhälsan. 103 Utbildningsminister (MP): En av sakerna beskriver som kan vända på detta så att stöd sätts in på ett annat sätt är att införa en åtgärdsgaranti. Där har vi ett förslag som ligger hos Lagrådet och som stärker lärares mandat att i de tidiga åren se till att det stöd som behövs kommer fram till en elev. Mer resurser är den ena delen. Starkare mandat för lärarna att se till att stöd kommer på plats är den andra delen. Mer kommer att behöva göras, men det lägger en god grund. Utbildningspremien och skatten på arbete 104 (M): Även jag har en fråga till statsrådet . kom med sin senaste sammanställning, där man konstaterar att är det land inom som har lägst utbildningspremie. Det är ett fint och svårt sätt att säga att är det land där det lönar sig minst att plugga vidare, att studera och anstränga sig för att ta ett svårt yrke . Detta får självfallet stora konsekvenser. Det leder till missmatchning på arbetsmarknaden, och det leder till att människor inte anstränger sig för att gå de svåra utbildningar som behövs för att fortsätta utveckla det här landet – vår industri och våra företag men också vår offentliga sektor. Trots detta fortsätter regeringen att föreslå höjda skatter på arbete så att det blir ännu mindre lönsamt att arbeta. Min fråga till statsrådet är därför: När tänker regeringen agera för att stärka utbildningspremien genom att sänka skatten på arbete? 105 Utbildningsminister (MP): Det måste ha varit frustrerande läsning för . granskningar bygger ju på den statistik som är tillgänglig när man gör dem, och den senaste statistik som varit tillgänglig för bygger huvudsakligen på hur skattesystemet såg ut av alliansstyre. Uppenbarligen lyckades inte de fem jobbskatteavdragen lösa den svenska arbetslösheten eller förbättra det problem som lägger upp på bordet med den så kallade utbildningspremien. För att svara på fråga: I går presenterade regeringen sänkningar av den löneskatt som man har skjutit upp till lönen som man får när man är pensionär. Det tycker jag är en bra skattesänkning – det är helt oanständigt att skatten har varit högre när man går i pension och börjar få ut lite mindre pengar. Det är också en sänkning av löneskatten. Därutöver ska man veta att för att känna att man kan fungera väl i samhället, också som höginkomsttagare, är det bra att det går pengar till exempelvis skolan. 106 (M): Jag tycker att statsrådets arroganta svar talar för sig självt. konstaterar att fyra av tio jobb inom offentlig sektor som kräver akademisk examen är det en förlustaffär att utbilda sig till. Det ser alltså inte utbildningsministern som ett problem. Som man bäddar får man ligga, och om den här regeringen fortsätter höja skatterna för människor som arbetar kommer vi inte att kunna bemanna ens den offentliga sektorn. Det kommer att vara en enorm utmaning för . 107 Utbildningsminister (MP): Jag konstaterar att så sent som i går föreslog regeringen en rejäl sänkning för att komma till rätta med den pensionärsskatt som ni införde. Det är alltså en skatt på uppskjuten lön – man får börja betala högre skatt när man börjar få ut mindre pengar. Arrogans, , kan också vara något man visar mot verkligheten. Era första fem jobbskattavdrag fungerade inte för att lösa den svenska arbetslösheten. Den har tvärtom sjunkit när vi har genomfört vår ekonomiska politik. Vad föreslår ni då? Jo, ett jobbskatteavdrag till. 108 (M): är ett av de länder som satsar mest på utbildning. har vi hört från utbildningsministern att regeringen satsar mer pengar. Så gjorde också alliansregeringen – den satsade mycket pengar på skolan i form av läsa-räkna-skriva-garantier och annat. Det här är lovvärt, och det är viktiga steg man tar. har den nye generaldirektören för uttalat ett något annorlunda svar. Han säger att skolan inte lider brist på pengar. Han talar om att vi behöver tydligare fokus på elevers lärande, uppföljning och personligt ansvar. Därför skulle jag vilja