prot · H50945 · 2017-12-07 00:00:00 — Det påverkar även suggans hälsa, för hon ska ju kunna ha fler kullar . Man kan jämföra med Kravgrisar. Där får kultingarna vara hos suggan tills de är , tror jag, jämfört med . Man kan kanske tycka att det här blir bra för Kravgrisarna, som blir ännu mer åtråvärda på marknaden. Jag och har diskuterat djurhälsa tidigare, och jag vet att heller inte tycker att det är ett problem att korna står inne och inte får vara ute och beta. tycker dock att det är väldigt viktigt att värna djuren och ge dem ett bra liv, både för att det är etiskt viktigt och för att det faktiskt ger den svenska maten ett stort värde. Om vi börjar nalla på det här tror jag att de svenska konsumenterna inte tycker att de behöver satsa på svenskt kött utan lika gärna kan köpa kött utifrån. 117 (V): Vi debatterar nu statsbudgetens utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. En viktig del i det här området är skogen. Vi i står bakom förslaget i både utgiftsområdet och hela budgeten. Vi är glada över att mer pengar satsas på skogen i och med den här budgeten än på mycket . Drygt 1 miljard har aviserats som ska gå till direkta insatser för ett mer hållbart skogsbruk och till för att den ska kunna verkställa de mål som vi sätter upp. En del av dessa satsningar kommer att gå till ökat skydd av skogen i form av biotopskydd, naturvårdsavtal och rena naturreservat. Vi avsätter också särskilda pengar till hyggesfritt skogsbruk, vilket är en både ny och gammal skogsbruksmetod. Egentligen är det så här man väldigt långt tillbaka har brukat skogen. Man har tagit de träd som har varit mogna för att man ska bygga hus eller en båt eller göra något annat. Det är alltså en annan metod än det trakthyggesbruk som finns och som bygger på avverkningar. Där tar man ned hela skogen. Vi ser det hyggesfria skogsbruket som en metod med extremt stor potential. Vi vill kunna fortsätta dra nytta av det som skogen producerar men också bibehålla mer biologisk mångfald. Jag är också glad över att vi avsätter mer pengar till så kallade nyckelbiotopsinventeringar. Det handlar om inventeringar av helt unika naturområden som vi helt enkelt behöver känna till. Om vi inte känner till vilka arter och växter etcetera som finns i ett område är det svårt att besluta att vissa skogsområden behöver skyddas. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Jag vill understryka att det är bra att nyckelbiotopsinventeringen ska återupptas, för den har så att säga legat för fäfot. tog en paus ett tag i norra delen av . Det är inte bara viktigt att inventera, utan man måste självklart samla alla nyckelbiotoper och registrera dem. Det här är ett bra steg framåt anser vi i , men i grunden behöver vi en annan skogspolitik i . handlar det om kortsiktiga vinstintressen. Produktionsintresset är överordnat den långsiktiga miljöhänsynen. Det är inte hållbart att stora delar av våra skogar förvandlas till virkesåkrar utan biologisk mångfald. Det brukar sägas att vi aldrig har haft så mycket skog som . har mångfalden i skogen aldrig varit så liten som den är . Väldigt mycket finns kvar att göra för att vi ska få ett mycket mer hållbart skogsbruk i . En annan viktig satsning i utgiftsområdet är de gröna jobben inom skogen. Vi avsätter till detta. Man kan säga att det handlar om relativt enkla jobb som ska göras, men det är extremt viktiga jobb. Det kan handla om att röja, sköta om naturreservat, göra skogen mer tillgänglig att komma ut i och så vidare. Vi tror att människor som har varit arbetslösa länge har en möjlighet att få ett jobb här. Vi slår helt enkelt två flugor i en smäll. Vi både värnar mer natur och skapar nya viktiga jobb. I budgeten finns också pengar avsatta till ett kompetenscenter, ett så kallat 3R-center, för att ersätta, förfina och minska djurförsök. talade om det här tidigare. Att vi nu har pengar till ett 3R-center för att minska antalet djurförsök i är faktiskt ett resultat av förhandlingar med regeringen. Många djur utnyttjas i djurförsök i . Det