prot · H50937 · 2017-11-24 00:00:00 — Det är positivt med en hög anslagsambition i det långsiktiga arbetet, men det blir ändå i praktiken en omfördelning i fråga om var utvecklingen av tullverksamheten kommer att ske framöver eftersom man lägger fokus på andra landsändar, som givetvis också har mycket att göra. Det finns många utmaningar i i denna fråga. Signalen från regeringssidan och de myndighetsbeslut som har fattats innebär att Hån inte är ett prioriterat område. Det är ett av de viktigaste stråken i utvecklingen av förbindelserna mellan och . har satsat och fortsätter att satsa. med omnejd växer så det knakar. Därför borde det finnas en gemensam syn från och perspektiv i hur dessa möjligheter ska se ut. Det tar innan den elektroniska lösningen finns på plats. Om det är fyra, fem eller får vi se, men fram till dess är det kortsiktigt oerhört viktigt att de företag som planerar att fortsätta att utveckla sig eller de som funderar på ett etablera sig på den svenska sidan också kan känna trygghet i att den möjligheten finns dygnet runt. Det är viktigt. Även om det är fråga om få transporter är det ändå också fråga om fjärrtrafik. är det transporter som går från utmed vidare mot och andra områden. De är i sig viktiga för det totala logistikflödet. Vi har all anledning att helhetsmässigt fundera på vilken nettoeffekt detta i praktiken ger för den långsiktiga samhällsutvecklingen. Även om myndigheten kan omfördela arbetstimmar och se kortsiktiga ekonomiska effekter, finns större samhällsekonomiska konsekvenser som jag tror att också finansministern är medveten om. Jag skulle hoppas att vi kan ha en gemensam syn. Jag vet hur angelägen frågan är för det lokala ledarskapet i kommun. Det har lagts ned och läggs ned mycket arbete för att tillsammans med bygden och grannkommunerna på den norska sidan aktivt försvara och underlätta rimliga villkor för att utveckla företagandet i Västvärmland. Interaktionen med de stora köpcentrumen alldeles vid Håns tullstation, som tar en betydande del av det svenska handelsflödet över gränsen, är här för att stanna. Det finns bara möjligheter, och ska de rätta förutsättningarna finnas. Regeringen har ändå chansen att resonera principiellt om hur policyn ska se ut för öppettiderna i tullverksamheten. 42 (S): Jag tackar finansministern för svaret. Betydelsefulla signaler ges om man tillåter att en viktig tullstation stänger , det vill säga att inte ta den vägen. Handelskammaren skickade ut en enkät till sina medlemsorganisationer. 48 av 55 som svarade sa att de kommer att påverkas. Av dem är det många som kan ändra sina rutter och göra annorlunda, men det är ändå några som påverkas – precis som finansministern sa. Med tanke på att regeringen satsar så oerhört mycket på och på kontrollfunktioner är det ändå märkliga signaler att i detta läge – när det ska byggas en ny tullstation, med vägarbeten i som gör att bilar måste ta andra vägar för att inte bli stående i köer, och väntan på den digitala lösningen – välja att försvåra för dem som försöker driva företag. förstår jag att detta egentligen inte är finansministerns uppgift, men det är ändå finansministern som vi måste prata med. I min fråga tog jag upp EU:s förordning om tullstationers öppettider. Den ska inte försvåra för näringslivet. Hur ser finansministern på hur denna förordning försvårar för varuinflödet till och varuutflödet från ? 