fråga statsrådet hur hon ser på detta. Är pengar alltid lösningen på problemen, eller vad annat kan regeringen göra? 109 Statsrådet (S): Jag blev inledningsvis lite frågande eftersom frågorna ska avse statsrådens tjänsteutövning, och är en myndighet som statsrådet är ansvarig för. Men jag svarar ändå gärna på frågan. Jag ser ingen motsättning. Jag ser att den svenska skolan är i stort behov av ordentliga resurser. Men den svenska skolan är också i behov av att lärare, rektorer, elever och föräldrar sätter kunskap och bildning i centrum. Jag ser absolut ingen motsättning mellan de här två sakerna och har inga som helst problem att se att den svenska skolan i sin jakt på kunskap faktiskt är förtjänt av en ordentlig resursbas. Jag är också stolt över att vara med i en regering där vi presenterar inte bara enstaka satsningar på skolan utan en gedigen och framtidsinriktad plattform som gör att skolan kommer att kunna utvecklas med goda resurser framöver. 110 (M): Detta är som jag sa lovvärda insatser. Men säger generaldirektören faktiskt att mer pengar till och med kan förvärra skolans problem. Generaldirektören menar att vi ska ha en ökad satsning på ledarskapet, både i klassrum och för skolchefer, arbetsron och kvaliteten i klassrummen. Jag undrar hur statsrådet ser på detta och vad regeringen kan göra för att stötta den utvecklingen. 111 Statsrådet (S): Jag har också haft möjlighet att vara generaldirektör för . Jag har haft förmånen att leda denna myndighet men har också sett nackdelarna med det otroligt stökiga resurstilldelningssystem som den borgerliga regeringen levererade. Satsning på satsning förutsatte att skolhuvudmän sökte nya statliga bidrag. Det nya förslaget från regeringen, som har arbetat fram, innebär en långsiktig satsning som ger möjlighet för huvudmännen att agera utan att vara så ryckiga. Oetisk reklam riktad till studenter 112 (S): Min fråga riktar sig till utbildningsminister . och veckorna har man sett något nytt och förskräckande i den offentliga miljön i samband med skolstarten vid våra lärosäten. Det har åkt omkring enorma reklamskyltar som hänvisar till dejtingsajter. I stället för studielån och studiebidrag ska man använda sig av sugardads. Detta har föranlett kårordföranden på , , att vända sig till både och polisen. Det har även jag gjort, i min roll som S-kvinnors ordförande. Jag tycker att detta är något som man verkligen behöver komma till rätta med. Det oroar studenterna som ska göra ett seriöst arbete och möts av detta när de går ut genom dörren. 113 Utbildningsminister (MP): Tack för frågan, ! Att behöva mötas av detta när man just ska börja sin studiegång och fokusera på sina studier är helt fruktansvärt. Denna typ av verksamhet gränsar, som ni och andra konstaterat, till brott mot sexköpslagen och ska såklart utredas av polis. Därför är det bra att man gjort sådana anmälningar och att det kommer att granskas på det sättet. Sedan är det oerhört viktigt att vi som samhälle också reagerar mot detta fenomen och den kvinnosyn som ligger till grund för att denna marknadsföring alls sker. Det rättsliga är såklart en sak och ska utredas, men vi måste reagera, och reagera högt. Det är bra att ni S-kvinnor gör det, och det borde hela göra. Vår regering är väldigt tydlig med var vi står i de feministiska frågorna. 114 (S): Jag hoppas och önskar naturligtvis att hela regeringen och också ger stöd till kårordförandena. De hamnar i en utsatt situation när de behöver jobba med denna typ av frågor, som de inte tror sig behöva hantera. Men jag tycker att det är väldigt bra att de gör det och hoppas att också jobbar med detta. Sedan behöver man naturligtvis utreda om det finns ett gränsland här och om det behövs ny lagstiftning. 