prot · H40998 · 2017-04-21 00:00:00 — Det är klart att vi ska kunna använda personer som är och vill jobba som polis, inte som något slags glesbygdstäckning utan som vanliga och riktiga poliser. Låt mig också säga att den längsta mediantiden för prio 1-larm i glesbygd är . Den hittar vi i . Den kortaste mediantiden hittar vi i , och den är strax . Det är alltså spannet på prio 1-larm i landet. Det är inte så att det inte kommer någon till dem som är längst bort. Det finns naturligtvis de som befinner sig mycket långt från en polispatrull i ett speciellt läge där situationen ser annorlunda ut, men generellt sett har vi ganska bra responstider på de viktigaste larmen. Till måste jag först rikta min tacksamhet för att han tog upp de här frågeställningarna. Vi har i princip identifierat samma frågeställningar, och jag tror att det är viktigt att vi kan gå vidare och förbättra dem. Som jag sa till tror jag inte på statlig lönebildning. Däremot tror jag att vi kommer att behöva tillföra betydande ekonomiska resurser till polisen. De 700 miljoner vi skjuter till innevarande år är bara en början. Till det ska läggas de effektiviseringar av polisen som måste göras. Man måste hämta hem vinsterna av reformen. Om man klarar det finns det också betydande utrymme för att förbättra arbetsmiljö och arbetsvillkor för polisen. Det får dock inte bli på det sättet att det skjuts till stora resurser men att man sedan inte får ut effektivitetsvinsterna. Även om jag ska plussa den tidigare moderatledda regeringen för att de tillförde stora resurser till polisen ökade inte effektiviteten. När vi nu gör ännu större ökningar till polisen måste vi därför se till att vara duktiga på att få ut effektiviteten. Det är riktigt att det finns några tomma platser på . Men det beror på att vi fördubblade antalet platser. Det är fler unga människor som läser till polis nu än . Vi behöver göra betydande rekryteringsinsatser. Vi behöver öppna nya polishögskolor, i , och , eventuellt på någon annan ort. Och vi behöver betydligt bättre former för distansutbildning. Vi har ändrat intagningssystemet så att man nu vet var man kommer att få tjänstgöra. Jag tror att det kommer att leda till att betydligt fler kommer att välja att studera till polis. Vi måste också bredda rekryteringsgrunden för att bli polis. Jag tror att håller med mig om det. Även om det finns 8 000 sökande till 800 platser är det fortfarande en för liten grupp svenskar som känner att polisyrket skulle kunna vara någonting för dem. Där har vi en gemensam uppgift. Jag tror att lönen är viktig. Jag tror att arbetsvillkoren är viktiga. Men jag tror också att det är viktigt att vi nu börjar tala väl om svensk polis. Jag tror att det leder till att många skulle vilja vara en del av den kår som gjorde så hjältemodiga insatser när drabbades av den fruktansvärda händelsen. 21 (L): Att bara utöka antalet platser på polisutbildningen löser inte situationen. Vi måste prata kvalitet och leverans och inte kvantitet och nya polishögskolor, när vi är i en situation då vi inte ens kan fylla de befintliga platserna. Även om vi fortfarande har ett söktryck på motsvarande 8 000 sökande är det en halvering , från 16 000 till 8 000 sökande, varav 6 000 är behöriga. Ändå lyckas vi inte fylla platserna. Vi i Liberalerna motsätter oss slopade begåvningstester eller behörighetskrav etcetera. Det måste finnas andra moment i antagningsprocessen som kan leda till att vi kan få in fler på de befintliga platserna. Vi är för att bredda polisutbildningen. Jag satt själv med i och stoppade då beslut om att ta bort kvoten från folkhögskolorna. Man kan nämligen precis den vägen, utöver de traditionella vägarna, få en chans att söka sig till polisyrket. Det är positivt att den finns kvar, och vi ska göra mer. Men regeringen och statsrådet besvarar ändå inte frågan om lön. Jag har alltid varit skolpolitiker i mitt parti, fram till . Vi satsar på lärarlöner. Det gör vi lokalt, och vi vill göra det nationellt. Men även regeringen har visat