prot · H50912 · 2017-09-28 00:00:00 — Vissa köper till och med flera bostäder för att hyra ut dem. Den borgerliga regeringen ändrade lagstiftningen på så sätt att man nu kan ta ut väldigt höga marknadshyror vid andrahandsuthyrning. Vi ser det systemet också i andra europeiska länder. Att man har kvar sin bostad och hyr ut den pressar upp bostadspriserna på ett sätt som skapar ännu mer bostadsbrist. Vad är bostadsministerns tankar kring detta? 39 Statsrådet (MP): I grunden är det ju så att vi i inte har haft erfarenheten att det är en hög grad av spekulation på bostäder. Det är relativt ovanligt i att man har kvar sin tidigare bostad när man flyttar och i stället hyr ut den. Jag har hört att det finns en sådan tendens på vissa ställen och att den ökar, men vi har ingen riktig bild av hur stort problemet är. När situationen möjligen vänder längre fram med högre räntor och sådant kan jag tänka mig att det finns en risk eller en trolig utveckling att det minskar igen, så jag är inte säker på att vi behöver vidta några åtgärder. Vad man skulle vilja komma till är ett läge där vi får bättre kunskap om det här är ett problem eller inte. 40 NOOSHI DADGOSTAR (V): Tack för svaret! Jag upplever att bostadsministern ändå har funderat på de här frågorna. Jag får den här frågan ganska ofta – oftare och oftare, faktiskt. Jag upplever att det är många som ser i sin närhet att det finns en sådan här problematik och att marknadshyresmodellerna för bostadsrätter har gjort det ännu mer lönsamt att göra på det här sättet. Finns det någon fundering från bostadsministerns sida att förändra den lagstiftningen så att man inte kan ta ut de här höga marknadshyrorna för bostadsrätter? 41 Statsrådet (MP): har vi inga sådana förslag. Om detta nu stämmer, om vi ponerar att det kanske drar åt det här hållet, kan det ju bero på flera saker. Det kan bero på att det är möjligt att ta ut högre hyror i andra hand. Det kan också bero på successiva höjningar. Under förra regeringen höjdes också realisationsvinstskatten, vilket gör att det kan upplevas som att man inte tjänar så mycket på att sälja bostaden. Jag tror inte att det är säkert att den här utvecklingen kommer att fortsätta. Avskaffande av tillståndsplikt för 42 (M): Min fråga går till statsrådet . beslutade att tillståndsplikten för skulle tas bort eller avgiftsbefrias. uppmanade man regeringen att påskynda detta arbete. Regeringen återkom i en skrivelse om att en proposition var att vänta . Detta upprepades i en skrivelse som avlämnades . Men trots två aviseringar fanns ingen sådan proposition med i den propositionsförteckning som publicerades . Därför frågar jag statsrådet: När avser statsrådet att återkomma med en proposition i frågan? 43 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Just nu är vi i en intensiv fas i arbetet med att reformera hela den svenska spellagstiftningen. I den processen har vi parallellt haft fokus på . Det finns behov av förändringar, och vi kommer att återkomma med detaljer om hur förslag kommer att läggas fram. Men det är inget tvivel om att regeringen sätter fokus på att reformera lagstiftning som rör spel i . Behovet är stort. Vi har bred samsyn i riksdag. Men det är krävande processer, och fokus just nu är på att helt enkelt leverera förslag till om en spelreform. 44 (M): har de här företagen betalat avgift . Det är en ganska hög avgift – ett stort onlineföretag betalar 70 000 . Det drabbar förstås dem som spelar: unga och barn. uppfattade jag att ministern var lite mer positiv till att bryta ut den här frågan och avskaffa den här avgiften innan det kommer en proposition. kommer det väl att dröja till innan det kommer en proposition. Kan man tänka sig det? 45 Statsrådet (S): Jag vill inte föregå beredningen i . För vår del är det viktigt att vi får på plats lagstiftning som innebär att vi inför ett licenssystem på den svenska spelmarknaden. I samband med det är det viktigt att vi beaktar och tar tag i frågor som är närliggande spelpolitiken. Då kommer vi också att fokusera på . Nordeas flytt och finansiella attraktionskraft 46 (KD): Min fråga går till finansmarknadsminister . Nordea, största bank och en av EU:s största banker med 10 miljoner privatkunder, har beslutat att flytta sitt huvudkontor till från . Det handlar inte bara om bankskatten och resolutionsavgifter utan framför allt om att man vill tillhöra den bankunion som finns i EU. Nordeas beslut har av allt att döma minskat tilltron till som en attraktiv miljö och hemvist för finansiella institut. Vad tänker regeringen och finansmarknadsministern göra åt den saken? 