prot · H50948 · 2017-12-12 00:00:00 — Men låt mig vara tydlig: miljö- och klimatpolitik är ingen kvartalsekonomi. Det handlar om långsiktiga spelregler som gör det möjligt att ställa om till ett fossilfritt välfärdsland. Vi ser hur andra länder vill backa från sina klimatåtaganden, men gör precis tvärtom. Vi visar klimatledarskap både nationellt och internationellt. Allmän miljö- och naturvård har ett nytt klimatpolitiskt ramverk med en progressiv klimatlag. Det anger mål och riktning för kommande regeringar. Detta för fortsatt höga klimatambitioner i och visar ett ledarskap i arbetet med att genomföra . Vi visar att det går att kombinera ekologisk hållbarhet med välfärd, rättvisa och utveckling. Men det krävs också reella investeringar. har budgeten för miljö och klimat mer än fördubblats. Regeringen stärker bland annat Klimatklivet, där stödet ges till de åtgärder som ger den största varaktiga minskningen av utsläpp av växthusgaser per investerad krona. har vi sett flera tydliga exempel på effekterna av ett förändrat klimat: vattenbristen i stora delar av vårt land, värmeböljan i södra , torkan på och orkanerna och . Omdaningen av samhället måste påskyndas. Även kommande generationer ska kunna leva ett gott och tryggt liv. Därför satsar regeringen på ett förstärkt klimatanpassningsarbete. Utsläppen från industrin ska minska. Processindustrin ges ett nytt stöd till innovativa projekt och gröna tekniksprång, ett industrikliv. En strategi tas fram för omställningen till en cirkulär och biobaserad ekonomi. Den förnybara energiproduktionen byggs ut. ska vara ledande i omställningen till ett hållbart samhälle, och städerna kan gå före. Många lösningar på miljö- och klimatfrågan finns lokalt. Regeringen vill därför underlätta för kommunerna att växla upp takten i omställningsarbetet. Regeringen fortsätter att satsa på stadsmiljöavtalen och inrättar ett nytt stöd för grönska i städer. Med det stödet vill regeringen stärka förutsättningarna för att städerna ska kunna utvecklas till levande, gröna, hälsosamma och trygga platser. I budgeten tar regeringen flera viktiga steg för att tackla transportsektorns klimatpåverkan. Vi ersätter tidigare miljöbilsstöd med ett helt nytt bonus–malus, som innebär att vi höjer avgiften för bilar med höga utsläpp och inför stöd till bilar med låga utsläpp. Alliansregeringens val att subventionera dieselbilar har kraftigt bidragit till de luftkvalitetsproblem som våra städer befinner sig i. Regeringen ser stora fördelar med att fler cyklar och ser potential i elcykeln, som forskning visar kan ersätta bilresor. Ett elfordonsstöd kommer därför att bidra både till att minska utsläppen från transporterna och till levande städer med mer cykling och mindre biltrafik. Utsläppen av farliga kvävedioxider från dieselbilar ökar. Luftföroreningarna är en stor källa till lung‑, hjärt- och kärlsjukdomar och för tidiga dödsfall. I orsakar dålig luft uppemot 5 500 svenskars död. Barn ska andas ren luft, och regeringen kommer därför att ge kommuner möjlighet att förbjuda bilar med höga hälsofarliga utsläpp genom miljözoner. natur bjuder på fantastiska upplevelser. Plocka svamp i skogen, bada eller klättra i berg – alla som befinner sig i har rätt att på ett ansvarsfullt sätt vistas i och njuta av naturen. Det är en ovärderlig förmån. Naturen ska bli mer tillgänglig, så att fler kan upptäcka dess värden och inspireras till friluftsliv, motion eller avkoppling. Tillgång till natur bidrar till ett hälsosammare samhälle. Allmän miljö- och naturvård Människan är beroende av naturen. Ändå tas den ofta för given. har antalet ryggradsdjur minskat med . Antalet sötvattensarter har minskat med . En färsk tysk studie visar att antalet flygande insekter har minskat med . Levande hav, välmående skogar och ett rikt växt- och djurliv skapar goda förutsättningar