handlar om drygt 5 miljoner. Alla dessa djur skulle inte behöva utsättas för det lidande som de gör i djurförsök. Det finns många moderna metoder som kan ersätta djurförsök. Det är just sådana metoder som vi tycker att man ska satsa mer på. Därför är ett 3R-center viktigt. Vi i ser också den livsmedelsstrategi som klubbades igenom som en väldigt stor och positiv möjlighet. Det är nu dags att fylla livsmedelsstrategin med innehåll. ser främst och hoppas på att den hållbara maten ska kunna få ett ökat stöd i och med livsmedelsstrategin. Det handlar om mat som bidrar till en ökad biologisk mångfald till exempel genom mer produktion av ekologisk mat, minskade utsläpp och bättre folkhälsa genom mer växtbaserad, vegetarisk, mat. Livsmedelsstrategin tar ju tydligt upp det här med hållbar mat. I livsmedelsstrategin finns också formuleringar som konstaterar att exempelvis animalier påverkar miljön och klimatet mest. Det står också att vi behöver förändrade kostvanor med mer vegetabilier och mindre kött. Den växtbaserade maten är det livsmedelssegment som det finns störst intresse för. Det vittnar marknaden om, kort och gott. Det är detta människor efterfrågar mest, och det är detta som ökar snabbast ute i handeln. Vad kan då vara bättre än att vi understöder den växtbaserade maten? Då kan fler livsmedel tas fram som är gjorda av baljväxter, såsom ärter, bönor och linser. Växtbaserad mjölk är också något som efterfrågas mycket. Den har väldigt låga utsläpp och är också väldigt hälsosam. Livsmedelsstrategin och den ”hållbara” maten är någonting som vi ser stora möjligheter med. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Det var diskussion här tidigare om huruvida vi ska konsumera mindre kött eller inte. Vi i vill absolut ha en minskad köttkonsumtion. Men vi tänker oss också att det kött som ändå kommer att konsumeras ska vara bättre kött. Det ska vara bättre såväl för djuren som för miljön och folkhälsan. I den här budgeten finns det särskilda pengar avsatta för mer naturbeteskött, för att vi ska kunna bibehålla och kanske öka områden som ängs- och hagmarker och slåtterängar. Det kan också vara fråga om skogsbete, mosaikmarker och liknande. Detta är långt ifrån de djurfabriker som vi tyvärr i väldigt stor utsträckning har , där djur över huvud taget inte går utomhus och betar, bökar eller pickar i marken. Vi i ser också en stor potential i den ekologiska maten och är glada över att vi nu har målsättningar för hur ekologisk mat ska kunna öka. I likhet med vad från tidigare anförde ser vi i med mycket stor oro på nya regler för grisuppfödning, där griskultingar kan tas ifrån suggan tidigare än vad som sker . Det här står, precis som anfördes, helt i strid med det som sägs av vad jag skulle säga är en i princip enad forskarkår: Det här är inte bra för djurvälfärden. Det kommer att driva på ökad antibiotikaanvändning och så vidare. Jag hoppas helt enkelt att det nyinrättade vetenskapliga rådet kommer att ta sig an frågan, så att de här reglerna möjligt ändras. Det är väldigt olyckligt, tycker jag, att regeringen och landsbygdsministern inte har agerat i den här frågan, något man absolut hade kunnat göra. Jag ser att tiden löper ut, men jag skulle vilja kommentera två saker till. När man tittar på de budgetalternativ som finns här i form av budgetarna från de fyra borgerliga partierna och kan man säga att det är fem nyanser av nedskärningar. Liberalerna vill skära ned mest i den här budgeten, med . och vill skära ned med 800 miljoner, med 40 miljoner. Vad gäller vet jag inte hur de ska få ihop det. De lägger fram en egen budget, men sedan röstar de ändå på budget. är lika goda eller lika dåliga nedskärare de också. Det som oroar mig mest, fru talman, är att man attackerar just miljösatsningarna i den här budgeten, såsom satsningarna på ett hållbarare skogsbruk, mer hållbarhet i jordbruket och ekologiska livsmedel. Och varför dra ned på SLU, ? Jag förstår bara inte varför man gör det. Sist men inte minst finns det i det här betänkandet en bilaga där utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp har utvärderat regeringens redovisning av hur väl regeringens målsättningar uppfylls i budgeten. I den här utvärderingsgruppen har alla partier haft en företrädare. Jag har varit ordförande. Vi har också haft hjälp av utvärderaren , och miljö– och jordbruksutskottets sekreterare har hjälpt oss att författa den här väldigt viktiga rapporten. Vi konstaterar i rapporten att det sker vissa framsteg vad gäller regeringens redovisning men att den fortfarande lämnar en del övrigt att önska, till exempel att det inte alltid går att spåra hur väl insatserna bidrar till att målen uppfylls. Vi konstaterar även att det är bra att livsmedelsstrategin ska följas upp , men vi vill se en samlad redovisning av alla insatserna kring livsmedelsstrategin. Jag ber om ursäkt för att jag drog över tiden. 118 Statsrådet (S): Areella näringar, landsbygd och livsmedel Människors förväntningar är politikerns största fiende, sa . Vi lever i ett annat samhälle, med andra förutsättningar än när var statsminister. Men de höga förväntningarna på oss politiker är starka precis då som . Och om det är några människor i som just känner stora förväntningar på politiken är det de som bor, lever och verkar på svensk landsbygd. Den svenska landsbygden har försakats av politiken – av olika regeringar av olika kulör. Men händer det saker, och faktiskt positiva saker. Flera politiska partier har vaknat och engagerar sig i landsbygden och de gröna näringarna, detta på ett sätt som jag som landsbygdsbo och landsbygdsminister aldrig vågat drömma om. Men det innebär att man kommer att tillmötesgå människors förväntningar. Låt oss börja med det livsviktiga – den mat som vi producerar, förädlar och konsumerar i hela vårt avlånga land. Här har utvecklingen gått åt fel håll . Produktionen har minskats inom många viktiga områden. Självförsörjningsgraden har gått ned som politiken inte varit förmögen att göra något för att vända utvecklingen. Alla partier som har varit med och styrt bör nog med självkritik se tillbaka på vad vi har gjort och vad vi inte har gjort. Men just kom äntligen beslutet som Livsmedelssverige så länge längtat efter. En historisk blocköverskridande uppgörelse klubbades i genom livsmedelsstrategin. Vi har genom detta beslut helt nya förutsättningar att vända utvecklingen för Livsmedelssverige. Regeringen har redan under detta år beslutat om över 35 åtgärder. De stärker på olika sätt en hållbar tillväxt och konkurrenskraft inom livsmedelskedjan. Kanske börjar regeringens handlingskraft tillsammans med riksdagspartiernas gemensamma ansvarstagande att få effekt. fick vi veta att det index som redovisas i lantbruksbarometer är positivt. Enligt undersökningen upplever nu mer än hälften av lantbrukare att lönsamheten är mycket eller ganska god. Utvecklingen går med andra ord åt rätt håll. Men, fru talman, varken företagarna eller politikerna kan någonsin slå sig till ro. Produktiviteten och konkurrenskraften behöver utvecklas, så att företagen kan utveckla sin lönsamhet. Därför måste också arbetet med livsmedelsstrategin fortsätta med full kraft även nästa mandatperiod. Det område som jag tror att vi måste kraftsamla särskilt mycket kring är förenklingsarbetet. Vi måste verkligen se till att det blir enklare för företagen att göra rätt. Det handlar inte nödvändigtvis om att sänka kraven, men vi ska se till att göra det lättare för företagen att följa dem. ska vi också vara ärliga med den svårighet som funnits i förenklingsarbetet. Just förenklingar är något som olika regeringar jobbat med utan att resultaten alltid blivit så mycket bättre. Våra myndigheter har påbörjat förenklingsresor i vissa delar, med framgång, men vi har en lång bit kvar. Jag är övertygad om att det kommer att behövas ett nytt och samlat grepp för att bli kvitt det krångel som företagarna upplever. Detta är ingen quickfix utan ett långsiktigt, gediget arbete där vi tar vara på alla års erfarenheter av förenklingsarbete och därmed tar detta många steg vidare. Det måste bli lätt att göra rätt för livsmedelsföretagen. Denna förväntan och detta krav är något som vi politiker måste ta på största allvar. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Skogen – det gröna guldet – är framtiden. Det är en grundläggande byggsten i vår exportberoende ekonomi. Skogen utgör också grunden i en växande bioekonomi som tar oss bort från det fossila beroendet. Vi lever i en skogbeklädd del av världen, med mycket bra förutsättningar för god och hållbar skogsproduktion. Skogen har sedan urminnes tider varit en del av den svenska folksjälen. Den har format vårt land, vår kultur och vår gemenskap. Den har burit upp vår välfärd från ett av fattigaste länder till ett av rikaste. När jag är på väg till , med bil till flygfält, ser jag timmerbilarna svischa förbi. Jag ser vår barnomsorg, sjukvård och äldreomsorg. Mycket av detta har skogen burit upp, och det ska vi vara mycket rädda om. Alla som jobbar inom skogsnäringen, skogsägare och miljörörelsen förväntar sig ordning och reda inom skogspolitiken, där de olika intressen som finns måste avvägas noga. I budgeten investerar regeringen i skydd av skog, naturvårdsskötsel, hyggesfritt skogsbruk och nationell inventering av nyckelbiotoper. Vi gör också viktiga satsningar på laserskanning av svensk skog och på gröna jobb. Regeringen kommer även att presentera ett nationellt skogsprogram baserat på underlagen från skogsprogrammets dialogprocess. Jakten i är en folkrörelse. Den engagerar många människor i vårt land. Jakten är också en viktig del av livsmedelsförsörjningen, med stor potential för både export och ökad turism. På jaktområdet har vi haft flera framgångar . För fjälljakten har vi hittat en lösning som garanterar långsiktig hållbarhet och värnar den unika fjällmiljön. Jag är väldigt glad för det. Vi har också beslutat om en generös skyddsjakt på årskalv av kron- och dovhjort. Det kan hjälpa de jord- och skogsbrukare som har problem med skador på grödor och barrträd. Det fanns en möjlighet att komma till rätta med frågan om viltutfodring, som leder till problem, inte minst för många av våra lantbrukare, som tidigare talare här nämnde. Det fanns en förväntan på att politiken skulle hitta en lösning på frågan, men dessvärre saknades det politiska ansvarstagande som krävs i riksdag. Men regeringen släpper inte denna fråga. Regeringen ser positivt på det ansvarsfulla initiativ som enskilda och berörda organisationer har visat. När det gäller rennäringen står den inför flera stora utmaningar. Det handlar om klimatförändringar, möjligheten till deltagande i processer kring markutnyttjande och samexistens med rovdjuren. Den förstärkning som regeringen föreslår i budgeten för rennäringen är därför mycket viktig. En annan viktig fråga för vårt land är fisket. Jag blev glad när som enda ledamot från Alliansen berörde det. Det är viktigt både som näring och som fritidsintresse. Fritidsfisket samlar över 1 miljon svenskar och är en viktig folkrörelse som också bidrar till turism och besöksnäringen på landsbygden. Regeringen har jobbat intensivt för att stärka ett hållbart fiske där näringen får långsiktiga och konkurrenskraftiga spelregler. Det gynnar fiskenäringen och våra kustsamhällen och förser både oss och framtida generationer med hälsosamma livsmedel. ökade värdet av den totala fångsten från det fisket med jämfört med föregående år. Det är glädjande. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Svenska folket vill ha ett land som håller ihop och där alla delar av ges goda förutsättningar att utvecklas och nå sin fulla potential. har diskussionens vågor gått höga. Stad och land har ofta ställts mot varandra, och klyftor dem emellan skapar misstroende. Detta har gett grogrund för populism och ett skadligt vi-och-de-tänkande. I början av mandatperioden tillsatte vi en parlamentarisk kommitté som fick i uppgift att lämna ett förslag för en sammanhållen landsbygdspolitik. lämnade de sitt slutbetänkande med 75 förslag, som en i det närmaste