prot · H50936 · 2017-11-23 00:00:00 — Det är ett nyare sätt att analysera på som har använt, och man uppmanar Arbetsförmedlingen att ta till sig den metoden för att kunna förklara och förbättra matchningen. Det måste Arbetsförmedlingen göra. Vårdtransport för boende på Sis-hem 96 (M): Jag har en fråga till statsrådet . Jag besökte i går ett hem där flickor med tunga problem vårdas med sluten vård inom Sis, , där risken för psykoser, aggressivitet och självmord är hög. Man måste då och då få iväg dessa intagna till psykiatrisk klinik. Men då händer att varken polis eller ambulans tar med personen utan det är Nationella transportenheten som ska sköta detta. Den har service endast på vardagar. Jag vet att transporter inte är ministerns ansvarsområde, men ungdomarna på Sis-hemmet är det. Hur kan man säkerställa, statsrådet, att de intagna på Sis-hem kan komma till vård oavsett tid och veckodag? 97 Statsrådet (S): Tack, , för en mycket viktig fråga! Jag har naturligtvis också besökt verksamheter av det slag som beskriver. Det är fråga om oerhört utsatta ungdomar. Kommunerna är alltid sist i kedjan när det gäller ungdomars utsatthet, och Sis är sist i den kedjan. Vi har haft anledning att diskutera dessa frågor i kammaren . skulle ungdomar som kommer till Sis förmodligen må bättre av en annan form av vård, till exempel vid omfattande psykisk ohälsa. Därför gör vi nu en översyn av detta och har bett om förslag på hur det skulle kunna se ut i stället. Det din fråga handlar om, , är förstås hur myndigheter kan samarbeta på bästa sätt runt de här barnen. Mitt svar är att de ska göra det. Åtgärder för att minska kvinnors sjukskrivning 98 (S): Jag vill ställa min fråga till arbetsmarknadsminister . Sjukskrivningar till följd av psykiska diagnoser ökar. Inte minst kvinnor är drabbade. En viktig bov i sammanhanget är arbetslivet och villkoren där. I kvinnodominerade sektorer är det mycket deltid, delade turer, timanställningar, slimmade organisationer, hög arbetsbelastning och dessutom för lite personal. Min fråga är hur vi kan hjälpa de här kvinnorna. Hur kan vi förbättra arbetsvillkoren och arbetsmiljön och göra anställningarna tryggare, arbetstiderna bättre och så vidare? Detta för att förhindra att kvinnor blir sjuka av sina jobb och i förlängningen också förhindra tidiga pensionsavgångar, som är ett problem inte minst när det gäller att kunna leva på sin pension. 99 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Det här är en oerhört viktig fråga, och en minut är att svara på. Först kan vi konstatera att antalet sjukskrivningar är högre i kvinnodominerade sektorer – för både män och kvinnor som jobbar i de sektorerna. Det ska vi ha klart för oss. Det är alltså verksamheten i sig som behöver förändras. Regeringen gör storsatsningar på resurser till arbetsmiljöarbete och arbetsmiljöforskning och inrättar en ny myndighet när det gäller arbetsmiljöarbetet och kunskapen kring detta. Vi har en ny föreskrift som gäller organisatoriskt och socialt arbete, hur man organiserar arbete, som har stor betydelse. Regeringen gör också insatser när det gäller att säkerställa tryggare anställningar. Vi har en utredning som bland annat tittar på så kallade sms-anställningar, kontrakt där man har för få timmar i förhållande till vad man arbetar med, hyvling och sådant som kvinnor drabbas av mer än män. När det gäller arbetet mot sexuella trakasserier och kränkningar kommer och jag att träffa arbetsmarknadens parter för att diskutera hur vi gemensamt kan stärka det arbetet ute på arbetsplatserna. Mål för ökad livsmedelsproduktion 100 (M): Min fråga är till landsbygdsminister . De kommande 40 åren ska vi producera lika mycket mat på jorden som vi har gjort de senaste 8 000 åren. Vi ska göra det med ett arealunderlag som minskar och är nere per invånare på jorden. I har vi bra potential att öka vår livsmedelsproduktion. Vi har duktiga och kompetenta lantbrukare, och vi har bra