för människor, organisationer och näringsliv. Naturen måste därför skyddas, skötas och användas på ett hållbart sätt. De nedskärningar som oppositionen föreslår på området minskar kraftigt möjligheten att nå de svenska miljömålen. Jag tycker att väljarna behöver få veta hur oppositionen avser att agera för att målen ska uppnås. Om oppositionens förslag blir verklighet riskerar det att leda till bland annat att skyddsvärda skogar avverkas i stället för att skyddas. är ett havsland. Vi svenskar är beroende av haven. Men våra hav är också känsliga och utsatta. Det handlar om algblomningen, som växer till, bottnar som dör och vrak som fortfarande läcker bränsle och kemikalier. Regeringen gör en historisk offensiv för att skydda haven. Fjolårets och årets låga grundvattennivåer ger en föraning om en framtid där vattenbrist och torka blir allt vanligare. Grundvattnet påverkar vår dricksvattenförsörjning, jord- och skogsbruk, industri och turism. Regeringen gör därför en stor satsning på att förebygga torka och fördjupa kartläggningen av grundvattenresurserna. Plast har seglat upp som en stor miljöfråga . En sopbil skräp hamnar i världshaven varje minut. Små engångsartiklar som används i slängs i naturen och flyter omkring i haven . Regeringen tillsätter en utredning och har gett i uppdrag att titta noggrant på plastens miljöeffekter och ge förslag på hur vi ska komma till rätta med de här problemen. I budgeten föreslås också en rejäl satsning på att hantera problemen med plast i haven. Det offensiva arbetet med vår tids största utmaning har bara börjat. Vi har mycket kvar att göra. Attityden ”business as usual” håller inte, när vetenskap och expertis larmar om utrotning av arter, om plast och farliga kemikalier i dricksvattnet och om att klimatförändringarna sker här och . Larmen är en väckarklocka, men de är inte hela berättelsen. Lika viktigt är att komma ihåg att det finns en efterfrågan på mer miljöpolitik. Tiden när miljön sågs som en hämsko för utveckling är över. presenterades en ny mätning som visar att miljö och klimat är den fråga som unga väljare mellan 18 och 29 ser som den viktigaste politiska frågan. I den här budgeten visar regeringen att vi tar deras oro för sin framtid på allvar. Människor vill ha en giftfri vardag och ren luft. Företagen vill ha långsiktiga förutsättningar för att utveckla gröna lösningar. Vi måste göra mer , för klimatet och miljön kan inte vänta. 83 (C) replik: Jag tackar ministern för att hon är på plats och debatterar med oss. Från sida uppskattar vi väldigt mycket möjligheten att ta diskussionen direkt med miljöministern. Jag får kanske säga att det är lite magstarkt att ministern pådyvlar oppositionen och Alliansen dieselproblematiken. Jag har inte riktigt uppfattat att miljöministern själv är ett under av handlingskraft när det gäller att markera mot det som har hänt med fusk och annat beträffande diesel. Allmän miljö- och naturvård Men det är inte det som jag ska fråga om. En viktig del i luftföroreningsproblematiken och framför allt omställningen till en fossiloberoende fordonsflotta är biogasen. Det finns som tidigare nämnts väldigt många fördelar med biogasen, som fossilfrihet och mindre luftföroreningar. Det är också en del av ett kretslopp som gör att man återanvänder matavfall, grödor eller vad det nu kan vara för någonting och får ett fungerande drivmedel av det. Som läget är nu är det väldigt många som har gjort investeringar som upplever att det är mycket osäkra förutsättningar, och det är investeringar som stoppas. Biogasbranschen överlag är väldigt orolig för hur de kommande förutsättningarna kommer att vara. Därför är min fråga till ministern: Hur ser regeringen på den här problematiken, och vad har man i pipeline? 