totalt enig kommitté stod bakom. efter slutbetänkandets överlämnande hade regeringen redan beslutat om ett av förslagen, och flera förslag har blivit verklighet . I årets budget aviseras stora historiska satsningar på insatser för att hålla samman vårt land. har arbetet med propositionen pågått intensivt , och den kommer att överlämnas till på det nya året. Den handlar om jobb, utbildning, välfärd, trygghet och mycket mer. Vi vill ge förutsättningar för ett gott liv i hela landet. Det finns en förväntan på att vi politiker ska se till att vi håller ihop vårt land. När landsbygdspropositionen landar på bord har vi tillsammans möjligheten att se till att så blir fallet. Avslutningsvis, fru talman, vet jag att de flesta politiker jobbar för att göra något bra för . Verktygen finns på plats, och människor förväntar sig och vill ha förändring. Men det ligger nog något i det som sa, att människors förväntningar är politikernas största fiende. Det är viktigt att vi politiker tar ansvar, att vi söker samarbete i de frågor där det är möjligt och nödvändigt och att vi väljer bort partitaktik och blockpolitik. Så, fru talman och bästa ledamöter, låt oss diskutera, och låt olikheterna komma till tals. Det är när olikheterna möts som det skapas nytt. Låt oss söka samarbete när vi kan. Det är detta som människor förväntar sig, och det är detta som behövs för att vi tillsammans ska vända utvecklingen på svensk landsbygd. 119 (KD) replik: Tack, landsbygdsministern, för anförandet! Vi hade en debatt här tidigare angående smågrisar och förslaget från . Jag tycker att det är intressant att lyfta fram detta. På något sätt blir det lätt till att det nu är illa ute med smågrisarna och bekymmersamt, och man ser bara elände framför sig. Man pratar till och med om att det blir ännu mer antibiotikaanvändning, men det är ju inte sant. Jag tycker att vi måste klara ut detta tillsammans . Om jag förstår detta rätt är det ett program med utökade hälsokontroller och 32 stycken kontrollpunkter, och veterinären finns där varje kvartal för att se till att allt funkar perfekt. Anledningen är också att smågrisarna är så stora – . Det kan vara som ligger och ammar på mamman, som inte får något hull. Man tänker alltså på grisarna, inte tvärtom. Då måste naturligtvis frågan till landsbygdsministern bli: Står du bakom den kritik som har mot ? Det vore intressant att höra vad du tycker om det. 120 Statsrådet (S) replik: Areella näringar, landsbygd och livsmedel Jag tror att är väl medveten om att jag som statsråd inte kan kommentera en förordningsförändring som myndigheten ansvarar för. har gjort denna förändring och gjort dessa bedömningar, och jag har fullt förtroende för att det som de har gjort är korrekt. Jag har också stått här i för inte så länge sedan och besvarat en interpellation om denna fråga, och jag har ingen anledning att gå in på detaljerna . Men jag måste också säga att jag är imponerad av engagemang och fokus på lantbruket när vi diskuterar detta ärende . Vi diskuterar areella näringar, landsbygd och livsmedel. Det handlar inte bara om lantbruket, . Det finns så mycket annat i detta. Livsmedelsstrategin hanterar givetvis lantbruket men också växthusnäringen, det kustnära fisket, livsmedelsindustrin, det småskaliga, exporten och forskningen. Den hanterar också så många andra saker, och det är mycket positivt. De flesta bönder – en majoritet – säger att det är mycket bra och att de har en god lönsamhet. Det handlar också om landsbygdsutveckling. Vi ser att butiksdöden på svensk landsbygd har stoppats på grund av att denna regering gjorde stora insatser och gör ännu större insatser. Vi ser också det positiva när bredbandet kommer ut på svensk landsbygd. Det är precis lika viktigt som när vi elektrifierade . Men det är också lika viktigt för bönderna, ledamot . Det är viktigt att vi får allt detta på plats. 