klimatförutsättningar. Det är glädjande att man i livsmedelsstrategin har satt upp mål om att vi ska öka livsmedelsproduktionen. Men man ökar inte livsmedelsproduktionen genom att försvåra med regler och byråkrati eller sätta upp mål för produktionsformer och liknande. Därför undrar jag vilka konkreta förslag regeringen har till bönder. Vad kan bönder förvänta sig? 101 Statsrådet (S): Tack för frågan! Jag är glad att frågeställaren vill öka livsmedelsproduktionen i . Den har minskat . Livsmedelsstrategin är tydlig: Vi ska öka produktionen. Vi har som icke är under plog, så förutsättningar finns. Vi har också ett jordbruk som är i världsklass, ett miljötänk i primärproduktionen som är i världsklass och den lägsta antibiotikaanvändningen i hela EU. Regeringen har satt in , alltså , i ett åtgärdsprogram för att kunna göra verklighet av den nationella livsmedelsstrategin som antogs här i i mycket bred politisk samstämmighet när det gällde de övergripande strategiska målen. Förebyggande arbete mot mäns våld mot kvinnor 102 (S): är det FN:s dag mot mäns våld mot kvinnor. Våld och sexuella övergrepp mot kvinnor har pågått eftersom vi lever i ett patriarkalt samhälle med dito attityder, jargong, föreställningar om maskulinitet, stereotypa könsroller och så vidare. Höstens enorma mängd vittnesmål, som vi hört om i tidigare frågeställningar här, visar vad kvinnor har varit utsatta för . Det är inte av alla män, men alla kan göra något åt det. Man kan också jobba förebyggande för att vi ska få en jämställd värld fri från våld. Vad gör regeringen i förebyggande syfte för att vi ska få en bestående effekt och få stopp på mäns våld mot kvinnor? 103 Statsrådet (S): Det här är en stor fråga. Senast hade vi ett samtal med rättsväsendets chefer om den ökning av sexualbrott som särskilt handlar om unga kvinnor och även unga förövare. Regeringen har lagt fram ett paket om 1 miljard mot våld mot kvinnor. Syftet med stora delar av det paketet är att öka insatserna när det gäller just förebyggande arbete. Vi inrättar också en jämställdhetsmyndighet. Jag tolkar det som att mycket av det kvinnorna i metoo-uppropet efterfrågar är resultat i jämställdhetsarbetet eftersom det påverkar kvaliteten i människors liv, i kvinnors och mäns liv. Den myndigheten får också i uppdrag att sätta ihop det nationella programmet för att förebygga våld mot kvinnor. Det handlar om förskola, skola, fritis, idrottsföreningar, arbetsplatser – allt för att man ska nå män och pojkar med kunskap om jämställdhet och prata om våldet och även nå flickor och kvinnor så att de känner till sina rättigheter. Men vi måste göra mycket mer. Miljöeffekterna av konflikten i hamn 104 (M): Jag har en fråga till arbetsmarknadsminister . hamn är och viktigaste, och en fördel har länge varit att man därifrån har haft direkta linjer till och . Det har funnits stora miljöfördelar med att tåg har körts till för frakt med fartyg vidare ut i världen. hamn brottas med en hamnkonflikt. Effekterna är stora på näringslivet och dess transporter. Stora mängder gods tvingas bort från järnväg och fartyg till vägtransporter. talar om i ökade utsläpp , vilket motsvarar utsläppen från ungefär 500 bussar som kör mellan och . Jag vill fråga arbetsmarknadsministern vilka miljöeffekter ministern bedömer att denna hamnkonflikt får och vad regeringen är beredd att göra för att komma åt dessa miljöeffekter och hamnproblem. 105 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Situationen i hamn är mycket allvarlig, inte bara för utan för miljön, för svenskt näringsliv runt om i och för svensk konkurrenskraft. Det är oerhört allvarligt att man har tappat mycket gods och att många företag känner sig osäkra inför att använda hamnen och i stället väljer andra transportvägar. Just nu pågår ingen konflikt i hamnen. Just nu fungerar verksamheten. Men man känner sig inte trygg i och med att konflikten när som helst kan blossa upp igen. Jag träffade och diskuterade frågan tillsammans med en lång rad företrädare för viktiga företag som är beroende av hamnen och tillsammans med den utredare som jobbar för högtryck för att ta fram lagändringar i det glapp i förhållande till den svenska modellen som kommer till uttryck i hamnen i och med att man är bunden av ett kollektivavtal tillsammans med Transport och har en annan fackförening som inte låter sig inordnas i den svenska modellen och därmed ställer till mycket problem med konflikter. 