43 (M): Jag tackar finansministern för interpellationsdebatten. Jag har också hört siffran om omfattningen av antalet lastbilar, som skulle röra sig i häradet av fem lastbilar . Men jag kan också tillägga att jag har hört andra siffror som är signifikant högre i omfattning av lastbilstrafiken och beläggningen av tullstationen på . Jag är fullt medveten om att fokus för ligger på införsel snarare än utförsel av varor. Tullstationen i Hån handlar mycket om utförsel. Jag hoppas ändå att de budgetförstärkningar som görs på också kan användas för att säkra att tullstationen i Hån hålls öppen . Det är en viktig regional utvecklingsfråga och har också en nationell betydelse. Precis som och var inne på är E18 själva kroppspulsådern in till , och den är extremt viktig för vår handel. Vi vet att det kommer att bli negativa miljökonsekvenser när lastbilarna tvingas ta alternativa rutter. Vi vet att det kommer att slå hårt mot de små och medelstora företagen, framför allt de som inte har undantag från klarering. Vidare kommer det att försvåra samarbetet mellan svensk och norsk tull. 44 Finansminister (S): Kommer handeln mellan och att försvåras? Här har ett uppdrag att underlätta för varor att passera in och ut genom landets gränser. Utan att lägga mig i uppfattning skulle jag utgå från att gör bedömningen att detta arbete skulle underlätta och förbättra servicen mot näringslivet eftersom det kan finnas mer personal på plats under de timmar när det är mycket varor som passerar. 45 (C): Jag kan än en gång konstatera att finansministern hävdar att det har gjorts stora insatser för att utveckla tullverksamheten. Jag kan personligen inte se hur en stängd tullstation i praktiken innebär en utvecklad tullverksamhet, i det här fallet för tullstationen i Hån. Det är snarare så att det här är början på negativa signaler till dem som är beroende av tullverksamheten vid gränsen utmed och kanske också en smygcentralisering utifrån regeringens ambitioner när det handlar om hur man ska jobba mot den här delen av landet. Här finns det all anledning att återkomma och diskutera förutsättningarna långsiktigt. Jag hoppas att budgetförstärkningen som regeringen nu aviserat kommer att leda till att gör en ny bedömning inför stundande vårtermin och kan se om det går att lägga upp detta på ett annat sätt och även långsiktigt. Vi behöver en fungerande tullverksamhet, vi behöver utveckla den och vi behöver ha tillgängliga system som gör att det lätt går att röra sig över gränsen, vare sig man åker med fjärrtrafik eller rör sig regionalt mellan två enheter i respektive kommun på var sin sida gränsen. Den här frågan diskuteras och berör många människor och många företag i både och . Jag hoppas att vi kan få se signaler om framtiden och även signaler i den här frågan som lugnar och ger förutsättningar att fortsätta satsa i de här bygderna och skapa arbetstillfällen, vilket också ger skatteintäkter för fortsatta välfärd. Tack för denna debatt! 46 Finansminister (S): Jag vill också tacka för debatten. Jag uppskattar det engagemang som jag märker från flera riksdagsledamöter för att det ska finnas goda möjligheter för tillväxt och jobb runt om i hela landet. Det är en ambition som fullt ut delas av regeringen. Regeringen har också vidtagit viktiga åtgärder för att försöka förstärka tillväxten och jobbmöjligheterna runt om i hela landet, bland annat med de omfattande satsningar som vi gör på infrastruktur och på kommuner och landsting runt om i hela landet men också med utökade utbildningsmöjligheter. Det är naturligtvis bra att vi delar den ambitionen. Vad gäller tullen och specifikt tullstationen i Hån är det viktigt att understryka att det är som är bäst lämpat att bedöma exakt vilka öppettider som ska gälla för en enskild tullstation samt att det inte är riksdag eller regering som beslutar om den saken. Det hindrar dock inte att vi debatterar möjligheterna för näringslivet runt om i landet, inklusive möjligheterna att transportera varor in i och ut ur landet. Det är naturligtvis viktigt. Det är också viktigt att