prot · H50944 · 2017-12-06 00:00:00 — Och de ekonomiska reformerna har helt stannat av i landet. En del sa att det skulle bli en kubansk perestrojka, glasnost och allt det som man förväntade sig. Men det har blivit noll av all form av öppenhet. Då är det otroligt viktigt att som en anständig demokratisk nation faktiskt sätter ned fötterna. presenterade EU en årlig rapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen. Man beskrev då på följande sätt: är en enpartidemokrati. Bara detta visar hur ytterst olämpligt det är att en del EU-länder driver på för att närma sig en socialistisk diktatur. Jag tycker att man borde göra på ett helt annat sätt och frysa relationen och stötta oppositionen. Jag skulle alltså vilja ha lite större klarhet i fråga om detta. Denna fråga kommer nämligen mycket snart att bli aktuell för denna kammare och för partierna här. Då är det viktigt att det stora regeringsbärande partiet faktiskt har en klarare åsikt om att säga nej. 96 (S) replik: Vi kommer att få anledning att återkomma till . Precis som hänvisade till är detta en fråga som är aktuell. Svenskt utvecklingssamarbete syftar till att stödja den pågående moderniseringen av landet och värna mänskliga rättigheter. Det är vår grundsyn. Vi tror också att det även fortsättningsvis är viktigt att driva denna linje i EU för att vi ska få till stånd bra relationer mellan och . Men vi får, som sagt, anledning att återkomma till frågan. 97 (KD) replik: Jag vill börja med att ge och regeringen en eloge för att de visade handlingskraft när det gällde att dra in biståndet till regimen i . Vi är flera ledamöter som sitter här i kammaren som besökte och förfärades över den situation som råder och hur regeringen drar åt tumskruvarna för oppositionella och civilsamhällets organisationer och deras möjligheter att verka. Däremot känner jag inte att man är konsekvent när det gäller att vara lika handlingskraftig när det gäller andra regimer som också behandlar sina egna medborgare på ett helt förkastligt sätt. I mitt anförande talade jag om att just kunna ställa krav på länder för vilka vi är en aktiv biståndsgivare. Det är inte en alldeles enkel fråga, och jag har viss förståelse för att det är olika avvägningar som ska göras. Jag skulle ändå vilja be om en viss tydlighet i fråga om balansgången mellan olika samarbetsavtal och hur man kan använda sig av detta för att trycka på regimer men också för att öppna upp så att människorättsförsvarare och andra kan bli en del i en process. Jag tänker på exempelvis situationen i och , som har tagits upp här. Vi har slutit avtal med dessa länder. Hur tycker att vi har lyckats med att trycka på dessa skurknationer att ta steg mot ökad respekt för mänskliga fri- och rättigheter genom att vi har samarbetsavtal med dessa länder? 98 (S) replik: Tack, , för frågan. Jag tror att vi alltid behöver värna en konstruktiv dialog. Oavsett vilka länder som det handlar om är det alltid bättre att tala med varandra än att inte tala med varandra. När det gäller hur väl vi har lyckats i fråga om och är det ett pågående arbete. Det finns många frågetecken kring utvecklingen i , och vi ska ha en mycket ärlig och rak kommunikation med om de utmaningar som vi ser. Men, som sagt, jag tror alltid att samarbete, samtal och en konstruktiv dialog där vi kan framföra våra synpunkter och vår oro för utvecklingen är att föredra. 99 (KD) replik: Tack, , för svaret. Jag vill verkligen uppmuntra regeringen till den handlingskraft som visades mot och att den ska få smitta av sig när det gäller relationerna till andra regimer som beter sig vedervärdigt mot den egna befolkningen. Jag ska återigen ta upp exemplet . Den officiella bilden är att landet öppnar upp sig mot omvärlden och att regimen är mottaglig för förändring. Även är ett exempel på det. Det är så diskussionen går. Men jag ser inga sådana tecken. är vi i färd med att godkänna detta avtal, som också tog upp. Om man ska skriva under ett sådant avtal tror jag att det är mycket viktigt att man vet att människorättsförsvarare har fått vara en del i processen och att situationen för människor blir bättre. Det är nämligen det som är svensk utrikespolitik och ska så förbli. Jag ville avsluta med en uppmaning till . 