prot · H40989 · 2017-03-30 00:00:00 — För utskottet: 88 S, 68 M, 20 MP, 20 V, 15 L 1: 40 SD Avstod: 16 C, 11 KD Frånvarande: 25 S, 16 M, 7 SD, 5 MP, 6 C, 1 V, 4 L, 5 KD, 2 - Punkt 2 (HUS-avdraget) 2. res. 4 (M) 68 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 S, 39 SD, 20 MP, 14 L, 11 KD 4: 68 M Avstod: 1 SD, 16 C, 19 V Frånvarande: 26 S, 16 M, 7 SD, 5 MP, 6 C, 2 V, 5 L, 5 KD, 2 - Punkt 3 (Utvärdering av den särskilda löneskatten, höjda marginalskatter och förändringarna av HUS-avdraget m.m.) 2. res. 7 (C, M, L, KD) 111 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 S, 39 SD, 20 MP, 20 V 7: 68 M, 1 SD, 16 C, 15 L, 11 KD Frånvarande: 25 S, 16 M, 7 SD, 5 MP, 6 C, 1 V, 4 L, 5 KD, 2 - Punkt 5 (Expertskatten) 2. res. 9 (L) 15 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 S, 68 M, 40 SD, 20 MP, 16 C, 20 V, 11 KD 9: 15 L Frånvarande: 25 S, 16 M, 7 SD, 5 MP, 6 C, 1 V, 4 L, 5 KD, 2 - Punkt 11 (Reseavdrag m.m.) 2. res. 16 (V) 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 S, 68 M, 40 SD, 20 MP 16: 20 V Avstod: 16 C, 15 L, 11 KD Frånvarande: 25 S, 16 M, 7 SD, 5 MP, 6 C, 1 V, 4 L, 5 KD, 2 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 10 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU39 om internationella jämförelser av inkomstskillnader Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 3 (Förbättrat återfallsförebyggande arbete) 2. res. 2 (M, C, L, KD) 109 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 S, 1 M, 40 SD, 20 MP, 20 V 2: 67 M, 16 C, 15 L, 11 KD Frånvarande: 25 S, 16 M, 7 SD, 5 MP, 6 C, 1 V, 4 L, 5 KD, 2 - (M) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 4 (Avhopparverksamhet) 2. res. 3 (L) 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 S, 68 M, 40 SD, 20 MP, 16 C, 20 V, 11 KD 3: 14 L Frånvarande: 25 S, 16 M, 7 SD, 5 MP, 6 C, 1 V, 5 L, 5 KD, 2 - Punkt 6 (Stöd till kommunerna) 2. res. 4 (C) 16 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 S, 68 M, 40 SD, 20 MP, 20 V, 15 L, 11 KD 4: 16 C Frånvarande: 25 S, 16 M, 7 SD, 5 MP, 6 C, 1 V, 4 L, 5 KD, 2 - Punkt 11 (Social impact bonds) 2. res. 9 (C, KD) 27 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 S, 68 M, 40 SD, 20 MP, 20 V, 15 L 9: 16 C, 11 KD Frånvarande: 25 S, 16 M, 7 SD, 5 MP, 6 C, 1 V, 4 L, 5 KD, 2 - Punkt 15 (Översyn av situationen för kvinnor och hbtq-personer) 2. res. 13 (V) 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 S, 68 M, 40 SD, 20 MP, 16 C, 15 L, 11 KD 13: 20 V Frånvarande: 25 S, 16 M, 7 SD, 5 MP, 6 C, 1 V, 4 L, 5 KD, 2 - Punkt 20 (Avskaffa villkorlig frigivning för återfallskriminella) 2. res. 16 (M, SD) 108 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 S, 20 MP, 16 C, 20 V, 15 L, 11 KD 16: 68 M, 40 SD Frånvarande: 25 S, 16 M, 7 SD, 5 MP, 6 C, 1 V, 4 L, 5 KD, 2 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 11 Aktuell debatt om hälso- och sjukvårdens utmaningar 65 PER RAMHORN (SD): Aktuell debatt om hälso- och sjukvårdens utmaningar Vi sverigedemokrater har begärt den här debatten som ska handla om krisen inom sjukvården som drabbar både patienter och anställda mycket hårt. När man ser att den här krisen förvärras duger det inte att, som sjukvårdsministern oftast brukar göra, frånsäga sig sitt eget ansvar och skylla på landstingen eller att gång på gång upprepa sitt mantra att sjukvården står inför utmaningar. Först och främst, herr talman, anser jag att det är viktigt att kalla saker vid deras rätta namn. Endast så kan man lösa ett problem. Det är dags att regeringen och börjar tala klarspråk. Svensk sjukvård befinner sig i en krissituation. Att påstå något annat är ohederligt. Vi har längsta vårdköer. Var fjärde patient i operationskön har väntat än vårdgarantins . Det är alltså 30 000 patienter som har väntat än vad som är tillåtet. Dessutom är bristen på intensivvårdsplatser för barn akut i hela landet, vilket innebär att svårt sjuka barn i stället måste transporteras till , eller . Det anstår inte oss som välfärdsstat att överlåta ansvaret till våra grannländer att ta hand om våra svårt sjuka barn. I går, herr talman, gick 17 specialistläkare i ut och varnade för att de kan ta ansvar för patientsäkerheten. Det är bara en fråga om vilken patient som dör först, säger en av specialistläkarna i ett brev till sjukhusledningen. förutsätter jag att i dagens debatt kommer med konkreta åtgärder och förslag för att vända denna katastrofala utveckling på både kort och lång sikt men också att vi får slippa höra den ständiga frasen om att svensk sjukvård står inför utmaningar. 66 Statsrådet (S): Jag vill börja med att säga att jag välkomnar att vi i den här kammaren debatterar svensk hälso- och sjukvård. Överfulla akutmottagningar, brister i förlossningsvården och växande vårdköer är några av de problem som det har rapporterats om i medierna och som vi har ett gemensamt ansvar mellan staten och landstingen att göra någonting åt. Men det finns en bakomliggande orsak till dessa problem som vi måste ha fokus på om vi på allvar vill lösa vårdens problem och om vi på allvar vill skapa en bättre hälso- och sjukvård, och det är personalens situation. Det handlar om alla de hjältar som sliter under dygnets alla timmar för att vi andra ska kunna känna trygghet med den hälso- och sjukvård som vi har i det här landet. Nyckeln till att förbättra vården är just att ge personalen vettiga förutsättningar att göra sitt jobb. Aktuell debatt om hälso- och sjukvårdens utmaningar som vi gör detta måste vi komma ihåg att stora delar av svensk sjukvård fungerar väl. Fler överlever cancer och hjärtsjukdom än . Vi har medicinska resultat som är i världsklass när vi jämför oss med många andra länder. Trots bristen på vissa specialiteter har vi historiskt många läkare och sjuksköterskor, och i de nationella patientenkäter som görs är de flesta patienter nöjda med den vård de får. Vi måste helt enkelt kunna ha flera tankar i huvudet . Det finns problem och det finns utmaningar som är stora och måste lösas, men nej, det är inte kris i vården överallt. Många av de problem vi ser hänger som sagt ihop med personalfrågorna, eller enkelt uttryckt med att vården både kan utbilda, rekrytera och behålla personal med rätt kompetens och att de får möjlighet att använda sin kompetens till det som de är bäst på, vilket i de flesta fall är att möta patienter och ge en god vård och omvårdnad. Det finns alltför många arbetsgivare i vården som inte är tillräckligt bra. Arbetssätt och strukturer är föråldrade, och det här bidrar till problemen. Regeringen gör därför flera olika satsningar för att stärka vården just på det här sättet och för att vi ska bidra till att ge personalen vettiga förutsättningar att göra ett bra jobb. Vi har bland annat höjt de generella statsbidragen med miljardbelopp för att ge resurser till att anställa fler och kunna ge bättre villkor till personalen. Vi satsar en särskild professionsmiljard som just är riktad mot bemannings- och kompetensförsörjningsproblemen. Inom den miljarden har vi öronmärkt för att ge fler sjuksköterskor möjlighet att bli specialister med studielön. Vi har byggt ut antalet utbildningsplatser för sjuksköterskor, specialistsjuksköterskor och barnmorskor så att fler än 1 500 personer kan börja läsa på dessa utbildningar. Vi satsar på validering och kompletterande utbildning för många av de nyanlända som har kommit hit med sjukvårdserfarenhet, och vi gör också riktade satsningar på flera områden inom vården. Ett av dem är förlossningsvården. Här presenterade vi tidigare i samband med vårändringsbudgeten ett kommande tillskott som innebär att vi mer än fördubblar den satsning på förlossningsvården som vi redan har . Det handlar om som får användas både under innevarande år och . satsar vi på en stärkt cancervård för att ingen med misstänkt cancer ska behöva vänta en enda dag för länge på behandling. Det är mycket som görs, och det är