prot · H50953 · 2017-12-19 00:00:00 — Det ser väldigt olika ut i olika skolor med tanke på det som står i styrdokumenten och det som faktiskt händer på skolorna. Vi har dock ingen översikt av hur det brister. Vi vet inte var de stora bristerna finns, och vi vet inte riktigt var vi ska sätta in det konkreta stödet. Det är ju det som kvalitetsgranskningen ska komma fram till. Utifrån den kan vi fatta beslut om till exempel ett nationellt skolutvecklingsprogram för att fortbilda lärare. Men då behöver vi veta vilken lärarkategori det är som mest behöver denna fortbildning. Mot bakgrund av den stora roll som en bra sex- och samlevnadsundervisning kan spela tror jag absolut att det ska genomföras. Den tredje frågan handlade om att elever som har begått kränkningar ska kunna flyttas. Ja, precis som säger är skollagen i grunden mycket tydlig. Rektor har möjlighet att stänga av en elev och också att flytta en elev. Rektor kan också stänga av en elev och välja att flytta eleven som avstängningen sker. De rättsfall som vi har på bordet antyder att åtgärderna används för lite snarare än för mycket. Det är viktigt att det finns information, integritet och möjlighet hos varje rektor att använda de verktyg som skollagen ger. Därför fattade regeringen beslut om att i regleringsbrev ge ett uppdrag som innebär att man ska utvärdera både användningen av lokala ordningsregler och användningen av de disciplinära åtgärder som skollagen medger. Man ska också utvärdera hur vi kan nå ut med information om desamma och goda exempel till rektorer. 135 (V): Jag tycker, som sagt, att det är väldigt bra att regeringen har tagit detta på allvar. Jag instämmer också i att det kan finnas problem med läromedel som produceras av staten och att det inte är den enda lösningen. Även inom staten finns det uppenbarligen individer som bär på destruktiva könsnormer. Det är ingenting som är isolerat till enbart klassrummen eller till ideella organisationer, utan det finns i hela vårt samhälle. Därför tror jag snarare på att man ska tydliggöra och kanske vara lite hårdare och blanda sig i lite mer för att ge råd till skolorna så som utbildningsministern sa att han inte är främmande för. Jag skulle absolut ställa mig bakom ifall regeringen framförde ett sådant förslag. När det gäller sex och samlevnad håller jag med om att det är ganska otydligt var problemen finns och exakt på vilket sätt man ska tackla dem. Det är väldigt bra att man fortsätter att arbeta med det. När det kommer till skollagen upplever jag – som jag sa tidigare – att lagen är tydlig när det gäller förflyttning och avstängning av elever, men det behöver göras ytterligare för att skolledare ska följa lagstiftningen. Där är jag återigen glad över beskedet från regeringen. Det finns en rad andra saker som man skulle kunna göra och som man har gjort tillsammans i olika kommuner. som vi har de mönster som vi har, de normer som vi har, är det viktigt att elever som är utsatta ges möjlighet att stärka varandra och sig själva. Det är inte alltid som elever vänder sig till kuratorer eller till skolpsykologer, så där skulle man kunna ha till exempel feministiskt självförsvar och andra åtgärder. 136 Utbildningsminister (MP): När det gäller läromedel kan jag understryka och förtydliga att det som branschen efterfrågar är till exempel att Skolinspektionen oftare skulle granska vilka läromedel som används. Branschen har såklart ett stort intresse av att man använder uppdaterade läromedel och att läromedlen förändras i takt med att innehållet i ämnena förändras. Det gäller också kunskap om hur man tillverkar ett bra läromedel som kan vara ett gott stöd i lärarnas arbete. Den grundläggande ordningen att vi inte styr skolan genom läromedlen utan att vi styr skolan genom styrdokument och granskning av skolan för att på det sättet se till att undervisningen är likvärdig försvarar jag starkt. I det arbetet kan också ingå att ge olika typer av råd eller se hur läromedel kan användas på ett gott sätt så som man