100 (S) replik: Jag delar helt uppfattning i den här frågan. Det är viktigt att vi är tydliga och konsekventa. Jag tar med mig den uppmaningen och det berömmet. 101 (M) replik: Jag vill börja med att betona att jag uppskattar det resonerande tonläge , och faktiskt vi alla, har i den här debatten. Det är ändå en av fördelarna med att få arbeta i utrikesutskottet, att vi oftast företräder något slags samsyn och har en svensk linje. Fienden är inte alltid i rummet. Dock är detta en budgetdebatt. Nuvarande regering höjer biståndet men prioriterar fel. Höjningen av det humanitära biståndet och av kärnstödet till våra multilaterala samarbetspartner är inte särskilt stor. av biståndsbudgeten går till klimat, en finansiering som var additionell. Man drar ned på anslaget till det som kallas ”hållbar fred”, även om man talar mycket om fred och fredsbyggande. Den strategin kallades tidigare ”globala insatser för mänsklig säkerhet” men bytte namn när regeringen beslutade om en ny strategi. Detta är inte riktiga prioriteringar i det läge vi har just , där vi behöver satsa mer på humanitär hjälp för att rädda liv och lindra nöd. Det vore upplysande, fru talman, att få höra från Socialdemokraterna hur man har resonerat när man valt att dra ned på fred – inte höja – och det som kanske mest är krishantering, vilket är så otroligt viktigt just . 102 (S) replik: Tack för att du lyfte fram dessa frågor, ! Vi skulle önska att vi kunde höja i alla delar. När det gäller strategin för hållbar fred finns det insatser även på andra områden, men jag kan dela uppfattningen att den strategin är oerhört viktig för att vi ska åstadkomma förutsättningar för utveckling runt om i världen. är det så att vi har en större budget än vad har. Det innebär andra förutsättningar att allokera resurser dit de behövs. Det är inte så att vi minskar biståndsbudgeten, utan det är snarare tvärtom så att företräder ett parti som inte står fast vid enprocentsmålet och som jämfört med regeringens förslag saknar över 3 miljarder. Det ger sämre förutsättningar att på bredden bidra till utveckling. Vi har hört återkommande i debatten här att vi lever i en värld med enorma behov. Vi måste fokusera på de fattigaste och de mest utsatta, och man ska inte sticka under stol med att det krävs resurser om vi ska kunna göra det arbetet. 103 (M) replik: Det är sant att vi ligger lägre i det moderata budgetförslaget. Vi har satt en trappa för att nå fram till enprocentsmålet. Den lirar med den trappa vi har satt för att vi ska nå tvåprocentsmålet, för att uppnå Natostandard också när det gäller försvarsbudgeten. Det går fort i hockey, och det går fort när budgetprocessen ska ske under ett valår. Det är inte så att ni har uppnått av bni genom det nya sättet att räkna; ni har tidigare lagt fram en 0,99-procentsbudget. Jag vill bara vara tydlig med det, som något slags konsumentupplysning. Jag tycker ändå att vi behöver tala lite mer om ekonomin. Biståndsbudgeten är en del av statsbudgeten. Det vet alla. Det vore därför intressant att höra hur Socialdemokraterna resonerar vad gäller den kritik budgeten har fått. , , med flera meddelar helt enkelt att budgeten inte är i balans och att varken det nya eller det gamla överskottsmålet kommer att nås. Detta står i strid med det finanspolitiska ramverket och skär in i det finansiella sparandet. Har ni ens tänkt på detta, ? Den moderata budgeten är inte lika stor, men den är i balans och tar hänsyn till den ekonomiska verkligheten. Upplys oss gärna om huruvida dessa viktiga instanser har fel! 104 (S) replik: Tack för detta, ! Det är befriande att jag kan stå här och företräda av statsbudgeten och inte behöver förhålla mig till alla de andra. Oavsett balans eller inte kan vi konstatera faktum: Bni ligger på en viss nivå, och