mycket som görs från regeringens håll, men än mer behöver göras. Väntetiderna måste ned, och det viktigaste verktyget är att ge personalen vettiga förutsättningar att göra ett gott jobb. Det är därför som vi väljer att investera i välfärden snarare än att prioritera skattesänkningar och privatiseringar som moderater, sverigedemokrater och andra här i rummet gör. Privatiseringar är inte lösningen på vårdens problem. Tvärtom är det något som inte är ofarligt. har vi kunnat läsa i om hur läkare ska ha fått bonusar för stora ingrepp och för att utan medicinsk anledning skära i kvinnor. Det skulle jag vilja kalla den värsta formen av girighet. Varken din eller någon annans plånbok ska styra vilken vård du får. Det är en grundbult i den svenska modellen, och jag vill inte bara försvara den modellen, utan jag vill också utveckla den. Aktuell debatt om hälso- och sjukvårdens utmaningar Det vi har kunnat läsa om i är fullständigt oacceptabelt, men det visar också på riskerna med en alltmer privatiserad vård. Jag förväntar mig att den politiska ledningen i med i spetsen både ser till att händelserna i sig blir ordentligt utredda och att man tittar över sina vårdvalsregler och ersättningssystem och tar sitt ansvar för att förhindra att något sådant här kan hända igen. 67 (M): berättade ambulanssjuksköterskan och hennes kollegor för mig i ett mycket känsloladdat samtal om ett uttryckningsuppdrag när de blev beskjutna med sex pistolskott. Ja, ni hörde rätt: Ambulanspersonal blev beskjuten. Det är helt oacceptabelt att de ska utföra sitt arbete med livet som insats. är inte bara och hennes kollegor hjältar, utan alla som bär upp samhällets alla viktiga funktioner är det. med kollegor, blåljuspersonal inom ambulans och räddningstjänst, är riktiga samhällsbärare. , dygnet runt, står de till samhällets tjänst. Då är det helt orimligt att deras direkta arbetsmiljö blir alltmer otrygg, ja, till och med osäker. får det vara nog. Vi ska inte ha en ordning där de patienter som behöver den allra mest akuta hjälpen inte kan få det därför att de som ska utföra jobbet inte känner trygghet. Därför vill jag inleda med att ställa en fråga direkt till regeringen och ansvarigt statsråd . Kommer regeringen att stödja och rösta för förslag om att införa en särskild straffskärpningsgrund som innebär att alla brott som innefattar ett angrepp mot dem som sköter samhällets viktiga funktioner leder till skärpta straff? finns det ingen direkt straffskärpning när det gäller dessa individer och dessa brott. Svensk hälso- och sjukvård håller hög internationell standard med goda medicinska resultat, men omfattas av många utmaningar. Då krävs det ett tydligt nationellt ledarskap, ett tydligt ledarskap som visar framtidsplaner för vart man är på väg med svensk hälso- och sjukvård. Detta är någonting som vi ser brist på . Regeringen har varken förslag eller tydliga målbeskrivningar för vad de vill med svensk hälso- och sjukvård. gör välfärdens medarbetare på golvet fantastiska insatser. De räddar människoliv, de vårdar och de smärtlindrar. Dem ska vi stärka, på kort och på lång sikt. Men deras arbetsmiljö räcker inte till. Och regeringen står utan handlingsplan och visioner. All vårdpersonal behöver fler möjligheter att växa i yrket, bättre möjligheter till vidareutbildning och löneutveckling. Den allra största utmaningen handlar om att har några av längsta väntetider, bristande tillgänglighet och kontinuitet. Det duger inte. Vi vet att det går att korta väntetiderna. och regeringen såg till att väldigt tydligt ta bort metoder som kortar väntetiderna. I stället för nya metoder för att fortsätta korta väntetiderna ersatte man dem med längre väntetider. har över 100 000 patienter väntat i på en helt nödvändig operation. Det duger inte. Då ska vi ha konkreta förslag för att förändra detta. Aktuell debatt om hälso- och sjukvårdens utmaningar Den andra stora utmaningen, förutom växande vårdköer, är