prot · H50920 · 2017-10-19 00:00:00 — Vad gör på kort sikt för att lösa den humanitära krisen vid gränsen? Vad gör vi för att alla invånares rättigheter ska respekteras i /? Vad gör för att rapport om ska kunna implementeras? Hur stöder vi fred i alla konfliktområden i /? 81 Statsrådet (MP): Jag tackar för en viktig fråga. Jag besökte också Rakhinedelstaten och träffade rohingyer och såg med egna ögon hur enormt utsatt och diskriminerad denna folkgrupp är. Detta är den snabbast växande humanitära katastrofen i världen. har en halv miljon rohingyer flytt från /till . har snabbt ökat sitt humanitära stöd till både /och för att hjälpa rohingyer. Tyvärr når inte hjälpen fram inne i /. ställer vi krav på att den humanitära hjälpen måste få komma fram, att FN måste få komma in med en fact-finding mission och att våldet mot de civila måste upphöra. Den svenska beskickningen har varit ute på en studieresa och fått se, begränsat, omfattningen av katastrofen, nedbrända byar och så vidare. Vi måste se ett ansvarsutkrävande och att våldet upphör. 82 (S): Jag tackar ministern för svaret. Jag vill ge ministern en möjlighet att säga något mer om hela den demokratiska utvecklingen i /. Hela världen hade höga förväntningar på Aung när hon blev frisläppt och kom till makten. Men ser vi alla brister som finns, hur skör den demokratiska utvecklingen är och hur stark militärens makt är. Kan statsrådet säga något om stärkandet av demokratin i allmänhet? 83 Statsrådet (MP): Vi var många som förväntade oss mycket av Aung , men vi kan konstatera att militärens makt är stark. Jag har träffat henne två gånger, och hon är öppen för den som nämnde. Jag tror att den är nyckeln till att vi ska kunna få några mänskliga rättigheter för rohingyerna. Men nog hade vi förväntat oss starkare fördömanden och åtgärder från en regering som är på väg mot demokrati. skulder till skånska kommuner 84 BORIANA (M): Nobelpristagaren skrev , vi betalar inte! verkar har samma inställning när det gäller skulderna för mottagandet av ensamkommande som har till skånska kommuner. Min fråga till migrationsminister är: Tycker statsrådet att skånska kommuner ska agera bank till staten? 85 Statsrådet (S): Jag tackar Boriana för frågan. Det korta, konkreta svaret är: Nej, det tycker inte statsrådet att de skånska kommunerna ska göra. Frågan handlar om de framställningar som samtliga kommuner i landet har till för de kostnader som de har haft och har i samband med mottagandet. Det pågår en bra dialog mellan myndigheterna och kommuner, och det är ett tydligt löfte från att man ska ha en snabb hantering av utbetalningarna av ersättningarna. Det finns en plan för detta, och regeringen har underlättat i budgeten genom att ge förutsättningar för att utbetala detta så att man kan bli överens om vad framställan handlar om och vad ersättningsnivån ska vara. 86 BORIANA (M): Jag tackar ministern för svaret. Alla skulder är inte , utan vissa är . är skyldigt 60 miljoner, 98 miljoner, 94 miljoner, 65 miljoner och så vidare. Min korta fråga är: När kommer pengarna? 87 Statsrådet (S): En konsekvens av det höga mottagandet är att det fortfarande finns framställningar från bakåt i tiden. Vi har ställt frågan till myndigheten och fått ett tydligt besked: Ambitionen är att utbetalningarna ska slutföras under detta år. Men i det ligger också en förhandling om de ersättningsnivåer som kommunerna gör en framställan om, och det är kommunerna mycket medvetna om. Mitt svar är mycket konkret: Ambitionen är att utbetalningarna ska av . Skillnader i sjukfrånvaro mellan kvinnor och män 88 (M): Min fråga går till socialminister . Den höga sjukfrånvaron i landet är såväl en samhällsekonomisk fråga som en jämställdhetsfråga. Den är en jämställdhetsfråga eftersom kvinnor är sjukskrivna i betydligt högre och större utsträckning än män. Eftersom regeringen gång på gång pekar på att man är världens första feministiska regering undrar jag vilka konkreta åtgärder man ämnar vidta för att minska det könsglapp som finns i sjukskrivningstalet. 