115 Utbildningsminister (MP): Vi får samma signaler i dialogen med både lärosäten och kårer: Detta är något man har uppmärksammat vid läsårsstarten och som ställer till det för det viktiga arbete som sker på universiteten när man ska påbörja terminen. Vi ger givetvis stöd till detta. Det är också ett långsiktigt stöd, för jämställdhetsarbetet på lärosätena har förstås pågått mycket längre än den reaktion vi nu ser på detta fenomen, som jag har svårt att hitta beskrivande ord för – något som inte borde ske i . Frågestunden var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2016/17:610 om andelen högre officerare i 116 Försvarsminister (S): har frågat mig om jag gjort något ställningstagande kring att andelen högre officerare är större i jämfört med i och om detta är ett lämpligt förhållande, eller om åtgärder borde vidtas. frågar också om jag tänker vidta några åtgärder för att utreda vilka konsekvenser för verksamhet och ekonomi denna skillnad mellan grannländerna får. Avslutningsvis frågar om jag kommer att ta några initiativ för att uppnå en balans och i så fall vilka. Nära grannländer som och har olikheter även om likheterna är många. har till exempel valt att behålla värnplikten medan den förra regeringen i valde att lägga värnplikten vilande , med inriktningen att genomföra rekrytering helt baserad på frivillighet. beslutade regeringen att återinföra skyldigheten att genomgå mönstring och fullgöra grundutbildning med värnplikt, i syfte att uppfylla de mål som angett avseende förbands- och personaluppfyllnad. Personalförsörjningen ska så långt som möjligt bygga på den enskildes intresse, motivation och vilja. Det är i grunden Försvarsmakten som har att utforma en ändamålsenlig personalstruktur, utgående från myndighetens instruktion, strukturen av krigsförband, inriktningar och uppdrag samt tillgängliga resurser. Förändringar inom personalförsörjningsområdet har erfarenhetsmässigt långa ledtider. Försvarsmakten är mitt uppe i införandet av systemet med specialistofficerare, vilket innebär att proportionerna mellan officerare och specialistofficerare successivt ändras. Detta får också till följd att antalet officerare med en viss grad successivt förändras. Som noterat har antalet officerare med majors grad eller högre minskat , vilket bland annat är en konsekvens av det nämnda. är det av avgörande betydelse att slå vakt om den kompetens som nuvarande officerskår representerar. I betänkandet En robust personalförsörjning av det militära försvaret gör utredaren bedömningen att det i närtid kommer att uppstå brist på officerare då framtida avgångar överstiger bedömt inflöde. Det ligger i sakens natur att avgångarna i första hand utgörs av seniora officerare med relativt sett högre grader medan inflödet sker i de lägre graderna. Det är därför sannolikt att det kommer att bli en fortsatt minskning av officerare i högre grader. Försvarsmaktens behov av officerare, befäl, soldater och sjömän med flera avgörs ytterst av strukturen för krigsförbanden. Förbandsstrukturen ingår även i de frågor som Försvarsberedningen har i uppgift att överväga inom ramen för sina anvisningar. Regeringens och kommande ställningstagande till Försvarsberedningens förslag kommer att utgöra grunden för Försvarsmaktens fortsatta planering av det framtida officersbehovet. Vidare kan återgången till värnpliktsutbildning komma att påverka officerares sysslor och sannolikt även officersbehov och officersutbildning. Exempelvis kan antas att officerare i trupptjänst dels får en tydligare utbildningsroll i grundutbildningen, dels kommer att bemanna viktiga befattningar i krigsförbanden. Jag kan inte föregripa Försvarsberedningens förslag, än mindre möjliga ställningstaganden till dessa. Det är också för tidigt att fullt ut redogöra för vilka anpassningar av olika personalkategorier, inklusive officerare av olika grader, som Försvarsmakten anser det lämpligt att göra med anledning av den återinförda värnplikten. Sammanfattningsvis är en avvägd balans av officerare i olika grader och med olika kompetenser avgörande för att Försvarsmakten ska kunna lösa förelagda uppgifter. Detta bygger bland annat på en befattningsstruktur som medger att dessa kompetenser kan utvecklas och försörjas. Officersförsörjningen och organisationens närmare utformning kommer därför att utgöra viktiga fokusområden för Försvarsmakten nu och . 