understryka det faktum att regeringen har gjort en omfattande satsning på tullen för att stärka inte bara servicen utan också kontrollen vid våra gränser. Överläggningen var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2017/18:142 om jobbskatteavdrag för äldre 47 Finansminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka drivkrafterna så att fler väljer att arbeta efter . Som jag svarade på en liknande fråga för ungefär en månad sedan samt har svarat på liknande frågor vid ett flertal tidigare tillfällen är det viktigt att skapa goda förutsättningar för äldre att arbeta längre. För att få fler äldre att arbeta måste arbetsmiljön förbättras och den arbetsrelaterade ohälsan förebyggas. För att stärka skyddet för arbetstagare och bidra till goda förutsättningar för ett hållbart arbetsliv har regeringen kraftigt stärkt resurserna inom arbetsmiljöpolitiken. Den arbetsmiljöstrategi som regeringen har tagit fram innebär en påtagligt höjd ambitionsnivå inom arbetsmiljöarbetet. Regeringen har även uppdragit åt utredningen om trygghet och utveckling i anställningen vad gäller arbetstider och ledighet att analysera hur arbetsmiljön kan förbättras för att göra det möjligt att arbeta heltid i ett helt yrkesliv. I budgetpropositionen föreslår regeringen dessutom att en myndighet för arbetsmiljökunskap inrättas för att bättre ta till vara kunskaperna från forskningen i det praktiska arbetsmiljöarbetet. För att förbättra arbetsmiljön och arbetsvillkoren i kommunsektorn behövs ökade resurser. Regeringens satsningar på välfärden innebär betydande resurser som möjliggör för kommunerna och landstingen att stärka vården, skolan och omsorgen. Sådana investeringar i välfärden har stor betydelse även för arbetsmiljön – inte minst i många kvinnodominerade branscher, som kännetecknas av större problem med ohälsa än andra branscher. De ekonomiska drivkrafterna för att fortsätta att arbeta är starka. Arbetande äldre är skattemässigt gynnade, både på inkomstskattesidan och på arbetsgivarsidan. Pensionssystemets utformning innebär dessutom att den som jobbar längre och går i pension senare får en högre årlig pension. 48 (M): Den svenska ekonomin går på högvarv. Det är glädjande. står vi inför stora utmaningar. För att möta utmaningarna på bästa sätt krävs det att man antar dem när tiderna är goda, för det lär komma tider som inte är riktigt lika gynnsamma. För att möta utmaningarna krävs det en politik där jobb och företagande lönar sig och man får in människor på arbetsmarknaden. Att öka drivkraften att gå från bidrag till arbete är en nyckelfråga. Men, fru talman, det handlar inte bara om att få in människor på arbetsmarknaden. Det handlar också om att få fler att vilja arbeta kvar även efter . I hela västvärlden lever vi allt längre, vilket innebär att allt fler i arbetsför ålder måste försörja allt fler om den vedertagna pensionsåldern förblir . Jag tror att finansministern och jag är överens om att detta inte är hållbart om vi vill behålla den välfärd som vi har . Det krävs helt enkelt att fler jobbar högre upp i åldrarna. När vår före detta statsminister konstaterade just detta lät reaktionerna inte vänta på sig. Bland andra Socialdemokraternas talesperson i pensionsfrågor , numera statsråd i den rödgröna regeringen, gick snabbt ut i medierna och anklagade statsminister för att peka finger. , , kan jag bara konstatera att har kommit fram till samma sak och att en eventuell höjning av pensionsåldern kommer att kunna komma till stånd . Vi delar regeringens uppfattning om att sänka skatterna för pensionärerna. I Alliansen sänkte vi skatten för pensionärerna fem gånger. Det gör vi nu också. Däremot delar inte den rödgröna regeringen vår uppfattning om att sänka skatten ytterligare för dem som väljer att jobba högre upp i åldrarna. Min fråga till finansministern är därför: Anser inte finansministern att det är viktigt att fler väljer att arbeta högre upp i åldrarna, att lägre skatter leder till att fler väljer att stanna kvar på arbetsmarknaden och att detta är helt avgörande om vi vill behålla den välfärd vi så gärna vill ha? Vad väljer finansministern – morötter eller piskor? 