personalflykten. Det handlar om människor som inte känner att de kommer till sin rätt i vardagen, på sina arbetsplatser. kommer det att finnas en brist på över 200 000 medarbetare i välfärden om vi inte stakar ut den nationella, viktiga och strategiska planen för kompetensförsörjningen av vårdens och omsorgens medarbetare. Det kräver konkreta förslag. Det kräver förslag till . Och det kräver ett tydligt nationellt ledarskap. Den tredje stora utmaningen som står inför är de multisjuka äldre. De skickas mellan olika sjukvårdshuvudmän och ses inte som patienter som helhet. Vi kan göra mycket mer, mycket snabbare och mycket tydligare. Förslagen ligger i byrålådan på men kommer inte hit till i form av konkreta förslag. Var är förslagen? och allianspartierna värnar om välfärden. Vi tillförde 57 miljarder rakt in i svensk hälso- och sjukvård och välfärd. Vi tar gärna matchen om mer resurser till hälso- och sjukvården. Men vi vet att det måste kombineras med tydliga färdplaner och tydliga reformer. Senast diskuterade socialutskott över 300 förslag som är kopplade till hälso- och sjukvården. När vi diskuterade de förslagen visade Socialdemokraterna inte intresse – inte något som helst intresse för att ta tag i någon del eller något konkret förslag som allianspartierna presenterade. Jag ger därför regeringen och statsrådet chansen att svara på tre konkreta frågor i den här aktuella debatten. För det första: Vilka konkreta åtgärder som leder till förbättring för den enskilde patienten kommer ni att föreslå ? Vårpropositionen tycks vara populär för att kasta in förslag som berör hälso- och sjukvården. Det är läge att kasta in förslagen som kortar väntetiderna i svensk hälso‑ och sjukvård där. Och ska det gälla hela landet, oavsett var man bor. För det andra: När kommer Socialdemokraterna i att se till att det är bostadsort som styr vilken del av hälso- och sjukvården man får ta del av, vilken behandling och vilken överlevnadschans man får? Hälso- och sjukvårdslagen är oerhört tydlig; oavsett var man bor, oavsett vem man är ska man vara lika inför lagen. Så är det inte i Socialdemokraternas . När kommer förslagen som sätter patienten i centrum och där bostadsorten inte spelar roll? För det tredje: , som arbetar som ambulanspersonal, förväntar sig en tydlig straffskärpningsgrund och dessutom ett tydligt skärpt straff för den som ger sig på personer och medarbetare som jobbar i samhällets funktioner . Det kan inte vara rimligt att det är utan straffskärpningsgrund . 68 PER RAMHORN (SD): I valrörelsen förklarade att något höll på att gå sönder i . Det har gått dess. Den negativa utvecklingen inom flera välfärdsområden, bland annat sjukvården, fortsätter. Aktuell debatt om hälso- och sjukvårdens utmaningar Sjukvården är ett område som svenska folket prioriterar högt. Man är villig att betala en tämligen hög skatt så länge man vet att man får en tillgänglig sjukvård av hög kvalitet. Traditionellt sett har svensk sjukvård varit ett föredöme i omvärlden. Men på grund av regeringens oförmåga att ta itu med de kroniskt långa köerna och väntetiderna är så tyvärr inte längre fallet. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har jämfört vården i med vården i tio jämförbara länder. Resultatet är nedslående. Bara en tredjedel av svenskarna anser att sjukvården fungerar bra. Det är en minskning jämfört med . Därmed placerar sig näst sist bland jämförbara länder. I undersökningen konstateras också att patienter i i många avseenden har sämre erfarenheter av vården än patienter i andra länder. De upplever att tillgängligheten brister och att det saknas möjlighet till delaktighet. Och de anser att samordningen av vårdens olika delar inte fungerar. När det gäller tillgången till sjukvård och placerar sig sist bland jämförbara länder. av svenskarna var nöjda med det. Det ska jämföras med där var nöjda med tillgången till sjukvården och . Det här duger inte. Regeringens brist