47 Statsrådet (MP): Den slutsatsen kanske är lite för tidigt dragen. Jag skulle snarare säga att det finns väldigt stort förtroende för den svenska finansmarknaden. Vi kan också konstatera att svenska banker och finansinstitut är välmående. De upplevs som stabila av omvärlden. Det finns ett starkt förtroende för dem. De gör också stora vinster – det gäller även Nordea, som gick med över 40 miljarder i vinst . Att Nordea har valt att flytta handlar som själv pekar på om att ha samma regler som konkurrenterna, det vill säga de regler som gäller inom bankunionen. Däremot tycker jag inte att man ska överdriva effekterna av det här beslutet. Nordea har själv sagt att det handlar om kanske ett hundratal positioner som flyttar till från . De svenska kunderna finns kvar i och banken kommer att fortsätta bedriva substantiell verksamhet i , så låt oss inte överdriva effekterna av det här beslutet. 48 (KD): Tack för svaret! Jag tror inte heller att vi ska överdriva, men det finns ändå en sådan atmosfär i . Jag tycker att jag hör på finansmarknadsministern att han har övergivit visionen om Finansplats , som är en gammal vision om en stark finansiell sektor i , och världen. Vad tänker finansmarknadsministern vidta för åtgärder för att återställa detta med Finansplats ? 49 Statsrådet (MP): Även i denna fråga tycker jag kanske att springer väl snabbt. Det finns fortfarande en väldigt stor finansiell sektor i . Tittar man till exempel på den finansiella utvecklingen är det fantastiskt att se den teknikutveckling som just nu pågår här i huvudstad. har verkligen blivit ett nav för fintechutveckling i världen. Det är klart att även bankerna ser detta. Många banker vill vara närvarande här. Även Nordea kommer att fortsätta att vara verksamma här, för man ser att det händer mycket spännande i den svenska bankvärlden. kommer att vara ett viktigt nav även i fortsättningen. 50 BORIANA (M): Min fråga går till närings- och innovationsminister . På landsbygden i har stängt flera av sina telestationer med motiveringen att gammal teknik kommer att ersättas med ny, vilket i och för sig är rimligt. Problemet är dock att bara stänger stationer som används av Telias konkurrenter medan de som enbart används av får vara kvar. Jag vill fråga om ministern anser att det är rätt att ett företag som ägs av staten använder osjysta metoder för att konkurrera ut små företag på landsbygden. 51 Närings- och innovationsminister (S): Om ett bolag i använder osjysta eller olagliga metoder finns det en lagstiftning att tillämpa, och då bör man göra det. Som ansvarigt statsråd tänker jag inte uttala mig om enskilda företags agerande. Däremot kan jag säga att regeringen har en väldigt offensiv bredbandspolitik. Vi har i princip fördubblat stödet för utbyggnad av bredband i hela landet. Vi har dessutom genom försorg utökat de samhällsomfattande tjänsterna avseende minimiutbudet för att stärka garantin för uppkoppling för medborgare i . Detta är otroligt viktiga besked i samband med den digitala omställning vi ser, där bredband i allt större utsträckning kommer att bli mobilt. 52 BORIANA (M): Men är ju statligt ägt, så staten har ett visst etiskt ansvar. Socialdemokrater brukar motivera statligt ägande med att företagen uppfyller någon samhällsfunktion, något som inte alls gäller . Så det rimliga är väl att sälja , och jag undrar om regeringen har några sådana planer. 