att man vill göra nationella lönesatsningar på läraryrket – viktigaste yrke. är vi i samma situation när det gäller en annan viktig samhällsaktör och samhällsfunktion, nämligen svensk polis. Vi ser avhopp. Platserna fylls inte. Det handlar inte minst om hur vi ska stoppa flykten från polisyrket – kärnan i interpellationen. Hur ska vi behålla de poliser, tjejer och killar, som aktivt har sökt sig till det här fina och viktiga yrket? Jag menar att det inte bara gäller pensionerade poliser. Jag håller med om att man kan få tillbaka fler i yrket, men inte bara som i där man tar in pensionerade experter på mordutredningar. Vi ska absolut dammsuga och få in dem i organisationen igen. Det som smärtar mig mest är dock att unga, nyutexaminerade poliser tjänstgör i ett eller och sedan lämnar yrket. Det kan också vara på det sättet att man utbildar sig till polis men ändå väljer att gå till en annan arbetsgivare. Det är signaler. Det är inget nytt. Vi hade en liknande debatt för exakt . Vi började med skriftliga prov. Sedan har vi haft ett antal debatter i kammaren om just polisavhoppen. Jag tycker inte att regeringen har gjort tillräckligt mycket. Jag vill fortfarande ha svar på den konkreta frågan om lönesatsning. Det är en mycket viktig och central komponent för att vända situationen inom svensk polis. Regeringen svarar på min interpellation att myndigheten nu ringer runt och frågar poliser om de vill komma tillbaka. Det kan vara på gång. Men det finns ett bekymmer. Det handlar återigen om budget. Jag var i före och träffade poliser i och i . Där finns det faktiskt poliser som vill komma tillbaka, men det finns ingen budget för det. Det har jag hört också i min region, i . Det finns naturligtvis exempel där man vill rekrytera och har pengar – exempelvis – men de har inga sökande. Det finns mycket mer att göra för att behålla och utveckla poliser i yrket. 22 (MP): Jag håller med statsrådet om att det är lämpligt att en sådan reform inte bara gäller glesbygd om man genomför den – självklart. Jag tror däremot att det är viktigt att vi är överens om att man kan hjälpa till även vid prio 2-larm. Till och med ett tätbefolkat område som Roslagen hade en genomsnittlig responstid . Då kunde det vara bra om polisen kan hjälpa till genom att åka ut på fler prio 2-larm, dessutom inom rimlig tid. Jag skulle inte lägga mig i lönesättningen. Det är vanlig förhandling som gäller där. Men jag skulle önska att statsrådet tittar på ett avtal, på om det är lämpligt att sådana poliser skulle vara obeväpnade eller beväpnade och på vilka andra villkor och krav man skulle kunna ställa. Om vi kan hitta en bra form i fråga om möjligheter och förutsägbara villkor för de pensionerade poliser som frivilligt vill bidra efter sin pensionsålder tror jag att vi skulle kunna hjälpa till att minska bristen på färdigutbildade poliser. De pensionerade poliserna skulle kunna sättas in som extra resurser. 23 Statsrådet (S): Jag har absolut inga problem med det, . Jag tycker att gav uttryck för hur pensionerade poliser i kommit tillbaka och gjort stora insatser i mordutredningar där. Det är ett lysande exempel. Jag vänder mig dock emot att kalla Roslagen för tätbefolkat. Det är faktiskt en glesbygd, även om det ligger i en storstadsregion, med många öar och långa avstånd. Men i övrigt är jag beredd att gå till mötes. frågar om lön. Jag tror att det finns poliser som är missnöjda med sina löner. finns det många poliser som har väldigt bra löner. Skälet till att jag vill satsa pengar på polisen och låta arbetsgivaren stå för löneförhandlingarna är att lön är ganska komplicerat. Rätt poliser ska ha rätt lön. För det tror jag att polisen är betydligt bättre skickad än politiker. Det är lätt att prata om att höja löner. Men om vi får en politisk lönebildning kommer vi också att få politiker som vill sänka lönerna. Det finns ett antal företrädare här i som faktiskt vill göra det. Jag tror inte på den formen av lönebildning. säger att vi måste tänka på kvalitet och inte