gör i många andra länder. Med detta tackar jag för det stöd som finns för regeringens arbete på det här området. Arbetet kommer att fortsätta, och jag ser fram emot att vi fortsätter att träffas för att utveckla den här politiken. Jag önskar ledamoten ett gott uppehåll i riksdagsarbetet och en god jul. Överläggningen var härmed avslutad. § 30 Svar på interpellation 2017/18:222 om skuld till kommunsektorn 137 Statsrådet (S): har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att skuld till kommunerna betalas i närtid och om jag kan tänka mig att överväga en ny modell med preliminära löpande a conto-utbetalningar som stäms av i efterhand för att minska den stora summa kommunerna tvingas vänta på. Den stora ökningen av antalet asylsökande ledde till att kommunernas ansökningar om ersättning ökade kraftigt. Det tidigare administrativt krävande ersättningssystemet för kommunernas mottagande av ensamkommande barn bidrog till fördröjningar i handläggningen. Systemet medförde en lång eftersläpning från att den faktiska kostnaden uppstod till dess att kommunerna ansöker om ersättning och sedan slutligen får betalt av . ligger balansen på . beräknas balansen ligga . För att effektivisera utbetalningarna till kommunerna införde regeringen ett nytt ersättningssystem för kommunernas mottagande av ensamkommande barn. Det nya ersättningssystemet bygger i större utsträckning på schabloner som betalas ut automatiskt utan att kommunen behöver ansöka om ersättningen. Införandet av det nya ersättningssystemet har effektiviserat utbetalningarna till kommunerna för kostnader som uppstått . Kommunerna har fram till möjlighet att ansöka om ersättning för kostnader som uppstått innan det nya ersättningssystemet infördes. Bland annat för att i högre takt kunna betala ut äldre anspråk om ersättningar har regeringen föreslagit och fattat beslut om en ökning i höständringsbudgeten 2017 med . bedömer att man kan betala ut större belopp till kommuner och landsting än vad som tidigare antagits, både genom ökad effektivitet i handläggningen och genom direkta delutbetalningar. Genom denna hantering kommer således att kunna betala ut en större del av sina ersättningsanspråk än vad som har prognostiserats. Kontroll och sedvanlig handläggning av de ersättningsanspråk som delutbetalas kommer i stället att ske . Detta var mitt inledande svar. 138 (M): Det är ju lite hedrande att få delta i dagens sista interpellationsdebatt. Ministern och jag träffades här för knappt en månad sedan. Då berättade jag att jag ställde en interpellation till dåvarande migrationsminister med anledning av att hade en väldigt stor obetald skuld till kommunerna. I den efterföljande debatten utlovade han att höll på att arbeta sig i kapp och att väntetiden för betalning successivt skulle minska. När jag skrev den här nya interpellationen var fortfarande skyldigt kommunerna för asylmottagandet. Detta har fått till effekt att mindre kommuner med stort mottagande har fått väldigt stora ekonomiska obalanser och till och med har tvingats låna för att klara den löpande ekonomin. säger ministern att skulden enligt är nere på drygt 8 miljarder, och ministern tror att balansen ska vara nere på 4–5 miljarder . , med lite emellan, ska man alltså halvera sin skuld till kommunerna från 8 till 4–5 miljarder. Detta låter faktiskt något osannolikt. Jag misstror inte alls ministern, men jag tror att man kanske ska ta uppgifter med en liten nypa salt. Om inte lyckades hålla den förra migrationsministerns löfte om att minska skulden kraftigt tvivlar jag tyvärr på att man faktiskt kommer att lyckas den här gången. Faktum är att kommuner i praktiken har kommit att agera bank åt staten. Det beror på att ersättningen från betalas ut i efterhand med stora fördröjningar. Effekterna av den nya bosättningslagen och de i övrigt ganska stora påfrestningarna på kommunerna som kommit till följd av det stora antalet nyanlända, till exempel vad gäller skolan, är tillräckligt stora utan att staten behöver