89 Socialminister (S): Tack, , för denna vinkling på en viktig fråga! Det är glädjande för regeringen att se att vi har lyckats att vända sjuktalen och att de nu går ned. Det innebär att färre människor behöver bli sjuka och att fler har kommit tillbaka till både hälsa och arbete. Även om sjuktalen har gått ned och vi nu ser en stabil och bättre utveckling har vi dock alltjämt, liksom vi har haft , en ganska stor skillnad mellan mäns och kvinnors sjukskrivningstal. Två av tre som sjukskrivs är kvinnor. Det har både att göra med de arbetsplatser som kvinnor arbetar på och med den privata livssituation som kvinnor har mitt i livet, inte minst när man bildar familj. Det är också då vi ser att man blir sjukskriven. Regeringen gör flera saker på området. Vi har lagt fram ett brett åtgärdspaket som handlar både om arbetsmiljöåtgärder och om att ge stöd och hjälp så att man snabbare ska komma tillbaka till hälsa och arbete igen. 90 (M): Tack, socialminister ! Vi hör här om en hel del åtgärder som ni har vidtagit, och vissa av dem är naturligtvis bra. Men uppenbarligen är de inte tillräckliga eftersom vi fortfarande ser denna skillnad i sjukfrånvaron. Därför frågar jag igen: Vilka fler konkreta åtgärder framöver ämnar regeringen att vidta för att på riktigt och långsiktigt få ned sjukskrivningstalet för i första hand kvinnor? 91 Socialminister (S): Det är inte så, , att dessa åtgärder vidtas i sjukförsäkringen. Det handlar inte om att man ska kasta ut fler kvinnor ur sjukförsäkringen. Det handlar i stället om det pågående arbete som regeringen har när det gäller att åstadkomma en mer jämställd arbetsmarknad, till exempel genom att vi ser över och har infört möjligheter till lönekartläggningar igen. Det handlar också om ett mer systematiskt arbete på de platser där det är flest kvinnor som arbetar, till exempel ett mer systematiskt arbete med den psykosociala arbetsmiljön. Den är mycket sämre på kvinnors arbetsplatser än på mäns. Svenska lärares administrativa börda 92 (M): Min fråga går till statsrådet . En bra skola har skickliga lärare med goda förutsättningar att göra sitt arbete. De behöver planera, genomföra och efterarbeta undervisningen. Det har visat sig att svenska lärare lägger mer tid än lärare i andra länder på att kopiera papper och flytta möbler. Vi vet att tiden elever och lärare har tillsammans är helt avgörande för att stärka elevernas kunskap. En genomförd undersökning från visar att lärarna upplever en dramatisk ökning av arbetsbelastningen. Drygt åtta av tio lärare upplever att mängden administrativa uppgifter har ökat väsentligt. säger att den har ökat kraftigt, och säger att den har ökat något. Utvecklingen går åt fel håll. Därför vill jag ställa min fråga. Socialdemokraterna hade tänkt sig att minska den administrativa bördan när de gick till val 2014. Vad tänker ni göra? 93 Statsrådet (S): Tack för frågan! Skolans kanske viktigaste verksamhet är undervisningen. Det är i undervisningen som elever och lärare möts, och det är i undervisningen som eleven får mer kunskaper, får lära sig att själv ta ansvar för sitt eget lärande och även kan utmanas att komma längre än vad han eller hon hade trott var möjligt. För detta måste undervisningen stå i centrum i skolans arbete. Skolan ska ha kunskap och bildning i fokus. Därför är lärarnas förutsättningar att ägna sig åt förberedelser av undervisning och genomförande av undervisning men också efterarbete från undervisning helt avgörande. Vi har vidtagit ett flertal åtgärder för att säkerställa att lärarna kan fokusera på undervisningen. Jag vill här kort nämna den satsning på lärarassistenter som vi gör tillsammans med lärarnas organisationer och den digitalisering av nationella prov som vi äntligen sätter igång med nu av ingenting från den borgerliga sidan. Jag vill också nämna den digitaliseringsstrategi som regeringen har antagit. 