106 (M): Svensk vård håller ofta hög kvalitet, men väntetider är bland längsta. En bidragande orsak till de långa väntetiderna är bristen på utbildad personal. En anledning till denna brist är att vidareutbildning lönar sig dåligt för sjuksköterskor. betalar mer än var tredje specialistutbildad sjuksköterska i skatt på den sista intjänade hundralappen, det vill säga som en höginkomsttagare i Socialdemokraternas . Min fråga till arbetsmarknadsministern är därför: Varför vill regeringen beskatta specialistsjuksköterskor så hårt när bristen på sådana är så stor? 107 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Den grundläggande frågan som tar upp, nämligen tillgången på rätt personal i svensk sjukvård, är mycket viktig. Där har vi betydande brister. Det har bland annat att göra med frågan om arbetsmiljön inom vården som togs upp här tidigare. Många väljer tyvärr att lämna yrket eller inte jobba heltid, eller också blir de sjuka av arbetsvillkoren. Vi behöver också göra särskilda insatser för att fler ska välja att vidareutbilda sig till specialistsjuksköterskor. Självklart har skattesystemets utformning också betydelse för incitamenten på arbetsmarknaden, men jag gör nog ändå bedömningen att det inte är skattesystemet som är problemet när det gäller de brister vi har i svensk sjukvård och tillkortakommandena i form av att vi har för få specialistsjuksköterskor. Det handlar framför allt om villkoren under studierna – att kunna finansiera dem – och lönenivåerna, självklart. 108 (M): Jag har en fråga till landsbygdsministern, som besökte . Det gjorde jag också, , och då kom denna åsikt fram: Det är nu eller aldrig! Vi måste bli mer offensiva om vi ska kunna behålla en levande landsbygd i . Bakgrunden till mötet var den omfattande kritik som finns mot regeringens rovdjurspolitik; det handlar om antalet vargar. har tagit ett beslut om att det ska finnas 170–270 vargar i , medan har lanserat ett annat mål på 300. I rovdjurspropositionen, som är antagen av riksdag, står det att man ska ta socioekonomiska hänsyn när man bedömer antalet rovdjur i , liksom hänsyn till geografisk utbredning. Min fråga till landsbygdsministern är: Vilken nivå för antalet vargar i tycker du är rimlig, och på vilket sätt tar du socioekonomisk hänsyn i er rovdjurspolitik? 109 Miljöminister (MP): Jag kommer återigen att upprepa samma svar som jag gav ledamoten i en interpellationsdebatt häromsistens. har fattat ett beslut om ett minimiantal vargar i ; det ska vara minst 100–170. Denna regering har tagit en rad beslut som handlar om att få ordning och reda i rovdjurspolitiken och har fört ned besluten till myndigheter och till den regionala nivån. har efter konsultation med forskare och internationella experter omvärderat det antal som behövs för att vi ska kunna hålla en livskraftig vargstam, vilket också har fattat beslut om. Vi får mycket oroande rapporter om att den svenska vargstammen är kraftigt inavlad. Framöver behöver vi lägga fokus på vad vi ska göra åt detta. Stödet till utsatta barn 110 (M): Jag riktar min fråga till statsrådet . I går besökte jag Sis, Statens institutionsstyrelses, hem . Några av de flickor som bor på dessa hem är så unga som nio , och många mår oerhört dåligt. Självmordsförsök är vanliga. Vi talar alltså om barn som mår så dåligt att de försökt avsluta sina liv – barn som inte har fått det stöd och den hjälp som de behöver och förtjänar. De har inte fångats upp i rätt tid, och det kan bero på många olika saker. Att det i finns barn som mår så här dåligt och inte får någon hjälp är för mig oförlåtligt. Därför är min fråga till statsrådet: Vad tänker statsrådet göra för att se till att vi tidigare möter dessa barn, vilkas utsatthet ofta började redan i småbarnsåren? 