på handlingskraft har som sagt lett till längsta vårdköer. Och det är ännu värre när det gäller väntan på operationer. Den här negativa utvecklingen visar sig även inom akutsjukvården. Allt färre akutsjukhus klarar att hålla väntetiden på max . Även de yngsta och sköraste drabbas. Bristen på intensivvårdsplatser för barn är akut i hela landet. Var fjärde plats, av dem som finns , är stängd. Det innebär att sjuka barn får transporteras till andra länder för att få vård. gick 28 barnläkare ut och varnade för en havererad barnsjukvård. De föreslår att man ska tillsätta en . De berättar att operationer och undersökningar ställs in på grund av bristen på vårdplatser och om barn som vårdas i undersökningsrum – ibland – i väntan på ledig plats på avdelning. Det här är inte värdigt ett land som . Och jag instämmer i barnläkarnas slutsats att detta är ett totalt sjukvårdshaveri. Jag ska berätta om en liten pojke som har fått betala priset för sjukvårdskrisen i . Vi kan kalla honom för . Han hade oturen att födas med ett ovanligt hjärtfel och behövde därför genomgå en stor hjärtoperation. Operationen skulle utföras på i . kom fram till sjukhuset och förbereddes för operation. Men innan han skulle sövas fick familjen besked om att operationen skulle ställas in. Anledningen var att sjukhuset inte kunde erbjuda en intensivvårdsplats för . Familjen fick alltså åka hem. fick en ny tid för operation. senare packade familjen ihop sina saker för att åka till sjukhuset i igen. Men när de kom fram fick de besked om att även den operationen hade ställts in. Även nästa och nästa operation ställdes in. Sammanlagt ställdes operation in fyra gånger. Och varje gång fick de samma besked: Ingen intensivvårdsplats finns ledig. Det är fullt. Aktuell debatt om hälso- och sjukvårdens utmaningar Den här lille pojkens öde är inte unikt i dagens . 1 av 20 planerade operationer ställs in med mycket kort varsel på en stor del av landets sjukhus. ställs de in så sent att patienterna redan har fått på sig operationskläder och fått medicin. Omkring 20 000 planerade operationer ställs in i ett sent skede , vilket naturligtvis innebär stort mänskligt lidande, både för patienten och för dess anhöriga. I går kunde vi läsa i tidningen att Sahlgrenska i lämnat besked om att man tvingas ställa in 100 operationer till. Frågan som jag och många andra ställer oss är: Hur länge kan regeringen fortsätta att se på utan att agera? Hur länge kan man fortsätta att skylla på ? Om nu regeringen med i spetsen är missnöjd med hur landstingen hanterar sjukvården har regeringen ju alla möjligheter att ge landstingen nya uppdrag, nya riktlinjer eller till och med förändra lagen. Men det är uppenbart att det finns en tydlig ovilja hos regeringen att ta tag i dessa tunga och för svenska folket viktiga frågor om hur man löser bristen på vårdplatser och de långa köerna. Vi sverigedemokrater kommer inte att sitta passiva och se på medan krisen inom vården fortsätter. Därför kommer vi att satsa betydande resurser i vårbudgeten på sjukvården. Vi kommer också att presentera förslag till åtgärder för att korta vårdköerna och lösa personalbristen. 69 (MP): Den svenska sjukvården står inför stora utmaningar liksom hela det svenska samhället gör. Faktum är att hela jordens befolkning står inför stora utmaningar. Till och med planeten själv, så som vi känner den, står inför stora utmaningar. Jag tycker att det kan vara lämpligt att sätta problem i relation till varandra, när man nu talar om problem. Det gäller hotet mot den biologiska mångfalden, förgiftningen av dricksvatten, nedskräpningen av haven, och då inte minst med plastrester som snart till volymen överskrider volymen av havens samlade fiskbestånd, och naturligtvis hotet av ett kraftigt förändrat klimat. Det finns många saker som hotar den idyll och det samhälle som vi alla vill leva i. En del av hoten måste hanteras globalt, andra lokalt. När den här debatten begärdes