94 (M): Statistiken talar sitt tydliga språk. Det administrativa går åt fel håll. Det blir mer och mer för lärarna att administrera. Statsrådet har haft med sin regering för att genomföra förändringar, men de tycks ha uteblivit. Hur tänker ni göra för att detta inte fortsättningsvis ska stjäla tid från lärare och elever? 95 Statsrådet (S): Den bästa undersökningen vi har när det gäller lärares användning av sin arbetstid är en stor undersökning som har gjort. Den är intressant att jämföra med den internationella undersökningen . Vi är helt överens om att det är ett stort problem i den svenska skolan att alltför mycket tid läggs på administration. Det finns förstås inga genvägar, utan här gäller det att vi ser till att freda lärarnas tid. De åtgärder som jag nämnde i mitt tidigare svar tror jag kommer att ha god effekt för att komma till rätt resultat. Regeringens arbete för globala gröna investeringar 96 (S): Min fråga går till klimatminister . Klimatpolitik är i allra högsta grad internationell solidaritet. Men det är också utvecklingskraft och investeringar. lägger stora egna pengar på internationella klimatinvesteringar, bland annat i FN:s gröna klimatfond. Men min fråga är: Vad gör för att se till att andra stora investeringar också görs grönare? Jag tänker på de miljarder som till exempel och andra utvecklingsbanker lägger in i världens energisystem. Kan påverka där på något sätt och se till att de går till mer förnybart och mindre fossilt – mer förnybart och mindre kol och olja? Det är min fråga. 97 Statsrådet (MP): Tack, , för en mycket viktig fråga! som stor givare till exempelvis men också de andra utvecklingsbankerna, de afrikanska och asiatiska, driver systematiskt att vi vill fasa ut alla nya investeringar i fossila energislag. Utvecklingsbankerna är till för att hjälpa de fattigaste länderna att komma ut ur fattigdom. är 1,3 miljarder människor på jorden utan tillgång till elektricitet över huvud taget. Vi driver detta framgångsrikt. Vi har till exempel tillsammans med och våra likasinnade i valkretsen i fått igenom en betydligt höjd ambitionsnivå när det gäller investeringar i förnybara energislag och fått bort nyinvesteringar i kol och olja från . Här kan vi göra mycket stor skillnad när det handlar om utsläppen globalt. Fler undervisningstimmar och ett treterminssystem 98 (M): Grattis till den nya positionen! Jag har en fråga till statsrådet . Skolan är vägen in i det svenska samhället. Oavsett ens förutsättningar och oavsett varifrån man kommer ska alla kunna lita på att man kan gå till en skola som ska ge en så god start i livet som det bara någonsin är möjligt. Vi vet att det enskilt viktigaste för elevernas kunskapsresultat är att man får mycket tid med en skicklig lärare. Det är därför alarmerande att se att i jämförelse med andra har avsevärt mycket mindre undervisningstid. Svenska skolelever har alltså nästan mindre undervisningstid jämfört med andra länder. har därför föreslagit att vi ska fortsätta att utöka undervisningstiden så som Alliansen gjorde och även utreda möjligheten att korta av sommarlovet och införa ett treterminssystem. Mina frågor till statsrådet är därför: Vad avser regeringen att göra för att utöka elevernas undervisningstid? Och är man även beredd att vara med och utreda införande av ett treterminssystem i ? 99 Statsrådet (S): Jag får säga grattis också till till den nya positionen. Jag är den främsta att skriva under på att undervisningen är det viktigaste som finns i skolan. Jag skulle också stå främst i ledet för att införa fler undervisningstimmar om vi i hade tillgång till den lärarkraft som behövs för att vi ska kunna ha fler undervisningstimmar. Det finns stora behov, och chansen för elever att få möjlighet att lära sig mer tillsammans med sina lärare är helt beroende av att vi kan komma till rätta med den stora lärarbrist som finns. Vi förstärker nu lärarutbildningen i hela landet. Vi arbetar med att försöka se till att göra läraryrket mer attraktivt och att lärarna får möjlighet att fokusera på det som är kärnan i jobbet. Jag