111 Statsrådet (S): Detta är otroligt viktiga frågor, och jag delar uppfattningen att det är en väldigt oroande utveckling vi ser. Därför har regeringen också vidtagit ett antal åtgärder för att stärka stödet och skyddet för dessa barn – flickor och pojkar. Vi har stärkt stödet ekonomiskt till barn- och ungdomspsykiatrin. Vi har stärkt stödet till för bemanningsinsatser när det gäller den sociala barn- och ungdomsvården, och även till . Vi utreder en annan vårdform för de barn som har de största vårdbehoven när det gäller psykiatri. Vi har också stärkt stödet till elevhälsan och utreder socialtjänstlagen för att ytterligare kunna använda den lagstiftningen just för att komma in ännu tidigare, innan problemen är så här stora. Så vi gör väldigt mycket, men vi behöver göra ännu mer. 112 (M): ansåg nog de flesta att vildsvin var ett trevligt inslag i vår fauna. Därför har jag en fråga till statsrådet . Situationen har radikalt förändrats. har vildsvinsfrågan blivit ett stort konfliktområde, på flera sätt. Det sker massor av trafikolyckor. De har ökat dramatiskt – i vissa områden är de faktiskt värre än rådjurs- och älgolyckorna. Skadorna på lantbruket är kraftiga, med bökade av alla de slag. Att vi har ett allvarligt samhällsproblem är oomtvistat, och detta går att mäta. Bättre reglering av utfodringen av vildsvin är ett exempel. En större avskjutning måste ske. Men då krävs också bättre och effektivare metoder för att köttet ska nå konsumenterna. Utomlands, exempelvis i , har man betydligt bättre koll på detta. Min fråga till statsrådet blir därför: Vad finns att göra inom detta område? 113 Statsrådet (S): Tack för frågeställningen! Det verkar som att ledamoten har kommit på bättre tankar, för det var inte så länge sedan regeringen lade fram ett lagförslag för om att begränsa utfodringen av vildsvin för att komma till rätta med den ökande vildsvinsstammen. Tyvärr fattade inte det beslut som regeringen föreslog i propositionen, utan man röstade ned det. Vi har ett jättestort problem , inte bara med trafikolyckor. Även lantbruket drabbas av enorma kostnader på grund av vildsvinsstammen. Det är klart att man måste reglera den utfodring som sker , när det finns naturligt foder. Ett annat sätt är att skjuta av mer, och vi har viltanläggningar som kan ta hand om köttet. Det finns också en god kunskap hos jägarna om detta. Frågestunden var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 8 Beslut om ärende som slutdebatterats vid dagens sammanträde Punkt 3 (Förvaltningen av de statligt ägda företagen) 2. res. 1 (M, C, L, KD) 3. res. 2 (SD) 113 för res. 37 för res. Kammaren biträdde res. (M) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. 115 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 21 MP, 19 V 1: 69 M, 17 C, 15 L, 14 KD Avstod: 35 SD, 1 - Frånvarande: 19 S, 14 M, 11 SD, 4 MP, 5 C, 2 V, 4 L, 2 KD, 3 - Punkt 4 (Jämställdhet och statliga företag) 2. res. 3 (M, C, L, KD) 115 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 92 S, 21 MP, 19 V 3: 69 M, 17 C, 15 L, 14 KD Avstod: 2 S, 35 SD, 1 - Frånvarande: 19 S, 14 M, 11 SD, 4 MP, 5 C, 2 V, 4 L, 2 KD, 3 - och (båda S) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 5 (Övrigt om uppdrag och mål för de statligt ägda företagen) 2. res. 5 (C) 17 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 69 M, 35 SD, 21 MP, 19 V, 15 L, 14 KD, 1 - 5: 17 C Frånvarande: 19 S, 14 M, 11 SD, 4 MP, 5 C, 2 V, 4 L, 2 KD, 3 - Punkt 10 (Saminvest AB:s verksamhetsinriktning) 2. res. 11 (KD) 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 69 M, 35 SD, 21 MP, 17 C, 19 V, 15 L, 1 - 11: 14 KD Frånvarande: 19 S, 14 M, 11 SD, 4 MP, 5 C, 2 V, 4 L, 2 KD, 3 - Punkt 11 (AB:s uppdrag och mål) 2. res. 13 (V) 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 69 M, 20 MP, 17 C, 1 V, 15 L, 14 KD 13: 18 V Avstod: 35 SD, 1 MP, 1 - Frånvarande: 19 S, 14 M, 11 SD, 4 MP, 5 C, 2 V, 4 L, 2 KD, 3 - (MP) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Kammaren biföll utskottets förslag. Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då statsminister (S) skulle lämna en återrapport från det sociala toppmötet om rättvisa jobb och tillväxt. § 9 Återrapportering från socialt toppmöte om rättvisa jobb och tillväxt 114 Statsminister (S): Återrapportering från socialt toppmöte om rättvisa jobb och tillväxt genomfördes toppmötet för rättvisa jobb och tillväxt i . Det var ett svenskt initiativ där jag tillsammans med ordförande stod som värd för mötet. Efteråt hölls ett lunchmöte med diskussion om utbildnings- och kulturfrågor under ledning av Europeiska rådets ordförande . är det de sociala frågorna diskuterades senast på stats‑ och regeringschefsnivå i EU, vid ett sysselsättningstoppmöte i . I var det därför många som framförde sin uppskattning av att dessa frågor nu fördes upp på den högsta politiska nivån i EU igen. Tillsammans med EU-institutionerna, arbetsmarknadens parter, företrädare för civilsamhället och studenter och många andra diskuterade EU:s stats- och regeringschefer hur EU:s sociala dimension kan stärkas som en viktig del av det framtidsarbete som genomförs i Europeiska unionen. Även företrädare för riksdagspartierna var på plats, varav några finns här i kammaren . Under mötet ordnades tre parallella och webbsända sessioner med följande teman: möjligheten att komma in på arbetsmarknaden, villkoren på marknaden och stöd i omställningen när man blir av med jobbet. Det öppna och dynamiska formatet i sessionerna gav bra och konkreta diskussioner där deltagarna fick möjlighet att lyfta upp olika erfarenheter och perspektiv. Vid mötet undertecknades också pelaren för sociala rättigheter av kommissionens ordförande , talman samt ordförandeskapet i Europeiska unionens råd genom premiärminister . Pelaren är ett viktigt steg för ett mer socialt . Den listar 20 principer och rättigheter som behövs för att arbetsmarknaden och välfärdssystemen ska vara rättvisa och välfungerande, till exempel jämställdhet, kompetensförsörjning och rättvisa arbetsvillkor. Pelaren fokuserar på medborgarnas intressen och innebär ett åtagande för alla medlemsländer att sörja för sina medborgare, men den innebär ingen maktöverföring till utan respekterar medlemsstaternas kompetens. Varje medlemsland får självt avgöra på vilket sätt pelarens principer ska genomföras. För mig är det självklart att svenska löntagare inte ska förlora jobbet eller få sämre villkor på grund av osjyst konkurrens från andra EU-länder. För mig är det självklart att våra ungdomar måste få rätt kompetens för att kunna komma in på arbetsmarknaden. För mig är det självklart att vi måste ge ett aktivt stöd till dem som behöver ställa om till framtidens jobb. EU har länge fokuserat på att ta bort handelshinder och underlätta rörlighet. Det är bra, men det räcker inte. Vi måste också bry oss om människors villkor. De som arbetar är faktiskt de som bygger samhället. är det ett bättre läge att fokusera mer på just dessa frågor. växer insikten hos allt fler att vi möter människors oro bäst genom att förbättra arbets- och levnadsvillkor, inte genom att försämra dem. Det är också så vi ökar folks tillit till EU och dess institutioner. Återrapportering från socialt toppmöte om rättvisa jobb och tillväxt fick EU:s stats- och regeringschefer på mycket länge ägna just dessa frågor odelad uppmärksamhet. Jag är stolt över att det är just som var initiativtagare till en samling om detta. Resultatet av diskussionerna kommer att sammanfattas i en kort rapport som jag tillsammans med kommissionens ordförande ska presentera. Rapporten kommer att utgöra ett