kvantitet när vi väljer poliser. Jag tror att vi måste ha både kvalitet och kvantitet. Det är en kvalitet i sig att ha många arbetskamrater och veta att man får stöd och backup i svåra situationer. Låt mig ställa två frågor tillbaka till ! Är Liberalerna beredda att diskutera den högskoleutbildning som polisfacket kräver? Då får vi en kvalitetssäkrad utbildning och kan höja kvaliteten på polisutbildningen som därmed också ger högskolepoäng, vilket kan leda till att fler kan rekryteras till polisutbildningen. Min andra fråga gäller hur han ställer sig till de krav som finns från en del politiska partier i den forna alliansregeringen på att ha en väldigt kort utbildningsperiod för poliser, det som polisfacket kallar för B-poliser. Utbildningen för att bli polis skulle vara eller . Hur ställer sig till det kravet, när han säger att vi ska prioritera kvalitet och inte kvantitet? Det skulle vara intressant att få veta det. Jag vänder mig emot bilden av att det är en flykt från polisen. Vi kan diskutera om antalet poliser som lämnar är stort eller litet. Antalet är större än tidigare inom polisen. Men det är väsentligt lägre än på svensk arbetsmarknad i övrigt eller på den statliga arbetsmarknaden. Det är låga tal på personalomsättningen. Jag tror att det, när arbetsmarknaden utvecklas, kommer att bli naturligt att fler poliser väljer att prova andra yrken. Men jag tror också att många av dem kommer att komma tillbaka till polisen och se fördelarna med det. 24 (L): Det framkom inga yrkanden i från några partier om att förkorta utbildningen. Det kan ha kommit senare, men det är ingenting som vi står bakom. På två av tre lärosäten får redan polisstudenter som genomgår polisutbildningen motsvarande 80 högskolepoäng. Jag hoppas att dessa akademiska poäng är kompatibla, jämförbara, med högskolelagens krav. Det vi motsätter oss är att man förlänger polisutbildningen och teoretiserar den ytterligare. Det finns också ett krav från majoritet som innebär att om man ska utveckla polisutbildningen vill vi se fler praktiska moment. Det är huvudsakligen en yrkesutbildning, ett hantverk, där man ska klara av allt tuffare situationer ute i samhället. Jag läser i inrikesministerns skriftliga svar att han inte är för en ordning där riksdag eller regering säger att lönerna för polisen ska höjas. Men det är uppenbart att det är tillåtet att på och på socialdemokratiska och miljöpartistiska presskonferenser säga att det är viktigt att höja lärarnas löner. Ni måste ändå ha en linje i den här frågan. Antingen kan man göra det, eller också kan man inte göra det. Med min bakgrund som lokalpolitiker och som riksdagsledamot vet jag ändå så pass mycket att om vi inte skapar budgetutrymme och inte säger att vi vill öka lärarnas löner eller karriärmöjligheter, då blir det inte så. Det räcker inte bara med att anvisa 700 extra miljoner som regeringen nu har presenterat. Dessa pengar kommer i första hand att gå till att täcka de kostnader som uppstod när rikspolischefen anställde fler civila. Tack för debatten! 25 Statsrådet (S): Jag har svårt att följa med i avslutande argumentation. Om det skulle krävas speciella budgetanslag för löneökningar och inga andra skulle få några löneökningar, då skulle det betyda att Liberalerna inte ville att sjuksköterskor, undersköterskor eller läkare skulle få några lönehöjningar. Så tror jag inte att det är. Jag tror att Liberalerna tycker att detta är hårt arbetande grupper som förtjänar en bra och hög lön. Det är precis på samma sätt inom polisen. Lönerna ska sättas vid förhandlingar mellan arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer. Jag tycker att poliser förtjänar en bra lön för det hårda arbete som de utför. Vi ska se till att skjuta till rejäla resurser för att utveckla svensk polis framöver. Diskussionen om utbildning får föras vidare. Jag är lyhörd för de synpunkter som och övriga i Alliansen för fram. Jag kan tycka att det i sammanhanget är lite problematiskt att det endast är på två orter i där de som deltar