49 Finansminister (S): När man frågar de äldre själva varför de väljer att gå i pension svarar de ofta att de har nått . Men den orsak de oftast uppger är den egna hälsan – att de inte orkar jobba längre. Att ta itu med de problem som människor själva säger är de problem som gör att de inte arbetar längre handlar därför om att jobba med arbetsmiljön. Här skiljer sig regeringen tydligt från hur det var när styrde i . Vi har gjort omfattande satsningar på arbetsmiljön. Vi har en tydlig strategi för att förstärka arbetsmiljön. Vi inrättar nu också en myndighet för att kunna arbeta med arbetsmiljön. För att vi ska kunna jobba längre krävs det ett mer aktivt arbetsmiljöarbete än vi haft tidigare. Självklart är det så att i takt med att vi blir äldre behöver vi också arbeta längre. Men då handlar det om att möjliggöra för människor att göra det. Ska det vara skattemässigt gynnat att jobba när man är äldre? Det är det . Det är skattemässigt gynnat både på inkomstsidan och på arbetsgivarsidan. Därutöver finns det tydliga drivkrafter i pensionssystemet för att arbeta längre. Det är min bedömning att vi har tydliga ekonomiska drivkrafter och att de stimulerar fler människor till att arbeta längre. Det är bra att ställer upp på regeringens sänkning av skatten för pensionärer. Vi socialdemokrater tycker att det är orättfärdigt att pensionärer betalar högre skatt än löntagare vid samma inkomst. Jag noterar dock att föreslår att den klyftan ska öka genom att det införs ett sjätte jobbskatteavdrag. Med moderat politik skulle pensionärer därmed även fortsättningsvis de facto betala högre skatt än löntagare. 50 (M): Jag tror inte att de pensionärer som får sänkt skatt har något emot att de pensionärer som väljer det jobbar högre upp i arbetsför ålder. Tvärtom tror jag att man inser att det är bra för den egna pensionen. Att varannan kvinna upplever sin 80-årsdag är oerhört glädjande. Senast jag och finansministern debatterade denna fråga hyllade vi faktiskt våra mödrar. Vi ser också att många orkar och vill stanna kvar i yrkeslivet efter 65. Detta har inte minst hjälpt kvinnor. ökade sysselsättningen i gruppen 65–med . Statistik från visar att hade den snabbast växande sysselsättningsgraden i just denna åldersgrupp. Den positiva utvecklingen förklaras till stora delar av alliansregeringens skattelättnader för äldre. Det förstärkta jobbskatteavdraget för dem som fyllt 65 gjorde det helt enkelt mer lönsamt för äldre att vara kvar till, på heltid eller deltid. Vi moderater vill fortsätta med den lyckade linjen att förstärka de förhöjda jobbskatteavdragen för äldre ytterligare, och vi vill att de ska börja gälla redan . Utvärderingar av det nuvarande jobbskatteavdraget för äldre visar på betydande jobbeffekter av reformen, och en förstärkning torde ge ännu bättre resultat när det gäller att få fler arbetade timmar även efter 65-årsdagen. har vi stora pensionsavgångar, både i välfärden och i den privata sektorn. finns det en stor efterfrågan på kompetenta, erfarna medarbetare. I en tidigare interpellationsdebatt i samma fråga, som finansministern hade med min kollega , anförde finansministern att det var viktigt att få in unga på arbetsmarknaden. Visst är det så, men det är kanske i grund och botten därför jag ställt denna interpellation. De unga lär