försvåra situationen genom att släpa efter med ersättningarna till kommunerna. Annars finns risken att kommunerna behöver dra ned på annat. Vi vet ju att det i sin tur inte direkt gynnar integrationen. Det minsta man kan begära är att kommunerna får betalt så att de får en överblick över sin ekonomi och sin budget. Migrationsministern nämnde i debatten att hade ändrat sina utbetalningsrutiner och mer använde schabloner. Detta var något jag efterfrågade i min debatt med . Enligt honom var det omöjligt, och risken var att kommunerna då skulle få för mycket betalt, att det skulle skapa för mycket osäkerhet och så vidare. Tydligen gick det bra ändå. var migrationsministern osäker på om den nya schablonmodellen gällde för alla kommunplacerade nyanlända eller bara för ensamkommande barn. Hon ville återkomma om detta. I dagens debatt har jag fått svaret att modellen bara gällde de ensamkommande barnen. Varför är det så? Jag har svårt att se att det skulle finnas något problem med att använda schabloner för alla typer av ersättningar för nyanlända för att sedan stämma av i efterhand om det finns detaljer som man behöver göra återkrav för eller som kan dras på nästan utbetalning. I min interpellation frågar jag faktiskt ministern om hon kan tänka sig att överväga en ny modell med preliminära löpande a conto-utbetalningar som stäms av i efterhand och som gäller alla former av mottagande av nyanlända, inte bara ensamkommande barn. Denna fråga får jag inte svar på i ministerns inledande anförande, och därför upprepar jag den. 139 Statsrådet (S): Jag vill verkligen tacka för interpellationen. Även om och jag har debatterat det här tidigare är det ändå viktigt och angeläget att ägna åt denna fråga. Regeringen är tydlig med att utbetalningarna till kommunerna ska ske på ett så effektivt sätt som möjligt. Därför har regeringen tillfört ytterligare , så att det blir möjligt att 2017 klara av en så hög andel av utbetalningarna som möjligt. Vad jag kan se i de andra partiernas budgetförslag har inget annat parti kommit fram med en högre nivå för att möjliggöra ytterligare utbetalningar. För övrigt tror jag egentligen inte att det hade påverkat bilden, eftersom det också krävs att man har kompetens och kunnande att hantera det hela. För att ge en bild av detta kan jag berätta att har eftersläpningar . Vi betalar nu ut för såväl 2015 som 2016 och 2107. fanns 37 anställda årsarbetare som jobbade med dessa frågor. finns det på 203 handläggare som hanterar utbetalningarna. Detta ger en ganska bra bild av vad uppdraget handlar om. Det här är också bakgrunden till att vi behövde överge det väldigt krångliga och administrativa system som infördes . har det moderniserats, och precis som säger rör det nya systemet de ensamkommande och deras boende. Som ett direkt svar på frågan om man inte kan gå vidare och även förändra utbetalningarna för andra ersättningsområden kan jag berätta att den utredning som vi kallar har delar av detta i sitt uppdrag. I avvaktan på denna utredning har dock på uppdrag av regeringen vidtagit åtgärder för att effektivisera hanteringen av också övriga ansökningar. Det kan handla om kostnader för skola och sjukvård. Sammantaget är detta utbetalningar till kommuner och landsting. Det finns en tydlig ambition och ett uppdrag till att digitalisera ansökningsförfarandet och automatisera utbetalningarna till kommuner och landsting enligt den modell som jag beskrev att man redan nu använder. I den delen är det väl en uppskattning av tidigare förslag om att hitta ett slags schablonmodell. Jag skulle vilja att vi kan hjälpas åt med att se till att samtliga kommuner i landet ansluter sig till det avtal som man behöver för att den digitaliserade e-tjänsten ska fungera på ett bra sätt. har ungefär hälften av landets kommuner valt att gå in i denna modell. Jag är dock övertygad om att betydligt fler kommer att visa intresse även för kommande områden och utbetalningar framöver efter att de har fått bekanta sig med det nya ersättningssystemet. Vi står de kommande veckorna således inför en övergångsperiod. Jag ser fram emot att vi når en balans som verkligen är en balans. 