121 (KD) replik: Jag tackar ministern för detta. Jag håller verkligen med ministern om att det finns mycket mer att göra på landsbygden. Det som du säger, , låter otroligt bra. Men det är inte riktigt sanningen när vi börjar skrapa lite grann på ytan. Det finns mycket att göra, och det vet jag också. Jag har ytterligare en fråga. Vi talar om livsmedelsstrategin, och vi är glada för att har fattat beslut om den här i kammaren. När man talar med många lantbrukare säger de att det är bra att vi har fattat beslut om den. Men de säger också en annan sak. Hur kan det komma sig att när jag som jordbrukare ringer till kommunen eller säger de: Jaså, du är jordbrukare och håller på med miljöfarlig verksamhet. Det står nämligen i att det är miljöfarlig verksamhet som de håller på med. Var och en som lyssnar på detta måste undra hur detta rimmar, alltså att en bonde som står och mjölkar någonstans ska tänka att det är fråga om miljöfarlig verksamhet. Det rimmar jätteilla. Man kan titta på skillnaden i hur vi ser på olika saker bara i . I handlar livsmedelsproduktion om försörjningsberedskap. I handlar livsmedelsproduktion om att det är en självklar affärsmöjlighet. I är det en miljöfarlig verksamhet. Vad säger ministern om detta? Jag hoppas att vi med livsmedelsstrategin som grund ska få något nytt i . har ministern en jättechans att berätta hur han tänker göra. 122 Statsrådet (S) replik: Areella näringar, landsbygd och livsmedel Det står att det ska prövas som miljöfarlig verksamhet. Uppnås de krav som finns är det inte miljöfarlig verksamhet. Låt oss ändå tala om det som skapar förändring för svenskt lantbruk, om det är det som ledamoten ville tala specifikt om. Vi ger ett ökat stöd till bönderna i norra . Detta anslag har inte ökat . Anslaget ökar med 100 miljoner. Det skapar konkurrenskraft och möjlighet att upprätthålla ett jordbruk också i norra . Vi går in med stora belopp för att kompetensutveckla växtförädlingen – 90 miljoner. Vi moderniserar köttkontrollen. Vi ger ett stöd till ekologisk produktion och konsumtion, som ledamoten kanske inte riktigt gillar. Vi går in med ett stöd till slåtterängar och betesmarker. Vi går in med miljöåtgärder i landsbygdsprogrammet. Det är en rad åtgärder för att stimulera landets lantbruk. Det handlar om 1 miljard och 35 åtgärder för att understödja och skapa verkstad för livsmedelsstrategi. 123 (SD) replik: Det var mycket som landsbygdsministern tog upp i sitt anförande. Sedan får vi ser hur långt det är mellan ord och handling. Likvärdiga villkor, kanske inte nödvändigtvis samma, med våra konkurrentländer, främst , och , när det gäller konkurrenskraft kan handla om regler kring jordbruk och miljö, skatt på bränsle, lönekostnader, myndigheters uppträdande gentemot enskilda företagare och så vidare. Vi i vill stärka svenska mjölkbönders konkurrenskraft genom en betesersättning på per mjölkko och år – 320 miljoner för att stärka konkurrenskraften för svenska mjölkbönder. Varför tycker Socialdemokraterna att det är ett korkat förslag, som sa här, att stärka böndernas konkurrenskraft? Vi vill inte att det ska finnas några konkurrensnackdelar. Varför vill Socialdemokraterna det? Vad avser landsbygdsministern att göra i en eventuell regeringsställning avseende återbetalning av dieselskatt för jord- och skogsbruksmaskiner? Den sänks från 1,70 till 1,43 i regeringens budget. Det skulle vara intressant att få svar på dessa frågor, speciellt när man planerar att lägga fram en djurskyddsproposition med beteskrav och djurvälfärdsersättning. Hur ser ministern på detta? 124 Statsrådet (S) replik: Jag tackar för uppskattningen av mitt anförande. Jag tolkar det ändå som att det var en uppskattning. Från ord till handling ska det inte vara långt, och det är det inte heller. När beslutet om en nationell livsmedelsstrategi klubbades igenom i stor enighet här i satte vi direkt in 1 miljard för åtgärder och verkstad för att uppfylla livsmedelsstrategin. En betesersättning, som ledamoten här tar upp, kanske vi kan få med en förändrad CAP. finns inte denna möjlighet. Man försöker ge en bild som inte riktigt stämmer med verkligheten. Det var väl verkstad som ledamoten ville ha?