talade om det också i samband med den förra frågan. Vi ökar den kompletterande pedagogiska utbildningen, och vi försöker att hitta nya vägar in i läraryrket. När vi har fler lärare på plats ska vi också ha mer undervisning. Bristen på jämställdhet i idrotten 100 (S): Min fråga går till idrottsminister . Vi har en feministisk regering. Vi jobbar mycket med jämställdhet. Det pågår en kampanj, ”Me too”, där vi ser hur kvinnor drabbas på olika sätt. Frågan är också aktuell i och med att för damer är i strejk, och denna har ett genusperspektiv. Det är en jämställdhetsfråga. Jag skulle vilja höra med idrottsministern hur hon ser på det här med jämställdheten i idrotten och att kvinnorna ibland drabbas genom att få sämre tider och är allmänt utsatta inom idrotten. Jag undrar hur idrottsministern jobbar med detta. 101 Socialminister (S): Tack för frågan, ! Först och främst är det naturligtvis så att ersättningsnivåer är något som idrotten själv får besluta om. Jag är väldigt besviken över att inte få se matchen . Med det sagt kan vi också konstatera att inte heller idrotten i är jämställd. Vi ser samma strukturer i idrotten som vi ser på andra håll i samhället. Även om mycket har hänt kan vi konstatera att det verkligen är en lång väg kvar här. För en feministisk regering är det självklart att vi ska trycka på för en ökad jämställdhet även inom det här området. Jag välkomnar därför Riksidrottsstyrelsens beslut att de nu kommer att öka takten i det fortsatta arbetet med jämställdhet inom idrotten. Nya jämställdhetspolitiska mål slogs fast , och de ska kvotera till sina styrelser i specialidrottsförbunden. Det är steg i rätt riktning, men vi ska naturligtvis fortsätta ligga på. Situationen för multisjuka äldre 102 (M): Jag har en fråga till statsrådet . De mest sjuka äldre är den grupp som riskerar sämst vård i . De åker ofta ut och in och bollas mellan olika ställen när de är som allra svagast, och det är oacceptabelt. Multisjuka äldre är en växande patientgrupp med stort vårdbehov. De står för drygt hälften av alla läkarbesök på akutmottagningarna och för hälften av de totala sjukvårdskostnaderna. Antalet vårdplatser har minskat med mer än hälften som vårdbehovet ökar. Därför vill jag fråga socialminister om hon anser att vården för dessa äldre multisjuka är organiserad på rätt sätt. 103 Socialminister (S): Tack, , för en alldeles utmärkt fråga inom ett jätteviktigt område! Mitt svar är: Nej, jag är inte nöjd med hur det ser ut i den svenska hälso- och sjukvården . Vi har inte en hälso- och sjukvård som är organiserad utifrån att ohälsan ser ut som den gör. 80–av alla resurser i hela hälso- och sjukvården går till en patient med minst en kronisk sjukdom. Inte minst, som sagt, är den inte anpassad till de behov som multisjuka äldre har. Det arbete som alliansregeringen påbörjade med och vård har regeringen nu tagit vidare genom sin primärvårdsutredare . Det handlar om att ställa om den svenska hälso- och sjukvården och anpassa den till att bli en mer nära vård för dem som bäst behöver det och att specialisera den mest avancerade vården som man behöver få gånger i livet. Det är ett arbete som vi kommer att behöva driva på, och jag hoppas att ni också kommer att stå bakom det. 104 (M): Min fråga går till socialminister . Jag har tidigare talat om detta, och vi har en nöjd regering och minister som inte kan se att hälso- och sjukvård inte kan ges på rätt plats och att kvaliteten är mycket varierande. Vi hörde tidigare att regeringen över huvud taget inte har skapat några problem inom hälso- och sjukvården. Min fråga gäller den nationella läkemedelslistan. Det finns ett tillkännagivande om detta. När kommer regeringen att gå från ord till handling och lägga fram en nationell läkemedelslista till ? Detta är oerhört prioriterat. Kollar man på de förslag som ligger i budgetpropositionen ser det inte ut som att det kommer att hända någonting . 