i polisutbildning får en sorts akademiska poäng. Om man deltar i polisutbildningen på den tredje orten får man inte det. Det är en ordning som vi borde fundera på. Det borde vara en mer likvärd ordning för alla utbildningsorter. Vi vill också utvidga med två nya orter, så därför är det angeläget att få en ökad likformighet. Om det behövs mer praktiska moment eller mer praktik inom ramen för dagens utbildningstid går också att diskutera. Det är inte bara ett praktiskt yrke, utan det finns också en betydande komplexitet i andra delar av yrket. Det ingår en mycket större del av it i polisyrket, mycket mera hat och hot på nätet. Det är angeläget att polisen också på det området kan förkovra sig i takt med tiden och utreda de brotten. Vi skulle kunna komma framåt i de politiska samtalen här, och jag vill passa på att tacka och för den här interpellationsdebatten. Överläggningen var härmed avslutad. § 6 Svar på interpellation 2016/17:416 om självkörande bilar 26 Statsrådet (S): har frågat mig om jag avser att påbörja anpassningen av vår vägstruktur till självkörande fordon samt påbörja underlättande arbete för testverksamhet eller om jag tänker invänta slutredovisningen av Utredningen om självkörande fordon på väg. Regeringen har höga ambitioner när det gäller innovationer och försöksverksamhet inom hela transportområdet. I infrastrukturpropositionen –2029 betonade regeringen att vid planering och genomförande av infrastrukturåtgärder behöver det tas höjd för hur ny teknik påverkar och ställer krav på transportsystemet. Det gäller exempelvis förändringar i kapacitetsutnyttjande i samband med fler uppkopplade och samverkande fordon, men också hur fordonsinnehavet och därmed hur behovet av ytor för parkering påverkas. Digitaliseringens möjligheter att effektivisera, kvalitetssäkra och erbjuda alternativ till resande och transporter behöver tas till vara. Uppkopplad och automatiserad körning kan bli ett av flera verktyg för att skapa hållbara transporter. Detta kräver ett brett systemperspektiv som bland annat inkluderar elektrifiering. Särskilt gäller det utvecklingen av kollektiva och delade transporter. Det måste därför finnas goda möjligheter att testa ny teknik och nya tillämpningar. har i uppdrag att redovisa ett förslag till den kommande nationella trafikslagsövergripande planen för transportsystemet. ska bland annat beskriva hur förslaget tar hänsyn till digitaliseringens möjligheter och krav på ett övergripande plan, samt hur verket beaktar digitalisering, inbegripet samverkan med bredbandsutbyggande aktörer i respektive del av planen. Regeringen beslutade i går om en förordning om försöksverksamhet med självkörande fordon. Syftet är att förtydliga och förbättra möjligheterna att genomföra försöksverksamhet på ett säkert sätt. Den som vill starta en försöksverksamhet med självkörande fordon får enligt förordningen söka tillstånd hos Transportstyrelsen. För att få bedriva försöksverksamhet med självkörande fordon krävs bland annat att trafiksäkerheten kan säkerställas under försöket och att det finns en fysisk förare i eller utanför fordonet. Förordningen träder i kraft . Den fortsatta utredningen om anpassning av det regelverket för att möjliggöra en implementering av uppkopplade och automatiserade fordon kommer att lämna sitt slutbetänkande . medverkar aktivt i de internationella forum där utvecklingen och regleringen av uppkopplad och automatiserad körning diskuteras. Regeringens inriktning är att främja en säker utveckling av denna teknik. De hinder som kan finnas i de internationella regelverken och konventionerna på området måste undanröjas. Inom EU tillhör de länder som är mest aktiva i arbetet för en utveckling av tillåtande regler, rekommendationer och möjligheter, under förutsättning att trafik- och datasäkerhet kan säkerställas. Inom EU finns flera viktiga pågående arbetsgrupperingar om dataöverföring, personlig integritet, säkerhetsfrågor, fordonsregler, miljö‑ och klimatreglering, infrastruktur med mera. Det är alltså fråga om en rad viktiga processer som pågår parallellt. Några av de internationella processerna måste vi få en gemensam lösning på medan annat kan göras och görs nationellt . Tillsammans och genom att byta erfarenheter kan vi skapa bra förutsättningar för framtidens transportsystem. 