84 Miljöminister (MP) replik: Jag och regeringen instämmer helt i bilden att biogas är en viktig del av omställningen till fossilfrihet. Förutom att den ger effekter på klimatet är det en väldigt smart kretsloppslösning med flera nyttor. Jag står i nära kontakt med de aktörer som är oroliga för den diskrepans som har uppkommit mellan olika EU-länders stöd. Vi tittar noga på det. Vi behöver bygga ett bättre pussel mot andra länder. Vi måste också öka efterfrågan på gas. En del är att ta in gasbilarna tydligt i bonus–malus-systemet. Det är ett sätt att bidra till ökad efterfrågan på biogas. Vi kommer att återkomma med fler åtgärder i den delen. Jag måste kommentera att värjer sig mot att ta ansvar för de problem dieselbilarna har skapat. Det kan vara svårt att få i ansiktet att man behöver ta den typen av ansvar. Faktum är att kunskapen om att dieselbilar har höga utsläpp av partiklar och kvävedioxider har funnits . Vi var många under förra mandatperioden som upprepade gånger vände oss till regeringen och bad att den skulle ta bort subventionen på dieselbilar. Den regeringen var totalt iskall mot den typen av farhågor. Det var även partikamrater till som från sida gjorde den typen av appeller. De fick inget som helst gehör. Det betyder att ni har en del av ansvaret för situationen. Självklart ska den delen av industrin som har fuskat rätta till fusket. Det är ingen tvekan om det. Det ansvaret delar industrin och de tyska myndigheter som har godkänt bilar med fusk. 85 (C) replik: Tack så mycket för svaret, ministern! Det är bra att regeringen ser att det finns en problematik och jobbar med den. Men det är inte direkt någon ny problematik som har uppstått. Läget är ganska akut för många biogasproducenter. I vår budget lägger vi bland annat fram förslag om ett höjt metanreduceringsstöd och en kretsloppspremie just för att man ska underlätta för produktionen. Precis som ministern säger handlar det också om efterfrågesidan. Det är jättebra ifall man får in biogasen i miljöbilsdefinitionen och bonus−malus-systemet. Men det handlar också om ursprungsmärkning och mål för insamling av matavfall så att vi kan få det att fungera. Allmän miljö- och naturvård Det finns också problematik när man ser på den reduktionsplikt som det kommer att fattas beslut om. vet vi inte riktigt vad som gäller. Det finns andra frågetecken. Vi minns i förra omgången till 2015 hur många frågetecken det var om skattereduktionerna och hur sent besked man fick där. vet inte branschen vad som fortsatt kommer att hända efter 2020. Det finns ett indikativt mål för bränslebytet till 2030. Men det finns inte någon riktig plan för hur man ska gå framåt. Jag skulle nog ändå vilja att ministern kanske utvecklar lite tydligare vilka mer konkreta åtgärder regeringen tänker vidta för att underlätta för biogasen. 86 Miljöminister (MP) replik: Det är närmast skrattretande att höra centerpartister i stå och säga: ska vi ta ett krafttag i diskussionen med EU om biobränslen. För branschens skull får vi vid hoppas att det inte är en centerpartistisk minister som försöker ta de diskussionerna. centerministern misslyckades kapitalt med att hitta långsiktiga lösningar för biodrivmedel i och lade fram förslag som man fick dra tillbaka för att de inte höll i diskussionerna med EU. Regeringen har hittat mycket bättre lösningar för möjligheten att skapa långsiktiga förutsättningar för tillverkning av biodrivmedel i . Vi har inte löst hela delen. Men vi har tagit flera riktigt viktiga steg framåt, och reduktionsplikten är det viktigaste. Vad gäller drivmedel biogas återstår fortfarande diskussioner. Vi jobbar hårt med det. Det är inte enkelt. Men vi har gjort oerhört mycket mer för möjligheten att investera i biodrivmedel i än tidigare regeringars misslyckande. Jag skulle sänka garden om jag var . 