av bni är lätt uträknat – typ . Det är också det vi avsätter för biståndsbudgeten. Jag tycker att det är bra att du förtydligar att vi inte heller har haft under hela mandatperioden, . Vi har dock fullföljt det löfte vi gav, nämligen att vi skulle komma upp i den nya nivå som den förändrade bni-beräkningen ger. Det gör vi också , och jag är väldigt stolt över att vi har lyckats med det. Jag bekymrar mig över om nu kommer att lyckas med detta om man faktiskt sackar efter så här mycket . Det är en fin ambition att man ska uppfylla målet 2022, men 2015 var ambitionen att man skulle uppfylla det 2018. har man skjutit på detta till 2022. Min kollega från talade om att världen snurrar runt , och det kanske den inte riktigt gör. Men vi har i alla fall haft synen att vi är en humanitär stormakt, och vi har fått mycket kredd för att vi har stått upp för enprocentsmålet. Det är väldigt få länder som ens lever upp till målet om , och jag är stolt över att vi nu också levererar enligt den nya beräkningsgrunden. 105 (SD) replik: Jag har besökt hjälparbetare, flyktingar och andra som berörs av fruktansvärda konflikter i flera länder runt om i världen. Några exempel är , , där jag har varit två gånger, , , och . Jag har även besökt i två gånger och träffat företrädare för organisationer som verkar i flera olika länder. Det råder inget tvivel om att FN gör ett fantastiskt arbete för många utsatta runt om i världen, och jag är övertygad om att delar den uppfattningen. Jag uppskattar därför hennes anförande och de varma orden om arbetet i och omkring kriser och deras närområden. Det jag undrar är följande, med tanke på min ganska uppmärksammade resa till för inte så länge sedan: Varför struntar regeringen och Socialdemokraterna fullständigt i det viktiga arbete FN gör inne i ? 106 (S) replik: Tack för möjligheten att diskutera , ! Det stämmer inte att inte bryr sig om det arbete som görs inne i . Vi jobbar på olika sätt med den nya strategi vi har, som jag redogjorde för till viss del och som har verkat under , för att på olika sätt vara behjälpliga i att stärka motståndskraft och bidra till återuppbyggnad. Vi bidrar också stort till humanitärt stöd i . bidrar alltså till utsatta människor i på flera sätt. 107 (SD) replik: Det gläder mig naturligtvis att höra om regeringen skulle vilja öka stödet till dem som drabbas i . Regeringen har tidigare, bland annat genom Sida, bistått med medel till Islamic Relief. Det är en organisation som av många personer anses vara en del av Muslimska . Detta är naturligtvis ganska oroväckande med tanke på de kopplingar som finns där. Jag hoppas att och kanske inte står bakom ett fortsatt stöd dit. I övrigt har det vid de möten jag har haft med företrädare för i och även omkring visat sig att svenska Sida inte ger några pengar direkt till det arbete som utförs i landet utan snarare till det arbete som utförs i länderna runt omkring. Det här är naturligtvis problematiskt, för det omöjliggör för dem att finansiera viktiga projekt för nödlidande. är en organisation som kan verka både i regimkontrollerade områden och i områden som kontrolleras av olika rebellgrupper. I något fall kan organisationen till och med verka i områden som kontrolleras av Islamiska staten. När de inte får direkt stöd till sina insatser där omöjliggörs en långsiktig planering av insatserna. Min fråga är specifik: Är det så att Socialdemokraterna skulle vilja se ett ökat riktat stöd till FN:s organisationer i ? 