140 (M): Jag reagerade lite när jag hörde i interpellationssvaret att man bland annat för att i högre takt kunna betala ut äldre anspråk har ökat höständringsbudgeten med . Det kan ju inte saknas pengar i regeringens budget för att man ska kunna betala skulden till kommunerna. Jag tror precis som ministern att det inte i första hand handlar om pengar, för det är klart att måste göra rätt för sig och att det måste finnas pengar till detta. Annars får man låna eller göra något annat, för man kan inte låta kommunerna vänta för att statens pengar är slut. Problemet, vilket ministern också tog upp, är att man hanterar ärenden , 2016 och 2017 och att man har 203 handläggare. Detta säger något om hur oerhört komplicerat ersättningssystemet är. Frågan är om man kan ha ett så komplicerat system. När vi debatterade det här påpekade flera debattdeltagare att det till och med förekommer rättstvister mellan kommuner och om vilka ersättningar man kan få betalt för. Det är orimligt att regelverket är så komplicerat att kommunen inte på förhand vet vad den får ersättning för och inte. Jag vill fråga ministern om det finns några tankar om att förenkla regelverket och kanske förtydliga så att det inte behöver vara en balans med ärenden och att 203 handläggare ska jobba med detta på . Det låter väldigt ineffektivt, i varje fall för mig. Jag gläder mig åt att ministern konstaterar att det som jag föreslog för , och som han sa var helt omöjligt, nu helt plötsligt är regeringens linje och att har fått i uppdrag att jobba med detta. Det är ju jättesynd att inte lyssnade på vad jag sa . 141 Statsrådet (S): Jag ska vara väldigt tydlig gentemot . De 6,3 miljarderna är ett anslag inom det aktuella utgiftsområdet som på alla sätt gör det möjligt att i högre takt klara utbetalningarna av högre anspråk. Jag ska nu nästan vara övertydlig gentemot . Det system och det regelverk som vi har och bär ansvar för fram är det som den dåvarande borgerliga regeringen tyckte skulle tillgodose behovet av ett administrativt system för utbetalningar till kommunerna. Det visade sig dock att det inte var gångbart. Det kunde inte hantera de höga volymerna 2014 och 2015. Det var krångligt administrativt. Det gick att eftersöka det efteråt. Det skulle lämnas in i pappersform. Det är många olika system för att beskriva kommunernas kostnader. Det är ett väldigt föråldrat system. har vi ett helt nytt ersättningssystem, som är digitaliserat och enkelt. Det har avsevärt förenklat kommunernas möjligheter att följa det här och dessutom själva vara aktiva genom att gå in och påverka exempelvis antalet ensamkommande som finns i kommunen vid det aktuella tillfället. Alla som har äldre anspråk och behöver söka enligt det gamla ersättningssystemet har bara fram på sig att göra det. I det nya systemet krävs det inte ens en ansökan, men det krävs att man har ingått avtal om en e-tjänst med . Jag är övertygad om att detta framöver kommer att kunna innebära att kommunerna, med det stora ansvar de tar, får sina kostnader ersatta från start på ett bra sätt. Även när det gäller frågan om rättsprocesser vill jag vara tydlig – jag var det förra gången också: Det pågår inte några rättsprocesser mellan kommunerna och om uteblivna betalningar. Men det finns fall där har avslagit någon del av ansökan, och detta är föremål för en sådan process. 