87 (M) replik: Välkommen hit till kammaren, miljöministern! Det är väldigt bra att miljöministern deltar i den här debatten. Det är också kul att miljöministern lyfter fram unga människor och deras åsikter när det gäller klimat och hållbarhet. Den är en grupp man skulle kunna få lyssna mer på. Jag vet att i den specifika åldersgruppen är det parti som flest sympatiserar med. Det är klart att det finns mycket där att hämta. När det gäller dieselbilarna talade miljöministern först med ledamoten . Det kan vara på sin plats att fråga varför regeringen är så passiv när det gäller att ställa krav på tillverkarna. Vi hade här tidigare en debatt om Postnord och brev som inte kommer fram. När det gäller det här ärendet verkar det som att påminnelserna kommer till regeringen, men den verkar inte göra så mycket åt det. Min huvudsakliga fråga rör dock inte brev och post eller unga människor. Den gäller med vilken rätt miljöministern står här och talar om ordning och reda i klimat- och miljöpolitiken. Tittar man på regeringspartiernas track record när det gäller att följa praxis, regler och ingångna avtal kan man se att det är lite skakigt. Regeringspartierna bröt 2013 mot budgetreglerna. bryter de mot det finanspolitiska ramverket när de inte uppnår överskottsmålet. Allmän miljö- och naturvård har de utlyst ett klimatpolitiskt råd på ett sätt som går helt stick i stäv med hur det beskrevs i Miljömålsberedningens slutbetänkande. De har inte talat med partier utan har kört sitt eget race. Det gäller budgetreglerna, finanspolitiska ramverket och Miljömålsberedningen. Kan man över huvud taget lita på regeringen när det gäller ordning och reda? 88 Miljöminister (MP) replik: Regeringen presenterar en stark och ansvarsfull budget. Vi har möjlighet att både beta av på statsskulden och göra investeringar i det gemensamma samhället och det gröna samhällsbygget. Det är kraftfulla investeringar i välfärdens alla delar. I detta arbete och inom den starka ekonomiska politik som regeringen för finns det utrymme för en kraftfull miljö- och klimatpolitik. Vi hittar inte bara på nya idéer utan finansierar också myndigheternas arbete att genomföra idéerna. I Miljömålsberedningen kom partierna överens om tydliga mål på klimatsidan. De var också överens om att det behövs nya styrmedel för att nå dessa mål. I den budget vi har presenterat inklusive det vi debatterar presenterar regeringen ett antal sådana styrmedel som tar oss mot det mål som har fastställt. Från sida är det däremot tyst. Vi får höra vad som inte är bra, inte är effektivt, men de lämnar inga besked. Vilka styrmedel anser kommer att göra att kan nå de klimatmålen och de miljöpolitiska målen? 89 (M) replik: Jag tackar miljöministern för svaret. Det är kul att miljöministern är här. Men om hon inte har för avsikt att svara på de frågor som ställs kan man fundera på varför hon är här. Jag konstaterar att jag inte får något svar på min fråga om ordning och reda i miljö- och klimatpolitiken. Jag ska därför gå vidare med en annan fråga för att se om jag har mer tur med att få ett svar på den. När vi tittar på miljö- och klimatpolitiken globalt sett ser vi att vi såklart behöver prioritera utsläppsminskningar, och då framför allt minska kolanvändningen i världen. IPCC, FN:s klimatpanel, pekar på kärnkraft som en viktig komponent framöver om vi på riktigt ska kunna ha en stabil elförsörjning som är oberoende av de svavelintensiva fossila bränslena. Framöver är teknikutveckling, tekniköverföring och forskning tre viktiga led som man behöver jobba med parallellt. Men vi vet också att vissa utsläpp är mycket svåra att komma åt. De går inte riktigt att undkomma. Jag tänker på processindustrin, och jag tänker på den tunga industrin. ser mycket positivt på till exempel projekt som Hybrit, som handlar om att plocka in vätgas i ståltillverkningen. Men många partier, de som står bakom Miljömålsberedningens förslag, vet också att svensk