108 (S) replik: Stödet till utvecklas kontinuerligt. Vi har just nu en Syrienkrisstrategi som verkar. Den omfattar 1,7 miljarder –2020. Vi har ett humanitärt stöd som har uppgått till . Vi jobbar på olika sätt för genom vår plats i säkerhetsrådet. Självklart måste vi vara beredda att hitta ett så effektivt stöd som möjligt för att vi ska nå ut till civilbefolkningen i och för att de som är hårdast drabbade, det vill säga vanligt folk, ska nås av det stöd som vi ger. 109 (MP): debatterar vi biståndsbudgeten, utgiftsområde 7. Jag måste säga att det är roligt att vara här i kammaren och lyssna, för vi har en väldigt livaktig biståndsdebatt i riksdag. Trots att vi ibland för fram kritik vad gäller detaljer och hur vi ska prioritera är i alla fall en sak klar: övertygelsen om att ska ha ett kraftfullt bistånd och att biståndet behövs. Detta är då vi står inför enorma utmaningar, och biståndet har nästan aldrig varit viktigare. debatterar vi något historiskt – den största biståndsbudget som någonsin har lagts fram i . Biståndsramen föreslås uppgå till . Med det når vi upp till målet om av bni, vilket är ett mål som ytterst få länder uppnår. Jag är förstås otroligt stolt och glad över detta, och jag tror att vi som svenskar också kan vara väldigt stolta över det. Biståndet behövs för människor i nöd. Det minskar fattigdomen och bidrar till att främja säkrare och mer välmående samhällen. Precis som och så förtjänstfullt har talat om får vi inte glömma bort att samhället faktiskt blir bättre. Vi har sett stora framsteg. Vi har en kraftigt minskad fattigdom, halverad barnadödlighet och minskad mödradödlighet. Vi ser att analfabetismen minskar, och vi går åt rätt håll när det gäller hur många som dör av malaria. Detta är en fantastisk utveckling, som vi måste hålla i. Tyvärr kan vi inte luta oss tillbaka och vara nöjda. Nästan möts vi av rapporter från krigens och konflikternas frontlinjer. Läget är mycket allvarligt med många blodiga konflikter – fler . Det handlar inte bara om , som kanske är den konflikt som oftast kommer upp i nyheterna, utan också om , , , , med flera. Runt om i världen är 65 miljoner människor på flykt och 140 miljoner i behov av humanitär hjälp. Det är fyra gånger fler än 2010. har vi kunnat ta del av internationella studier som beskriver en värld där fler än 200 miljoner människor drabbas av naturkatastrofer . Vi ser en värld där jordskred, orkaner och torka har blivit vanligare, och som det ser ut kommer dessa saker att bli alltmer vanliga. Klimatförändringarna är här, och de tilltar. Vi vet att det är världens fattiga som drabbas hårdast. Det är de fattiga som drabbas hårdast av katastrofer, förändrat klimat, torka, översvämningar och monsuner. Men bland de fattiga finns en grupp som utsätts särskilt mycket: kvinnor. Det är 14 gånger vanligare att en kvinna dör i en naturkatastrof än att en man gör det – 14 gånger vanligare. Det beror på vilka sysslor vi har, var i samhället vi befinner oss, vilka färdigheter vi har lärt oss, om vi kan simma och så vidare. Så kan vi inte ha det. Det är en fruktansvärd siffra, och den är kopplad till den ojämlikhet som råder på så många andra sätt. Krig och konflikter, den humanitära situationen, jämställdhet, den pågående klimatförändringen samt det krympande utrymmet för demokrati i världen är de svåraste utmaningarna vi står inför. Det är också därför de är centrala i vår biståndspolitik. Jag tänkte att jag skulle ge en översikt av de satsningar som finns med i den budgetproposition som vi är här för att debattera om. Den första punkten gäller fredsbyggande arbete. Utan fred, ingen utveckling – det är ett självklart men livsavgörande samband. När allt fler av världens fattiga lever i konfliktdrabbade och sviktande stater måste vi satsa på att komma åt grundorsakerna till dessa konflikter. Vi ökar därför ansträngningarna för att förebygga väpnade konflikter och satsar mer resurser på att bygga hållbar fred. Vi ökar biståndet med 2 miljarder till de allra fattigaste länderna, varav många befinner sig i konflikt- eller postkonfliktsituationer. Vi har tagit fram en ny strategi för hållbar fred som kombinerar strategiskt globalt stöd med snabbfotade insatser på landnivå. Strategin ska stärka den nödvändiga bryggan mellan det humanitära biståndet, som är så viktigt i en konfliktsituation, och det långsiktiga utvecklingsarbetet för att få ett stabilt land att leva i framöver. Den andra punkten gäller det humanitära biståndet. Som jag sa tidigare står vi inför de mest omfattande humanitära kriserna