ju inte kunna ersätta de erfarna läkare, sjuksköterskor och lärare som , i stora delar av landet, löser den utbildnings- och kompetensbrist som faktiskt råder. Detta har jag många vittnesmål om, inte minst i min hemkommun . De unga som står utanför arbetsmarknaden lär inte konkurrera om samma jobb. Är det då inte viktigt att öka incitamenten för att få fler utbildade, erfarna och kompetenta människor att välja att stanna kvar på arbetsmarknaden för att underlätta för kommunerna ute i landet att säkerställa att rätt kompetens finns att tillgå i skolan, i äldreomsorgen och på våra sjukhus? Äldres kompetens bör tas till vara och inte slängas bort. Om fler väljer att stanna kvar på arbetsmarknaden efter 65 lär det inte hindra unga att komma in på arbetsmarknaden med dagens kompetensbrist. 51 Finansminister (S): Nej, verkligen inte! Jag ser absolut ingen motsättning mellan att ungdomar ska in på arbetsmarknaden och att äldre ska ha goda möjligheter att stanna kvar. Båda frågorna är viktiga att arbeta med. Självklart är det viktigt att fler äldre kan jobba kvar längre, och det är också viktigt att fler ungdomar har möjlighet inte minst att etablera sig permanent på arbetsmarknaden tidigare än de gör eftersom det ofta är en förutsättning för att kunna skaffa en bostad, till exempel. Men det är viktigt att fler äldre har möjlighet att arbete längre, och det är därför regeringen också tar itu med det som äldre själva säger är orsaken till att de inte arbetar längre, nämligen att deras egen hälsa gör att de inte orkar. Givet att det är detta som människor säger är det stora problemet är det också det som regeringen arbetar med att ta tag i via våra omfattande arbetsmiljösatsningar. Det regeringen gör är att försöka ta itu med det som faktiskt är problemet, och det tycks vara arbetsmiljön. 52 (M): Det var skönt att höra att finansministern inte ser några motsättningar mellan att äldre jobbar kvar och att unga kommer in på arbetsmarknaden. Jag tror att finansministern och jag är överens om att det är viktigt att fler människor väljer att jobba kvar även efter 65. Jag håller med finansministern om att det inte bara är ekonomiska incitament som styr. Vi moderater tror, som ni, på en bra arbetsmiljö. Vi är också tydliga med att det måste finnas möjligheter att ställa om till ett nytt arbetsliv och en ny karriär även senare i livet för att vilja, orka och kunna stanna kvar på arbetsmarknaden. Men, finansministern, vi kan inte bortse från att skatter faktiskt styr beteende. Det vi vill ha mer av beskattar vi lägre, och det vi vill ha mindre av beskattar vi högre. Jag vill att fler ska stanna kvar på arbetsmarknaden efter 65. Det är bra för den enskilda, för och för välfärden. Och, finansministern, de tar ju inga jobb från unga personer utan erfarenhet och utbildning. Så varför säger finansministern nej till ökade drivkrafter för att äldre ska stanna kvar längre på arbetsmarknaden? Varför inte använda morot i stället för piska? Varför inte uppskatta i stället för att beskatta? 53 Finansminister (S): Som vanligt när man talar med en moderat återkommer samma lösning. Oavsett vilken fråga vi diskuterar finns det en lösning: sänkta skatter. Men sänkta skatter är inte svaret på allt. Om problemet är dålig arbetsmiljö är sänkta skatter inte svaret. Tvärtom kan de skatteintäkter vi får in möjliggöra för fler att jobba längre. När vi inte längre genomför skattesänkarpolitik har vi i stället resurser till välfärden så att fler orkar jobba kvar till 65. När vi kan öka resurserna till förskolan, skolan, sjukvården och äldreomsorgen möjliggör vi för fler att jobba. Det kan förbättra arbetsmiljön för dem, ofta kvinnor, som jobbar i dessa sektorer, men det möjliggör också för