142 (M): Anslagens storlek får inte över huvud taget ha någon betydelse för i vilken takt man betalar ut ersättning. Jag tycker att det var lite olyckligt formulerat i svaret. Är skyldigt kommunerna pengar kan inte verket säga: Nej, nu är våra pengar slut – vi kan inte betala ut några pengar utan måste vänta , då vi får nästa anslag. Så får det naturligtvis inte vara, och jag tror inte heller att det är så. Jag tror bara att detta var lite olyckligt formulerat i svaret. Vad gäller det här med tvisterna tycker jag kanske att det är allra allvarligast om det är tvister om vad man egentligen får ersättning för. Kommunerna måste ju veta på förhand vad de kan kosta på sig att göra för en bra integration och ett bra mottagande. Då måste de ha klart för sig vad det är de kan få täckning för i efterhand, så att de inte drar på sig onödiga utgifter. Vi berörde även tidigare att risken annars finns att kommunerna snålar in på mottagandet för att de är oroliga för att inte få täckning för kostnaderna. Jag tror inte att någon av oss vill att det ska bli så. Jag konstaterar att det nya systemet tyvärr bara gäller ensamkommande. Jag hoppas verkligen att ministern driver på här, så att det kan omfatta alla former av ersättningar för nyanlända. Ministern säger att regeringen har ärvt det här systemet från allianstiden, men vi ärvde det av tidigare regering om jag inte är helt felunderrättad. Systemet har legat kvar väldigt . Det har väl som sagt handlat om att det har varit väldigt få individer det har varit aktuellt att kräva ersättning för, och då har det inte varit något stort problem. har vi en helt annan situation, och jag gläder mig åt att ministern flaggar för att jag kanske kan få som jag vill . Jag tror att det blir väldigt bra. Jag vill passa på att önska ministern, herr talmannen och övriga en god jul. 143 Statsrådet (S): Jag vill inleda med att tacka för debatten, . Den har gett mig ett alldeles ypperligt tillfälle att beskriva regeringens höga ambitioner med att få det nya ersättningssystemet på och digitaliseringen på plats. Vi ser nu fram emot ett helt nytt sådant system, ett mycket effektivt sådant, och vi har prövat det . Jag ser också framför mig att det kommer att omfatta även andra utbetalningsområden, som önskar. Höstens debatt har i mycket handlat om de eftersläpningar vi har och 2016. Det innebär att det är högsta växel på för att klara så många utbetalningar som möjligt vad gäller de äldre anspråken. Om vi hamnar på den nivån att det kvarstår 4–5 miljarder, av den totala summan, för hela innevarande år i utbetalningar är det en bättre nivå än vad självt bedömde att man skulle klara att hantera. Därmed hoppas jag att vi tillsammans kan konstatera att vi nu har ersatt det gamla krångliga administrativa systemet med ett nytt, modernt och förenklat sådant. Med detta tycker jag att det känns väldigt bra att kunna säga: God jul och tack för debatten! Överläggningen var härmed avslutad. § 31 Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Följande dokument anmäldes och bordlades: 2017/18:62 Ny järnvägstrafiklag 2017/18:64 Statlig ersättning till personer som har fått ändrad könstillhörighet fastställd i vissa fall 2017/18:66 om kärnkraftstillsyn Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för ovanstående propositioner och skrivelse skulle förlängas till och med . § 32 Anmälan om interpellation Följande interpellation hade framställts: 2017/18:288 Våld och hot i skolan av (SD) till utbildningsminister (MP) § 33 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2017/18:492 Amorteringskravet och bostadsmarknaden av (M) till statsrådet (MP) 2017/18:493 Skolavslutning i kyrkan av (KD) till utbildningsminister (MP) 2017/18:494 Fusket med trafikkörkort av (S) till statsrådet (S) 2017/18:495 Skolbarn som blir bortgifta av (SD) till statsrådet (S) 2017/18:496 Återinförandet av den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen av (M) till socialminister (S) 2017/18:497 Mänskliga rättigheter i av Amineh Kakabaveh (V) till utrikesminister (S) 2017/18:498 Kravet på danstillstånd av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:499 Antisemitism av (S) till utbildningsminister (MP) 2017/18:500 Koldioxidbedövning vid slakt av grisar av (V) till statsrådet (S) 2017/18:501 Ostlänken av (M) till statsrådet (S) av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2017/18:503 Verkställda utvisningar av (M) till statsrådet (S) 2017/18:504 Sexualbrott av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:505 