sedan FN bildades. Tyvärr räcker inte pengarna inom systemet till på långa vägar. är det bara av de humanitära appellerna som är täckta. Underskottet har ökat med fyra gånger . Vi behöver mer internationellt samarbete, inte mindre. Vi behöver länder som tar ansvar, och det gör . var vi den sjätte största bilaterala givaren i världen, och vi ökar nu det humanitära stödet med ytterligare . Vi har antagit en ny strategi för humanitärt bistånd, som rymmer både flexibilitet och stärkt samverkan för det långsiktiga utvecklingsbiståndet och det humanitära biståndet. Vi slår också vakt om kärnstödet. I går twittrade UNHCR om att man tack vare kärnstöd kan vara snabbfotad där det händer saker. Ingen ska behöva vänta på politiska beslut från olika givarländer när katastrofen har slagit till. Det kan heller inte vara så att vi ska slänga upp alla bollar och att alla ska springa på allting . Vi måste ha koordination för att göra nytta. är en drivande part för att se till att FN och medlemsländerna stärker koordinationen, så att vi inte får en överlappning och en fragmentisering. Det är ett långsiktigt arbete, men använder sig av detta. En tredje del i våra prioriteringar handlar om global jämställdhet. Vi har redan talat om skillnaden mellan män och kvinnor i katastrofer. Vi ser att bakåtsträvande krafter hotar flickors och kvinnors möjligheter att bestämma över sina liv och kroppar. Sexuellt våld och trakasserier är en farsot världen över. Vi ser det till och med här, i världens mest jämställda land, i kölvattnet av metoo-kampanjen som har spridit sig över världen, även om den väl också kom hit från andra håll. Diskriminering och exkludering är skamligt utbredda företeelser. De utgör allvarliga hinder för kvinnor att fullt ut åtnjuta de mänskliga rättigheterna, som vi borde ha lika tillgång till. för en feministisk utrikes- och utvecklingspolitik av just dessa skäl. Utan riktat stöd till jämställdhet och till kvinnors och flickors rättigheter är verklig utveckling inte möjlig. Därför har vi gett Sida i uppdrag att ta fram en ny strategi för global jämställdhet och kvinnors och flickors rättigheter. Vi har också tagit fram en ny global strategi för hållbar social utveckling, som omfattar ungefär 1 miljard de kommande fem åren. Den ska stärka tillgången till sjukvård och preventivmedel och verka för bättre utbildning för flickor och kvinnor. Och vi har ett integrerat jämställdhetsarbete i det svenska utvecklingsarbetet. Den fjärde frågan är klimatfrågan som är den stora fråga som slår mot oss alla, även om den främst drabbar de fattiga. Vi måste kraftigt få ned klimatutsläppen, och det brådskar. Skördarna försämras av torka, och monsunregnen är ihållande. Vi har ett varmt hav som gör att migrerande fiskar byter väg, och runt ekvatorn kan vi nu se en blöt öken som är tom. bekräftade att de utvecklade länderna ska ta ett ansvar för att bidra till klimatfinansieringen, och det tänker leva upp till. Vi stärker därför klimatarbetet i de flesta landstrategierna. Vi har lanserat en ny hållbar strategi för miljö, klimat, hav samt hållbart nyttjande av naturresurser, och vi ökar de totala insatserna för miljö, klimat och hav med nästan . Slutligen har demokrati och mänskliga rättigheter eroderat på många håll. Det går bakåt i över 60 länder. Vi ser att det är auktoritära styren och ett sluttande plan här. Regeringen vill använda biståndet för att motverka denna oroande utveckling. Vi har gett Sida i uppdrag att skapa genomslag och synergier för att stärka demokratisk utveckling. Regeringen förbereder en ny strategi för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Vi ökar stödet till UNFPA, och UN Women – de tre nyckelinstitutionerna för arbetet i SRHR, och vi är en av världens absolut största givare till dessa. Vi har tagit steg för att integrera SRHR i det humanitära biståndet. bistånd ska vara resultatinriktat och långsiktigt. Det ska verka där de största utmaningarna och orättvisorna finns. Med det fokus och de satsningar som vi aviserar i budgeten har ett kraftfullt verktyg för att göra detta. Det gör skillnad på marken för människor som lever i fattigdom och förtryck, och det gör skillnad i verkligheten. 