klimatpolitik inte kan förlita sig bara på en innovation. Vi måste ha en backup om det inte skulle falla väl ut. Därför har Miljömålsberedningen ställt sig bakom att behöver ha en CCS-strategi och komma till stånd med carbon capture and storage för att över huvud taget kunna komma i närheten av målen till 2045. Allmän miljö- och naturvård Min fråga till miljöministern blir därför: Hur går det egentligen med CCS-strategin, och när kommer den att läggas på bord? 90 Miljöminister (MP) replik: verkar leva i en värld där man kan dela upp klimatpolitiken och göra lite grann. De verkar inte ha insett att det handlar om en omställning av samhället. Det är också jättekonstigt att höra att har lägre ambitioner för svensk industri än vad svensk industri själv har. Svensk industri uttalar tydligt en vision om att kunna bli oberoende av fossila bränslen. Vi delar denna vision. Vi står tillsammans med dem och gör denna satsning. Vad är grejen med att säga att de nog inte kommer att klara det? Det är inte den typ av politik som regeringen och jag står för. Klimatpolitiken måste vara bred. Det är både det internationella forskarsamfundet och jag tydliga med. Jag uppfattar också att det är ansatsen i Miljömålsberedningens förslag. Vi måste arbeta hemma, vi måste arbeta internationellt och vi måste jobba med forskning. Och vi måste utgå från den forskning som finns och agera . Vi kan inte bara hitta undanflykter och föreslå åtgärder som innebär att vi inte behöver ställa om. Det gör inte att vi inte kommer att ställa om. Vi kommer kanske internationellt att behöva CCS. Regeringens prioritet är att skapa en klimatpolitik som ger effekt i och i världen här och . (forts. § 12) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 8 Beslut om ärenden som slutdebatterats MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Punkt 5 (Forskning m.m.) 2. res. 2 (M) 65 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 3 M, 38 SD, 21 MP, 17 C, 16 V, 15 L, 13 KD, 2 - 2: 65 M Frånvarande: 18 S, 15 M, 8 SD, 3 MP, 5 C, 5 V, 4 L, 3 KD, 3 - och (båda M) anmälde att de avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 6 (Utbetalning av jordbrukarstöd) 2. res. 3 (M, SD, KD) 121 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 21 MP, 17 C, 16 V, 15 L, 1 - 3: 69 M, 38 SD, 13 KD, 1 - Frånvarande: 17 S, 14 M, 8 SD, 3 MP, 5 C, 5 V, 4 L, 3 KD, 3 - Punkt 7 (Skördeskador) 2. res. 4 (KD) 13 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 69 M, 38 SD, 21 MP, 17 C, 16 V, 15 L, 2 - 4: 13 KD Frånvarande: 17 S, 14 M, 8 SD, 3 MP, 5 C, 5 V, 4 L, 3 KD, 3 - Kammaren biföll utskottets förslag. FöU1 Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Punkt 1 (Mål och resultatredovisning för utgiftsområde 6) 2. res. 2 (KD) 13 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 67 M, 21 MP, 17 C, 16 V, 15 L, 1 - 2: 13 KD Avstod: 2 M, 38 SD, 1 - Frånvarande: 17 S, 14 M, 8 SD, 3 MP, 5 C, 5 V, 4 L, 3 KD, 3 - (M) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 5 (Logistik för högre försvarsberedskap) 2. res. 3 (S, MP, V) 3. res. 4 (SD) 134 för res. 39 för res. Kammaren biträdde res. 134 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 69 M, 38 SD, 17 C, 15 L, 13 KD, 1 - 3: 96 S, 21 MP, 16 V, 1 - Frånvarande: 17 S, 14 M, 8 SD, 3 MP, 5 C, 5 V, 4 L, 3 KD, 3 - Punkt 6 (Stärkt upphandlingskompetens vid försvarsmyndigheterna) 2. res. 5 (M, C, L, KD) 114 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 38 SD, 21 MP, 16 V, 2 - 5: 69 M, 17 C, 15 L, 13 KD Frånvarande: 17 S, 14 M, 8 SD, 3 MP, 5 C, 5 V, 4 L, 3 KD, 3 - Punkt 7 (Nytt medelräckviddigt luftvärnssystem) 2. res. 6 (SD) 39 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 69 M, 21 MP, 17 C, 16 V, 15 L, 13 KD, 1 - 6: 38 SD, 1 - Frånvarande: 17 S, 14 M, 8 SD, 3 MP, 5 C, 5 V, 4 L, 3 KD, 3 - Punkt 10 (Framtida inriktning för utgiftsområdet) 2. res. 8 (M) 3. res. 10 (C) 4. res. 11 (L) Förberedande votering 1: 17 för res. 15 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 67 för res. 18 för res. Kammaren biträdde res. (M) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. 