105 Socialminister (S): Tack, , för frågan! När det gäller den nationella läkemedelslistan håller regeringen på att skriva en proposition, och vi har för avsikt att lägga fram den för i vår. Så sent som fattade regeringen också beslut om en fördjupad förstudie och ett uppdrag till att göra klart det som krävs när det gäller de tekniska lösningarna för att få en nationell läkemedelslista på plats. Jag tror att och jag kan vara överens om att det här är oerhört prioriterat, och det är en av de viktigaste åtgärderna som vi kan genomföra på kort sikt för att faktiskt stärka patientsäkerheten. Därför är jag mycket glad att vi nu flyttar fram positionerna inom ett område som har varit mycket komplicerat vad gäller juridik och teknik och att vi nu kan se att vi kommer att kunna leverera en nationell läkemedelslista som kommer att glädja också personalen inom hälso- och sjukvården. Studieförbundens arbete med utrikesfödda kvinnor 106 (S): Jag har en fråga till statsrådet . Regeringen har sedan tillträdet satsat på ett nytt kunskapslyft för . Genom detta ger vi människor en chans att ställa om till nytt jobb eller hitta en ny väg i livet, men det ger också ökad kunskap och fler möjligheter att nå ut och delta i samhällslivet. Mer bildning är bra för demokratin. Satsningar på formellt lärande är välkomna, men min fråga här avser folkbildningen och särskilt studieförbundens roll när det gäller insatser för asylsökande och satsningar på utrikesfödda kvinnor. Det är grupper som det gäller att korta vägarna in i samhället för och att ge verktyg till språk, nätverk och samhällsorientering men också öka egenmakten. Frågan är: Hur ser regeringen på studieförbundens fortsatta arbete med att jobba med asylsökande och nyanlända, och vad tror statsrådet att regeringens satsning som kommer med budgeten för att nå utrikesfödda kvinnor kommer att betyda? 107 Statsrådet (S): Vi diskuterar ibland vad som är meningen med skolan och vad som är meningen med utbildning. Vi brukar vara överens om att utbildning ska förbereda för arbetslivet så att man ska kunna ta ett jobb. Den ska förbereda för vidare studier så att man ska kunna plugga vidare. Men det är minst lika viktigt att utbildning också förbereder för ett liv som en aktiv samhällsmedborgare som tar ansvar för vår demokrati. Den här frågan är kanske än mer viktig när diskussionen fylls av begrepp som fake news och så vidare. Den budget som regeringen har lagt på bord är en folkbildningsbudget. Det är den största satsningen på folkbildning som har gjorts . Den innebär rejält höjda anslag till studieförbunden, som ju finns i varenda kommun i hela och som har tagit ett mycket stort ansvar för våra nyanlända som kom hit, inte minst . Det får studieförbunden nu chans att fortsätta göra, men de får också möjlighet att utvidga satsningen till att försöka nå utrikesfödda kvinnor. Det är en satsning som kommer att behövas för dem och för . Köerna till barn- och ungdomspsykiatrin 108 (M): Jag har en fråga till socialministern. Den handlar också om de oacceptabelt långa köerna till barn- och ungdomspsykiatrin. uppmärksammade det här , och det finns bara ett landsting i som når upp till garantin. fick landsting som klarade den förstärkta vårdgarantin ta del av ett prestationsbaserat statsbidrag. Det verkar som att det gjorde skillnad. Att resultaten så snabbt försämrats kan bero på att man inte får de här ekonomiska incitamenten i den förstärkta vårdgarantin. Det är av största vikt att vårdgarantin för barn och unga inom psykiatrin utvecklas. Vi kan inte ha det på det här sättet i ett land som . Det duger inte att unga med mörka tankar, som kanske grubblar över att ta sitt liv, får vänta för en första bedömning. Dessutom lyfter bland annat fram att upprepade gånger har kritiserat för detta. Vad gör socialministern? 