117 (V): Tack för svaret, försvarsministern! Arbetsnamnet på min interpellation var Många styrmän, få roddare. får man inte uttrycka sig så i det officiella protokollet, så det fick bli lite mer byråkratiskt. Det handlar alltså om följande: I finns två alliansfria länder – och . Det finns många anledningar att snegla på vad gäller säkerhetspolitik, inte bara vad gäller skolområdet, som vi ofta sneglar på. Vi har likheter mellan historia och geopolitiskt läge etcetera, men det finns också väsentliga skillnader. I strävar man efter både tydlighet och goda kontakter med sin stora granne. har behållit det civilförsvar som avrustat. har inget militärindustriellt komplex att tala om. Man har behållit värnplikten och har tack vare detta större försvarsstyrka i fred och fler soldater vid en mobilisering – . Detta till trots hade 3 047 officerare med majors grad eller högre 2009, att jämföra med 1 224. Min förvåning väcktes när jag såg denna statistik. I utgjorde de högre befälen också en mer än dubbelt så stor andel av den totala befälskåren jämfört med i . Detta var dock gamla siffror, så jag tog reda på nya. hade fortfarande mer än 2 500 officerare med majors grad eller högre, medan hade 1 224. De klarade sig alltså med hälften, trots en mångdubbelt större armé. Som lekman finner jag detta lite gåtfullt och kanske inte helt optimalt, därav mina frågor till försvarsministern om vad han anser om detta och om något borde och kan göras. Men om jag förstått svaret rätt anser ministern dels att detta i grunden är Försvarsmaktens egen sak att hantera, dels att han inte vill föregripa den sittande Försvarsberedningen, som sammanträder as we speak. Försvarsberedningen kommer i denna del inte att vara klar . Det kan tyckas vara en bra och lovvärd uppfattning att politiken inte ska peta i detaljer, men detta känns lite ologiskt när fattar beslut på kompaninivå och liknande nivåer annars. Jag tycker att detta är ett mer strukturellt problem, som såvitt jag kan begripa visserligen har förbättrats . Men har som sagt fortfarande dubbelt så många officerare med majors grad eller högre än vad har, trots att alltså har fler soldater i fredstid och fler vid mobilisering. Å ena sidan fattas beslut på kompaninivå, å andra sidan får denna obalans fortgå utan större diskussion. Jag undrar: Tycker ministern att detta verkar konsekvent? Jag kommer ihåg att jag läste att man gjorde sig lustig över den italienska flottan, som hade fler amiraler än fartyg. Hur många amiraler har för sina sju ytstridsfartyg vet jag inte, men det kanske ministern, som brukar vara välunderrättad, kan svara på? 118 Försvarsminister (S): Det är intressant att nämner . De behöll värnpliktssystemet, som vi tog bort med 153 röster mot 150 i . Det var en snäv votering med ett dåligt underlag för ett så viktigt beslut. har vi i regeringen reaktiverat värnplikten genom ett regeringsbeslut. Detta innebär att det kanske blir enklare för oss att utöka numerären av soldater . Det kommer också att påverka officerarna och hur många de har att ansvara för i olika sammanhang när det gäller utbildning. Det kommer också att påverka deras arbetsuppgifter, vilket jag nämnde i min inledande genomgång. Jag ser framför mig en successiv förändring av officerarnas arbetsuppgifter, arbetsinnehåll och roll i organisationen. Hur detta i exakthet ska utformas och se ut är en fråga för den delegerade statliga arbetsgivarpolitiken. Det är så systemet i ser ut. Det får reformeras utifrån våra förutsättningar. Jag ser fram emot att vi inom den försvarsöverenskommelse vi har gjort kan börja utöka numerären i svensk försvarsmakt 2020. Om Försvarsberedningen kommer fram till att vi bör utöka