69 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 21 MP, 16 V, 12 KD, 1 - 8: 69 M Avstod: 38 SD, 17 C, 15 L, 1 KD, 1 - Frånvarande: 17 S, 14 M, 8 SD, 3 MP, 5 C, 5 V, 4 L, 3 KD, 3 - Punkt 11 (Dimensionering av Försvarsmaktens stöd till samhället) 2. res. 12 (M, C, L, KD) 112 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 2 M, 38 SD, 21 MP, 16 V, 2 - 12: 67 M, 17 C, 15 L, 13 KD Frånvarande: 17 S, 14 M, 8 SD, 3 MP, 5 C, 5 V, 4 L, 3 KD, 3 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 9 Beslut om ärenden som slutdebatterats SfU4 Utgiftsområde 8 Migration 2. res. 39 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 7 M, 21 MP, 16 V, 1 - : 38 SD, 1 - Avstod: 62 M, 17 C, 15 L, 13 KD Frånvarande: 17 S, 14 M, 8 SD, 3 MP, 5 C, 5 V, 4 L, 3 KD, 3 - , , i och (alla M) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer Punkt 1 (En strategi för luftfarten) 2. res. 1 (S, MP, V) 134 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 69 M, 38 SD, 17 C, 15 L, 12 KD, 1 - 1: 96 S, 21 MP, 16 V, 1 - Avstod: 1 KD Frånvarande: 17 S, 14 M, 8 SD, 3 MP, 5 C, 5 V, 4 L, 3 KD, 3 - (KD) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 2 (Regionala flygplatser) 2. res. 2 (S, MP, V) 134 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 69 M, 38 SD, 17 C, 15 L, 13 KD, 1 - 2: 96 S, 21 MP, 16 V, 1 - Frånvarande: 17 S, 14 M, 8 SD, 3 MP, 5 C, 5 V, 4 L, 3 KD, 3 - Punkt 5 (Vissa organisatoriska frågor) 2. res. 4 (V) 16 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 69 M, 38 SD, 21 MP, 17 C, 15 L, 13 KD, 2 - 4: 16 V Frånvarande: 17 S, 14 M, 8 SD, 3 MP, 5 C, 5 V, 4 L, 3 KD, 3 - Punkt 6 (underhållsanslag) 2. res. 5 (C) 17 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 68 M, 38 SD, 21 MP, 16 V, 15 L, 13 KD, 2 - 5: 17 C Frånvarande: 17 S, 15 M, 8 SD, 3 MP, 5 C, 5 V, 4 L, 3 KD, 3 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 10 Beslut om ärenden som slutdebatterats NU1 Utgiftsområde 24 Näringsliv 2. res. 39 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 3 M, 21 MP, 16 V, 1 - : 38 SD, 1 - Avstod: 66 M, 17 C, 15 L, 13 KD Frånvarande: 17 S, 14 M, 8 SD, 3 MP, 5 C, 5 V, 4 L, 3 KD, 3 - (M) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. NU2 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Kammaren biföll utskottets förslag. AU1 Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering 2. res. 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 2 M, 21 MP, 16 V, 1 - : 1 M, 38 SD, 1 - Avstod: 66 M, 17 C, 15 L, 13 KD Frånvarande: 17 S, 14 M, 8 SD, 3 MP, 5 C, 5 V, 4 L, 3 KD, 3 - (M) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. § 11 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SfU2 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Punkt 4 (Pensionssystemet) 2. res. 3 (V) 3. res. 5 (KD) 16 för res. 13 för res. Kammaren biträdde res. 16 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 68 M, 38 SD, 20 MP, 2 - 3: 16 V Avstod: 1 M, 1 MP, 16 C, 15 L, 13 KD Frånvarande: 18 S, 14 M, 8 SD, 3 MP, 6 C, 5 V, 4 L, 3 KD, 3 - (M) och (MP) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Kammaren biföll utskottets förslag. SfU3 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Punkt 2 (Allmänt om familjepolitik och föräldraförsäkring) 2. res. 1 (SD) 3. res. 3 (KD) 39 för res. 14 för res. Kammaren biträdde res. (M) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats som frånvarande. 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 69 M, 21 MP, 16 V, 15 L, 1 - 1: 39 SD, 1 - Avstod: 17 C, 13 KD Frånvarande: 17 S, 14 M, 7 SD, 3 MP, 5 C, 5 V, 4 L, 3 KD, 3 -