27 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Utvecklingen mot självkörande bilar går väldigt fort. Det som betraktades som science fiction är nu verklighet. De flesta forskare och experter är överens om att tekniken finns, men att det är politiken och regelverken som släpar efter. För presenterade regeringens egen utredare ett förslag om hur vi skulle kunna få en testverksamhet för självkörande fordon på plats. Ändå har det tagit regeringen att komma fram med ett förslag om detta första steg. Den kan inte understrykas nog, herr talman, vilken osäkerhet det skapar för aktörer som funderar på i vilket land man ska välja att investera och satsa sin försöksverksamhet. Det är inte bara här i som vi vill ha investeringar i ny teknik och innovation. Runt om i och i hela världen kämpar man för att ligga i framkant och vara på tårna inför denna nya teknik. Det är bra att regeringen nu agerar för att få en testverksamhet på plats. Jag ska inte säga att det är tack vare den här interpellationen, men jag kan bara konstatera att det lönar sig att ligga på, eftersom regeringen fattade beslut i går. går jag över till nästa steg i den här viktiga frågan. På skrev regeringens egen utredare att regeringen inte har råd att vänta på att utredningen ska komma. Stat och kommun ligger efter , och det finns mycket att göra , påpekar han. Det kan handla om hur vi planerar för bostadsbyggande och infrastruktur. Den nya infrastrukturen kanske ska finnas . När vi bygger den måste vi redan från början tänka på de självkörande fordonen. För, herr talman, självkörande bilar kan helt radikalisera hur vi bygger våra stadsdelar och vilka ytor vi reserverar för parkeringar i ett läge där den självkörande bilen faktiskt kan åka och parkera sig själv. Vi kanske blir fler som kan dela på samma bil, eftersom den ju är självkörande och kan ägna sig åt andra medan vi själva exempelvis är på jobbet. Jag välkomnar regeringens första steg, men min fråga är: Hur tänker sig regeringen nästa steg? Regeringens egen utredare säger att regeringen inte har råd att vänta utan måste agera här och för att bereda vägen för den nya tekniken. Hur agerar regeringen för nästa steg? Kommer vi till exempel att i den nya nationella planen se några inslag som innehåller tankar och idéer om hur vi här och kan bereda plats för de självkörande bilarna? 28 Statsrådet (S): Det är alldeles riktigt, som säger, att den tekniska utvecklingen går väldigt fort och regelverken har svårt att hänga med i samma takt. Man kan vara kritisk mot att regeringen har tagit på sig, men då ska man vara medveten om att är först i världen med en lagstiftning på detta område. De flesta länder ligger långt efter. har dessutom en väldigt aktiv och påverkande roll såväl i EU som i det arbete som pågår inom olika FN-organ. En stor del av vägtrafiken styrs av EU och internationella regelverk, och det innebär att vi delvis måste anpassa vår takt efter dem. Vi kan inte ha en lagstiftning i som tydligt bryter mot till exempel eller andra konventioner. Därför är detta arbete oerhört viktigt. En annan aspekt handlar om att det naturligtvis är viktigt att de system som tas fram och som den tekniska utvecklingen tillåter fungerar ihop. Man kan inte utveckla ett system för självkörande, automatiserad körning i ett EU-land som över huvud taget inte är kompatibelt med något som utvecklas i ett annat EU-land. Även av detta skäl finns goda argument för att utvecklingen ska ske i samverkan. Regeringen sitter inte bara och väntar. Det pågår tvärtom ett väldigt aktivt arbete i frågan. Det gäller dels på internationell nivå, dels med de skrivningar vi har i infrastrukturpropositionen och i de direktiv som har fått inför sitt arbete