var rubriken: Det rådande akuta krisläget i hälso- och sjukvården. Akuta kriser brukar man tala om när det har inträffat en större olycka, exempelvis när viktiga samhällsfunktioner för slås ut eller riskerar att slås ut, när dricksvattnet är otjänligt, telekommunikationerna utslagna eller när elen är borta, alternativt när det exempelvis sker en snabb smittspridning. När det gäller vården har vi vid det här laget vant oss vid en annan innebörd av ordet kris. , åtminstone under de senaste tio somrarna, har vi hört om kris i sommarbemanningen. Personalkris har blivit ett vanligt, för att inte säga nästan normalt, tillstånd inom vården. Aktuell debatt om hälso- och sjukvårdens utmaningar Det är inte så att jag försöker förminska problemen eller förneka dem, men jag tror att vi ska vara väldigt försiktiga med att krisstämpla. Ska vi klara av att göra något åt ett problem, vilket som helst, behöver vi först förstå det. Det mesta är komplext och sammanlänkat, så det krävs ett helhetsperspektiv. Vad består då hälso- och sjukvårdens problem i? Det enkla svaret sägs ofta vara att det saknas personal, eftersom det står en hel del tomma salar runt om i landet som stängts just på grund av svårigheten att rekrytera. Men varför är det svårt att rekrytera till de viktigaste yrken vi har? Några anser säkert att det enkla svaret på den frågan är att lönerna är för låga inom vården. Det kan vara en del av svaret, men långt ifrån hela sanningen, och här kommer helhetsperspektivet in. Det saknas lärare, det saknas lastbilschaufförer, det saknas verktygsmakare och verktygsoperatörer, det saknas svetsare, plåtslagare, elektriker, vvs:are, golvläggare och snickare. Det saknas kockar, serveringspersonal och diskare. Det är brist på farmaceuter, kemister, ingenjörer, receptionister, frisörer, tolkar, finmekaniker och massor av andra grupper. Det är alltså inte enbart inom vården som det är brist på personal. Hur kan det vara personalbrist på så många områden? Kan det bero på att vi börjar yrkesarbeta senare i livet i än i många jämförbara länder, kanske tre till i genomsnitt än exempelvis i ? Kan det bero på att många anser sig ha möjlighet att gå i pension rätt tidigt, en del redan ? Båda dessa möjliga orsaker är ju effekter av att vi lever i ett rikt och välmående land där individer kan kosta på sig ett alternativ till att arbeta. Det brukar vi ju betrakta som mycket positivt. Att många försöker försörja sig som bloggare, skådisar, artister, musiker, konstnärer, komiker, författare eller på till exempel idrott är inget vi betraktar som negativt, tvärtom, även om många tvingas ge upp och börja i ett något annat yrke. Självklart är även alla som står utanför arbetsmarknaden en resurs som vi är dåliga på att inkludera, och självklart finns det de som drabbats av yrkesskador och många som på grund av sjukdom inte heller klarar av att yrkesarbeta. Observera att mitt syfte inte är att på något sätt skuldbelägga någon! Att vi talar om problem med hälso- och sjukvården beror kanske på att vi har för höga eller felaktiga förväntningar. Vi förväntar oss att vården ska fungera dygnet runt i hela landet och prestera på topp . Men 280 000 anställda som tar emot över 66 miljoner besök, varav är läkarbesök, kan självklart begå misstag. Att Vårdguiden som tar emot över 55 miljoner telefonsamtal kan slinta ibland är inte heller orimligt. Trots detta har vi en väldigt hög kvalitet på vården i . Dagens ungdomar har, nästan oberoende av vilken yrkesinriktning de väljer, hela världen som en möjlig arbetsmarknad. Vi kan inte förvänta oss att de ska bemanna vården om vi inte gör den till det attraktiva valet. Det handlar inte enbart om löner, utan det handlar om rutiner, arbetssätt, arbetstider och möjligheter att påverka och utvecklas. Det är vårdhuvudmännens ansvar att skapa dessa förutsättningar. Regeringen har utökat flera utbildningar inom vården så att större årskullar snart kommer ut.