Vattendirektivets påverkan på bostadsbyggandet av (C) till statsrådet (MP) § 34 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2017/18:404 Innovationsscout i av (M) till statsrådet (S) 2017/18:402 Feministisk handelspolitik av (V) till statsrådet (S) 2017/18:405 Jämställdhetskapitel i alla nya handelsavtal av (V) till statsrådet (S) 2017/18:441 Bilmålvakter av Boriana (M) till statsrådet (S) 2017/18:429 Enhetligt körkort för utländska bilister av (M) till statsrådet (S) 2017/18:428 Nationell handlingsplan mot antisemitism av (M) till kultur- och demokratiminister (MP) § 35 Kammaren åtskildes . av förste vice talmannen från dess början till och med § 13 anf. 44 (delvis), av talmannen därefter till och med § 19 anf. 94 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med § 30 anf. 141 (delvis) och av talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 3 Anmälan om kompletteringsval § 4 Anmälan om fördröjt svar på interpellation § 5 Anmälan om faktapromemorior § 6 Ärende för hänvisning till utskott § 7 Svar på interpellation 2017/18:205 om kvinnor i Försvarsmakten 1 Försvarsminister (S) 2 (M) 3 Försvarsminister (S) 4 (M) 5 Försvarsminister (S) 6 (M) 7 Försvarsminister (S) § 8 Svar på interpellation 2017/18:250 om arbetsmiljön i Försvarsmakten och på Försvarsdepartementet 8 Försvarsminister (S) 9 (M) 10 Försvarsminister (S) 11 (M) 12 Försvarsminister (S) 13 (M) 14 Försvarsminister (S) § 9 Svar på interpellation 2017/18:53 om polisens närvaro 15 Justitie- och inrikesminister (S) 16 (M) 17 Justitie- och inrikesminister (S) 18 (M) 19 Justitie- och inrikesminister (S) 20 (M) 21 Justitie- och inrikesminister (S) § 10 Svar på interpellation 2017/18:54 om fler redskap för polisen 22 Justitie- och inrikesminister (S) 23 (M) 24 Justitie- och inrikesminister (S) 25 (M) 26 Justitie- och inrikesminister (S) 27 (M) 28 Justitie- och inrikesminister (S) § 11 Svar på interpellation 2017/18:55 om rån mot elektronikkedjor och butiker 29 Justitie- och inrikesminister (S) 30 (M) 31 Justitie- och inrikesminister (S) 32 (M) 33 Justitie- och inrikesminister (S) 34 (M) 35 Justitie- och inrikesminister (S) § 12 Svar på interpellation 2017/18:130 om förstärkt vittnesskydd 36 Justitie- och inrikesminister (S) 37 (M) 38 Justitie- och inrikesminister (S) 39 (M) 40 Justitie- och inrikesminister (S) 41 (M) 42 Justitie- och inrikesminister (S) § 13 Svar på interpellation 2017/18:195 om stärkt äganderätt och näringsfrihet 43 Justitie- och inrikesminister (S) 44 (M) 45 (M) 46 Justitie- och inrikesminister (S) 47 (M) 48 (M) 49 Justitie- och inrikesminister (S) 50 (M) 51 Justitie- och inrikesminister (S) § 14 Svar på interpellation 2017/18:243 om utbetalning av assistansersättning 52 Statsrådet (S) 53 (M) 54 (M) 55 Statsrådet (S) 56 (M) 57 (M) 58 Statsrådet (S) 59 (M) 60 Statsrådet (S) § 15 Svar på interpellation 2017/18:207 om vargens påverkan på landsbygden 61 Statsrådet (S) 62 (M) 63 Statsrådet (S) 64 (M) 65 Statsrådet (S) 66 (M) 67 Statsrådet (S) § 16 Svar på interpellation 2017/18:224 om ett fungerande växtskydd för jordbruket 68 Statsrådet (S) 69 (M) 70 (M) 71 Statsrådet (S) 72 (M) 73 (M) 74 Statsrådet (S) 75 (M) 76 Statsrådet (S) § 17 Svar på interpellation 2017/18:229 om livsmedelsproduktion 77 Statsrådet (S) 78 (M) 79 Statsrådet (S) 80 (M) 81 Statsrådet (S) 82 (M) 83 Statsrådet (S) § 18 Svar på interpellation 2017/18:237 om skogsbruket, äganderätten och framtiden 84 Statsrådet (S) 85 (M) 86 (M) 87 Statsrådet (S) 88 (M) 89 (M) 90 Statsrådet (S) 91 (M) 92 Statsrådet (S) § 19 Svar på interpellation 2017/18:241 om försörjningstrygghet avseende livsmedel 93 Statsrådet (S) 94 (M) 95 Statsrådet (S) 96 (M) 97 Statsrådet (S) 98 (M) 99 Statsrådet (S) § 20 Svar på interpellation 2017/18:132 § 21 Svar på interpellation 2017/18:169 § 22 Svar på interpellation 2017/18:223 § 23 Svar på interpellation 2017/18:232 § 24 Svar på interpellation 2017/18:247 § 25 Svar på interpellation 2017/18:116 om en tioårig grundskola 100 Utbildningsminister (MP) 101 (M)