110 (M) replik: Jag vill börja med att välkomna till sin första debatt i utrikesutskottet. Det var väldigt tråkigt att statsrådet valde att inte vara här. uppfattar jag det som att vet mer än och möjligen kan svara på var ministern är någonstans, för där stod det bara ”utrikes resa”. Jag har en annan, mer politisk fråga. Prioriterar klimatinvesteringarna mer än det traditionella biståndet? Före valet lovade 1 miljard till klimat som skulle ligga utanför biståndsbudgeten och vara additionellt. Sedan blev det en halv miljard som låg inom budgeten. ser vi mer och mer skiftet från det humanitära och fredsbevarande, som vi redan har diskuterat här , till rena klimatinsatser, som egentligen kan finansieras också på andra sätt. Enligt regeringen själv går av budgeten till klimat. Jag har bett att titta på detta, men det var komplicerat att komma fram till hur mycket det skulle bli. Det är , och året innan var det . Det har växlat något, men trenden är ganska tydlig. Det är uppenbart att biståndsministern lite har abdikerat och är klimatminister och inte ens är här. Den riktiga biståndsministern är Sidas gd , och hon kommer ju från Socialdemokraterna. Min fråga är: Kommer ni att försöka göra biståndsbudgeten till mer av en klimatbudget? 111 (MP) replik: Tack för frågan! Jag får väl lite oortodoxt också säga grattis på födelsedagen till ledamoten. Vi kan börja med varför biståndsministern inte är här. Jag är givetvis inte någon ersättare för henne. Men hon är på resa i , och precis som när vi ledamöter är ute och reser kan man inte alltid berätta innan vart man är på väg. Det är av säkerhetsskäl som det är först efteråt som man kan berätta var man har varit. Hon har varit i Dinjiflodens innersta delta, som är en viktig våtmark. Hon har också kollat på hur man kan få livsmedelsförsörjningen att fungera, frågor kopplade till jordbruk och hur man ska få med kvinnorna. Hon har pratat om SRHR i skolan och om hur man kan få med kvinnor i fredsprocessen. Givetvis hade hon förstås gärna varit här. Men det är inte alltid man kan råda över säkerhetsläget, när det passar att åka och vilka man kan träffa, och det hoppas jag att vi kan ha överseende med. När det gäller klimatbudgeten har vi antagit en ny strategi för hållbar miljö, klimat och hav samt hållbart nyttjande av naturresurserna som en del av det här arbetet. Klimatinsatser och delar för miljön är sådant som måste ingå i biståndsbudgeten, och det är inte alltid som man kan plocka ut vad som är vad. Men om man bara inriktar sig på ett humanitärt stöd eller bara på en viss del missar man det som orsakar en hel del katastrofer. Vi måste jobba på fred front och hjälpa de fattiga länderna, så att de kan bli klimatsmarta, och hjälpa dem att komma med på banan och uppfylla . De ska också kunna ta genvägen förbi olja och fossilt bränsle. Jag ser detta som en stor del av ett bistånd, inte som en del utanför. 112 (M) replik: Det är uppenbarligen en viktig resa, och jag förutsätter att statsrådet bara gör viktiga resor. Däremot ifrågasätter jag tajmningen. Hon hade flera datum att välja på så att vi hade kunnat ha denna budgetdebatt tillsammans. Inför den här debatten gjordes en enkel mediesökning, och den gav nästan fyra gånger så många träffar på och klimat som på och bistånd . Det var ungefär dubbelt så mycket klimat som bistånd halvåret innan. Men när ministern tillträdde var det ungefär lika. Den enda gången som bistånd var viktigare för ministern i medierna var hösten/. Då handlade diskussionen om huruvida två tredjedelar av biståndet skulle läggas på flyktingmottagning i eller inte. Biståndet har ett starkt stöd, men min bild är att det urholkar stödet för biståndet när man gör för biståndsmedel och även ger stora summor till gröna fonden, som fortfarande inte är riktigt operativ och levererar. Det oroar mig.