bidrag till Europeiska rådets diskussion om just den sociala dimensionen av framtidsfrågorna . kommer att driva dessa frågor vidare under sitt ordförandeskap , till exempel när det gäller genomförandet av den europeiska terminen. Där kan vi redan nu se att principerna inom den sociala pelaren får en central plats. Under lunchen summerade vi förmiddagens resonemang. Sedan fortsatte vi med en diskussion om utbildningens och kulturens roll för jobb och tillväxt. Diskussionen kretsade främst kring de möjligheter som ligger i att utveckla, fördjupa och bredda det framgångsrika Erasmusprogrammet. Det är viktigt att vi kan fortsätta att utveckla rörligheten för våra studenter. En del i det handlade om hur vi kan öka samarbetet mellan olika universitet runt om i . Men som vanligt är det prioriteringar, då stötestenen är finansiering. Hur ett eventuellt utvecklat Erasmusprogram skulle kunna se ut kommer därför att kunna avgöras först i förhandlingarna om nästa långtidsbudget. Som bekant fattades inga beslut under detta möte, men jag förväntar mig att dessa frågor kommer att lyftas fram också i samband med nästa Europeiska råd. Detta var återrapporten från fredagens toppmöte för rättvisa jobb och tillväxt i . 115 (C): Jag vill börja med att tacka statsministern för återrapporten. Jag tänkte ta min utgångspunkt i lunchdiskussionerna, som hade fokus på kultur- och utbildningspolitiken. Det var en informell diskussion, och inga beslut togs. Detta är en ny form av möten som presenterade inför detta toppmöte. Då är det viktigt att se det i sitt perspektiv. Det skulle ha en informell status, och det skulle inte fattas några formella beslut. Men slutsatserna, eller det som man diskuterade, skulle kunna komma in i den europeiska politiken. Då är en viktig fråga kopplad till förankringen till i detta fall och . Jag skulle därför gärna vilja höra statsministerns syn på hur man framöver, om det ska vara fler sådana möten, ska se till att säkerställa förankringen i riksdag. Kopplat till det har jag läst i kommentarer att statsministern före toppmötet var kritisk till att man på dessa informella möten skulle lyfta frågor till högre ort när det handlar om just dessa delar. Jag undrar om statsministern står fast vid den ståndpunkten. Detta handlar också om frågor med tydlig nationell kompetens, där det är nationerna runt om i som i första och sista hand har hand om just utbildnings- och kulturpolitiken. 116 Statsminister (S): Återrapportering från socialt toppmöte om rättvisa jobb och tillväxt Det antogs inga slutsatser och togs inga beslut – precis som säger. Vi har den ordningen att när det ska fattas beslut, och när regeringen ska ge uttryck för om ett beslut är okej eller inte okej, ska det naturligtvis förankras i riksdag. Så måste det vara. Men när vi skulle ha mer lösa diskussioner – vi visste exempelvis inte vad som skulle tas upp när det gäller just utbildningsfrågorna – fattades det därför inga beslut. Det var till exempel en lös diskussion, som jag sa, om utvecklingen av Erasmusprogrammet. Det är ändå så att vi gärna vill ge våra studenter bra möjligheter genom Erasmusprogrammet. Många har fått möjligheter genom det. Om det ska bli någon förändring, någon utökning eller fördjupning av det kommer det att ske i samband med att vi antar nästa fleråriga budget. Den frågan kommer inte upp i skarpt läge . Jag tycker att det är bra att man också har möjlighet att sitta ned och diskutera lite mer informellt och kunna lyfta fram olika perspektiv utan att det för den skull måste fattas ett beslut. Dessa frågor finns med i fördrag och så vidare. Det är mycket tydligt i till exempel ingressen till den sociala pelaren att EU också har en uppgift när det gäller dessa frågor. Men det finns en mycket tydlig beslutskompetensfördelning när det gäller vad medlemsstaterna gör och vad som eventuellt kan falla på EU. I den meningen tycker jag att det är bra att det förs en informell diskussion.