kvinnor att arbeta och arbeta heltid. När man vet att det är hög kvalitet i barnomsorgen och på fritis, i äldreomsorgen och i kan fler kvinnor arbeta heltid. Just höjd kvalitet i äldreomsorgen och är också något som möjliggör för äldre kvinnor att orka jobba kvar och jobba heltid. När problemet är arbetsmiljön är sänkta skatter inte svaret. finns det andra svar än sänkta skatter, . Överläggningen var härmed avslutad. § 14 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2017/18:205 Kvinnor i Försvarsmakten av (M) till försvarsminister (S) 2017/18:206 EU:s framtida utveckling av i (M) till statsrådet (S) 2017/18:207 Vargens påverkan på landsbygden av (M) till statsrådet (S) 2017/18:208 Säkerhetsbrister i offentliga it-system av (M) till justitie- och inrikesminister (S) § 15 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2017/18:311 Cannabisbaserat preparat för att lindra smärta av (SD) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:312 Val av särskild utredare till Utredningen om radiospektrumanvändning av (M) till statsrådet (MP) 2017/18:313 Rätten att välja kön på handläggare eller tolk av Boriana (M) till statsrådet (S) 2017/18:314 Resenärskriterier av (S) till statsrådet (S) 2017/18:315 Trygga studentbostäder av Nooshi Dadgostar (V) till statsrådet (MP) 2017/18:316 Vikten av det gränsöverskridande samarbetet inom av (KD) till utrikesminister (S) 2017/18:317 avverkningar av skyddsvärda skogar av (MP) till närings- och innovationsminister (S) 2017/18:318 Den nya läkarutbildningen av (M) till statsrådet (S) 2017/18:319 verksamhet av (M) till utbildningsminister (MP) 2017/18:320 Praktiknära forskning av (M) till statsrådet (S) 2017/18:321 Placeringen av av (M) till statsrådet (S) 2017/18:322 Regeringens översyn av strandskyddet av (M) till miljöminister (MP) 2017/18:323 Vargens påverkan på landsbygden av (M) till statsrådet (S) 2017/18:324 Bredbandsutbyggnaden av (C) till statsrådet (MP) § 16 Kammaren åtskildes . av talmannen från dess början till och med § 12 anf. 40 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Utökning av antalet suppleanter § 2 Val av extra suppleant § 3 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 4 Anmälan om faktapromemorior § 5 Anmälan om granskningsrapport § 6 Ärenden för hänvisning till utskott § 7 Svar på interpellation 2017/18:168 om ett svenskt veterancenter 1 Försvarsminister (S) 2 (M) 3 Försvarsminister (S) 4 (M) 5 Försvarsminister (S) 6 (M) 7 Försvarsminister (S) § 8 Svar på interpellation 2017/18:123 om antalet undersköterskor i äldreomsorgen 8 Statsrådet (S) 9 (M) 10 Statsrådet (S) 11 (M) 12 Statsrådet (S) 13 (M) 14 Statsrådet (S) § 9 Svar på interpellation 2017/18:125 om brist på äldreboenden 15 Statsrådet (S) 16 (M) 17 Statsrådet (S) 18 (M) 19 Statsrådet (S) 20 (M) 21 Statsrådet (S) § 10 Svar på interpellation 2017/18:65 om åtgärder inför nästa lågkonjunktur 22 Finansminister (S) 23 (M) 24 Finansminister (S) 25 (M) 26 Finansminister (S) 27 (M) 28 Finansminister (S) § 11 Svar på interpellation 2017/18:66 om svensk bnp-tillväxt 29 Finansminister (S) 30 (M) 31 Finansminister (S) 32 (M) 33 Finansminister (S) 34 (M) 35 Finansminister (S) § 12 Svar på interpellation 2017/18:136 om tullens verksamhet vid centrala gränsorter 36 Finansminister (S) 37 (C) 38 (S) 39 (M) 40 Finansminister (S) 41 (C) 42 (S) 43 (M) 44 Finansminister (S) 45 (C) 46 Finansminister (S) § 13 Svar på interpellation 2017/18:142 om jobbskatteavdrag för äldre 47 Finansminister (S) 48 (M) 49 Finansminister (S) 50 (M) 51 Finansminister (S) 52 (M) 53 Finansminister (S) § 14 Anmälan om interpellationer § 15 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 16 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2017