numerären ytterligare vore det ett intressant förslag. Numerär står i detta sammanhang också för möjlighet till uthållighet. Vi har i vår försvarsmakt satsat hårt på kvalitet. Det är inget fel på det, men det gäller att ha både och, inte antingen eller, i dessa sammanhang. Vi jobbar för att genomföra flerbefälssystemet så att vi får en ökad professionalisering mot djup systemkompetens i kombination med praktiskt yrkesutövande. Här pågår en process på officerssidan. Vi behöver också få till stånd en nyrekrytering av officerare för att kunna fylla upp . Åldersstrukturen ser ut på ett sådant sätt att vi kanske inte klarar organisationen på det sätt vi hade avsett om vi inte får en bra rekrytering framöver. Jag kan konstatera att vi , 2017, har den högsta rekryteringen till officersprogrammet . 170 officersaspiranter har rekryterats, men det krävs också åtgärder för att bibehålla en positiv trend här. Vi måste titta på hur vi kan etablera fler vägar in till Försvarsmakten och en särskild officersutbildning för exempelvis akademiker, en officersutbildning för specialistofficerare, gruppbefäl, soldater och sjömän, en kompletterande officersutbildning för reservofficerare med mera. Detta är saker man arbetar med inom Försvarsmakten. Det gäller att se hur vi kan bana väg för en ny generation officerare som vi hanterar åldersstrukturen. Vi har några utmaningar där. 119 (V): Jag tror att jag och försvarsministern är ganska oeniga i en del stora frågor, men jag tycker att det finns vissa saker som har skötts väl. Att vi, om än i blygsam skala, återuppväcker värnplikten är ett steg i rätt riktning, även om vi talar om 2 000–4 000 i årskullar på 100 000. Det är en lång väg att gå om man vill ha den gamla tiden tillbaka, vilket jag inte tror att någon av oss vill eller ens tror är önskvärt. Vi skulle däremot vilja ha en något kraftigare satsning på just värnplikten. Vi får inte säga yrkesarmé i det här landet, utan nu ska man säga försvarsmakt byggd på frivillighet, vilket är ett lite ovanligt sätt att uttrycka sig på när man dels aldrig säger så om andra yrkeskategorier, dels har en massa frivilligorganisationer som kanske blir fundersamma. Denna yrkesarmé har i alla fall rekryteringsmässigt inte fungerat alls. Av de 50 000 vi skulle kunna ha i mobiliserat tillstånd har succén varit på hemvärnssidan. De 22 000 som ska finnas där finns i princip och fungerar bra, men av yrkesarméns 28 000 var 6 000 helt vakanta 2014, huvudsakligen tjänstgörande. Ytterligare 7 000 bemannas av tidigare värnpliktiga, som var på väg att glida ut. Att värnplikten är återuppväckt tycker jag alltså är jättebra. En annan bra sak är samarbetet med , som jag vet att försvarsministern har lagt ned mycket tid och energi på. Vi har mycket att vinna när det gäller både samarbete och jämförelserna. Det är inte så att de har facit och att allt fungerar jättebra där, men det är intressant att jämföra sig . Deras försvarsbudget på 25 miljarder ter sig i många stycken mer kostnadseffektiv än vår, som snart är på 45–50 miljarder. Jag tycker att det är roligt att officersrekryteringen går bra, åtminstone i vissa delar, för det är jätteviktigt , särskilt om vi vill kunna speeda upp värnplikten. Men det finns stora problem som försvarsministern pekade på i sitt första svar. Trots att vi har en övervikt av höggradiga militärer på befälssidan har vi en hotande brist . Det är klart att detta kräver särskilda åtgärder. Det vore som sagt intressant att fundera på om det finns saker att göra. Det kan ju inte vara så att vårt behov rent objektivt är dubbelt så stort, med den lilla försvarsmakt vi har, jämfört med vad gäller officerare med majorsgrad och uppåt. Det kanske finns åtgärder att vidta där som både skulle öka effektiviteten och spara pengar. Till slut vill jag fråga försvarsministern om han vet hur många amiraler vi har, det vill säga inräknat vice- och konteramiraler. 120 Försvarsminister (S):