109 Socialminister (S): Tack för frågan, ! Som jag sa i mitt förra inlägg är jag också väldigt bekymrad över det här. Den psykiska ohälsan bland våra unga är en av våra riktigt stora utmaningar. Det är också därför regeringen har försökt satsa på flera olika delar i det här. Det handlar om tidig intervention, att bygga ut elevhälsan och att skapa fler möjligheter att få tidig kontakt med ungdomsmottagningarna. Jag är övertygad om att vi behöver göra ännu mer och kanske förstärka ännu mer. Återigen, det är egentligen innan de här unga människorna hamnar i kön till BUP som vi behöver fånga upp dem. Jag har också tagit del av detta och är oroad. Vi har som sagt stärkt ekonomin och förstärkt när det gäller utbildningsplatser. Men jag är även helt beredd att titta på ytterligare lösningar för att korta köerna till BUP. Men vi ska inte tro att en prestationsbaserad ersättning är det som ska lösa problemet. Trygghet och studiero i skolan 110 (M): Jag riktar min fråga till statsrådet . Trygga elever och studiero i klassrummet är förutsättningar för att elever ska lära sig ordentligt. är det stökigt och höga ljudnivåer i alldeles för många klassrum. Och många elever och tyvärr även lärare upplever att de utsätts för kränkningar och trakasserier i skolan. Vi moderater har lagt fram ett förslag på mer utbildning i ledarskap på lärarutbildningen. Det krävs för att man ska kunna skapa ordning och studiero i ett klassrum. Regeringen har sagt nej till vårt förslag. Det finns också ett tillkännagivande från om ordningsomdömen. Det kan vara ett sätt att uppmärksamma föräldrar och elever på om ett beteende inte är tillräckligt bra. är kvar till valet. Jag undrar vilka förslag på konkreta åtgärder som regeringen har för att skapa trygghet och studiero i klassrummet. 111 Statsrådet (S): Jag och är helt överens om att ordning och reda och trygghet och studiero är avgörande för att elever ska kunna nå goda resultat i skolan. En känd skolforskare sa en gång att det är svårt att lära ut men att lära är ännu svårare. De elever som sliter hårt i skolan förtjänar en miljö där de kan utvecklas på ett bra sätt. Frågan som har att göra med lärarutbildningen faller under min kollega ansvarsområde, vilket är väl medveten om. Och frågan om ordningsomdömen, som finns med i tillkännagivande, tillhör såvitt jag vet min kollega område. Jag kan bara å regeringens vägnar ändå försäkra om att vi tar frågan om ordning och reda och trygghet och studiero på allra största allvar. Vi lägger till exempel en hel del av resurserna för nationella skolutvecklingsprogram på att säkerställa att de som verkar i skolan får bra utbildning och bra kompetensutveckling när det gäller rättigheter och möjligheter för att skapa trygghet och studiero. Frågestunden var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2017/18:28 Höjd beskattning av sparande på investeringssparkonto och i kapitalförsäkring KOM(2017) 538 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1092/2010 om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd KOM(2017) 567 Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 904/2010 avseende den certifierade beskattningsbara personen KOM(2017) 569 Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv /112/EG för harmonisering och förenkling av vissa regler i mervärdesskattesystemet och om införande av ett slutgiltigt system för beskattning av handel mellan medlemsstaterna § 9 Anmälan om interpellation Följande interpellation hade framställts: 2017/18:36 Förtroendeuppdrag i av (S) till kultur- och demokratiminister (MP) § 10 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2017/18:117 It-säkerheten på av (KD) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:118 Digitala samhällets tillgänglighet för årsrika personer av (L) till statsrådet (MP) § 11 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2017/18:29 Säkrad tillgång på dricksvatten av (M) till statsrådet (S) 2017/18:47 Oförsäkrade läkemedel utan information till patient av (M) till socialminister (S) 2017/18:52 Bemanningsföretagens verksamhet i sjukvården av (M) till socialminister (S) 2017/18:55 Statliga bolag och reklamkampanjer av (M) till socialminister (S) 2017/18:71 Visbykorvetterna och operativ förmåga