med att ta fram åtgärdsplaneringen. Där står det tydligt att man i planeringsarbetet ska ta höjd för de möjligheter som digitaliseringen och annan teknisk utveckling innebär. Det pågår också många spännande större och mindre projekt och utvecklingsarbeten. Jag nämner naturligtvis alltid Drive Me, som är en oerhört spännande testverksamhet i . Det pågår även en hel del inom ramen för forskningen i det samverkansprogram som regeringen har tagit initiativ till och som heter Nästa generations resor och transporter. Där är självkörande fordon ett av de projekt som har identifierats. Sammantaget kan sägas att även om man tycker att det går långsamt är snabbast, och det ska vi fortsätta vara. Detta kommer naturligtvis också att handla om att på ett positivt sätt positionera sig. Vi måste ge vår oerhört viktiga fordonsindustri förutsättningar att ligga i framkant. Det handlar dessutom om att bjuda in fordonstillverkare och andra från andra länder som kan använda som testsajt. För ligger även långt framme när det gäller att vara öppen för ny teknik, och vi ligger långt framme med teknisk utveckling och kan erbjuda testverksamhet och testmöjligheter. Jag tycker nog att vi i denna fråga har mer att vara stolta över, och mer att förvalta på ett gott sätt, än att skämmas för. 29 (M): Det gläder mig att statsrådet uppvisar en tydlig ambition att vilja bejaka de självkörande bilarna. Jag skulle dock möjligen vilja varna henne för att vara alltför säker på sin sak om att alltid ligger främst i ledet. Så sent som i går talade jag med en aktör inom transportbranschen som sa att flera andra länder kanske inte har tagit fram nya regelverk men att man i de länderna med befintliga regelverk kan utöva betydligt enklare testverksamhet än vad som går att göra i . Det är bra om vi får regelverk på plats, men vi får heller inte dra ut på det i all oändlighet så att vi tappar våra möjligheter. Det duger heller inte att alltid hänvisa till EU. Jag har hört statsrådet göra så beträffande drönarpolitiken och en mängd andra områden. Det är bra att synkronisera med EU, men det får inte innebära att rullar tummarna . Tillåt mig ändå att konstatera att hos oppositionen finns en viss oro över regeringens vägpolitik, som vägkörande bilar ju också kan kopplas till. Jag talar inte bara om kilometerskatt och höjd bränsleskatt och dieselskatt, vilka är det mest uppenbara beviset på en vägfientlig politik. Ofta har jag häpnat över att regeringen bromsar goda reformer som kan utveckla vägtrafiken. När vi har krävt en fortsatt strategi för utbyggnad av elvägar har regeringen sagt att vi först ska utvärdera och ta det lugnt. Man vill heller inte lägga fram riktiga reformer för tyngre lastbilar vilka skulle möjliggöra effektivare lastbilstransporter. ser vi att det även tar sin tid på området självkörande bilar. Det är möjligt att det är det andra regeringspartiet som bromsar. Jag vet att om jag exempelvis ställer frågan till min miljöpartistiska kollega och ordföranden i trafikutskottet skulle hon snabbt svara att det främsta beviset på ny teknik i regeringens transportpolitik är höghastighetståg. Och det handlar om höghastighetståg för 230 miljarder, vilka regeringen inte alls har några problem att föra fram. Det ska gärna gå fort också. De självkörande bilarna ser vi dock inte samma entusiasm för. Det är alltså möjligt att det handlar om det andra regeringspartiet, snarare än Socialdemokraterna. Men detta fastnar trots allt i den interna samordningen i , vilket är väldigt beklagligt. Låt mig upprepa min fråga. Statsrådet är inne på att vi ska ha med digitalisering i den nya nationella transportplanen. Inbegrips de självkörande bilarna när statsrådet talar om digitalisering? Hur ser statsrådet på den DN Debatt-artikel som regeringens utredare själv skrev? I den konstaterade han följande: Det är därför med viss förvåning jag har konstaterat att förberedelser och planering för en högre automatiseringsgrad i vägtrafiken i stat och kommun än så länge är mycket begränsad.