53 Närings- och innovationsminister (S): Nej, den här regeringen har inga privatiseringsplaner för , som är ett stort bolag som är väldigt viktigt för oss och gör stora investeringar inte minst i bredband och digital utbyggnad i vårt land. Jag förstår att borgerliga företrädare gärna vill privatisera nästan allt de kommer åt, men man kan konstatera att frågan om den omställning som gör var aktuell också under den borgerliga regeringens tid. Ni hade alla möjligheter att agera och ge något annat uppdrag. Det gjorde ni inte då, och tydligen inte nu heller. I stället vill ni sälja . Socialdemokraternas vallöfte om mindre skolklasser 54 (SD): Min fråga går till minister och gäller skolfrågor. Det är kanske inte ministerns huvudområde, men jag vet i alla fall att du inte är helt oäven när det gäller de frågorna. Socialdemokraterna hade ett vallöfte: skulle man minska antalet elever per klass med fem stycken. Det var SVT som gjorde en statistikundersökning tillsammans med . har det gått , och det faktiska resultatet är att antalet elever per klass på högstadiet har ökat från 21,3 till 21,9. På lågstadiet, vilket är värre egentligen, har antalet elever ökat från 18,9 till 19,8. Den sista budgeten är nu lagd, herr talman, och då anser man kanske att vallöftet är sviket. Möjligtvis återkommer man i VÅP:en – jag vet inte, herr talman. Men någonstans måste man faktiskt infria sina vallöften. I detta fall handlar det om klasstorlek, något som är otroligt viktigt för arbetsmiljön. Framför dig här står en lärare och en politiker, så jag undrar å mina kollegors vägnar: När får vi se detta löfte infrias? 55 Närings- och innovationsminister (S): Tack för frågan! Om det är något jag är stolt över är det de enorma satsningar vi har gjort på skolan. I den budget som har presenterats tar vi hela förslag vidare. Lärarorganisationer, rektorer, professionen och även akademin har enats om reformer för skolan som både höjer kvaliteten och ökar likvärdigheten. Vi lägger fram ett reformprogram värt ytterligare ovanpå de satsningar vi redan har gjort på svensk skola, inte minst på svenska lärare. De har , glädjande nog, enligt statistiken haft de högsta löneökningarna på svensk arbetsmarknad, tack vare kommunala och fristående skolors kloka beslut men kanske också till viss del de statsbidrag vi har gett kommuner och landsting. Det är 20 000 fler människor som jobbar i svensk skola . Vi ser att personaltätheten har ökat i svensk skola, trots att det har blivit många fler barn. Men det är korrekt att klasstorlekarna inte har minskat så mycket som vi hade hoppats, inte minst för att det har blivit många fler barn. 56 (SD): vill självklart också ha lite mindre klasser, men framför allt tror jag som lärare att det viktigaste är vem som står framför barnen. Just nu kan vi se att har bestämt sig för att öppna 5 000 nya platser. Med beaktande av att vi igen tog in sökande på lärarutbildningen som hade 0,05 på högskoleprovet anser jag att detta är helt fel väg att gå. Jag vill gärna höra tankar kring detta, herr talman. 57 Närings- och innovationsminister (S): Den viktigaste satsning vi har gjort den här mandatperioden är den på lärarna. Den gäller bland annat deras arbetsmiljö. Vi har lyft bort arbetsuppgifter från lärarna så att de kan frigöra tid för att bedriva sin lärarprofession. Vi har gjort en unik satsning på kommuner och landsting som har gjort att lärarna nu har fått det största lönelyftet på svensk arbetsmarknad. Att vi dessutom ser ett ökande intresse för att välja lärarutbildningen är ett väldigt positivt tecken i tiden. Vi gör dessutom försök med antagningstester för lärarutbildningen för att se om det kan funka som ett bättre antagningssystem . Ekonomiskt stöd för radonsanering 58 (S): Jag väljer att ställa min fråga till bostadsminister . Det var länge sedan hade en regering som satsade så mycket på bostadspolitiken som vår regering gör. Det är vi många som är väldigt glada över. I regeringens förslag till budget finns flera olika åtgärder, däribland ett antal nya. En av de nya åtgärderna är att stödet för att sanera bostäder från radon kommer tillbaka. Det är ett stöd som har funnits även tidigare. Det kom till då Socialdemokraterna utgjorde regering, och antalet åtgärder och mätningar som gjordes ökade då stödet fanns. Sedan har de successivt fasats ut. finns ett uppdämt behov av fler mätningar. Drabbas man av radon i huset ökar risken att drabbas av lungcancer, vilket är en stor tragedi för alla som råkar ut för det. Jag undrar helt enkelt hur ser på detta stöd och dess förutsättningar att åstadkomma resultat. 59 Statsrådet (MP): Vi har faktiskt flera åtgärder i budgeten som inriktar sig på inomhusmiljön och människors hälsa när det gäller bostäder. Jag tycker att detta är väldigt viktigt. Frågan om radon i bostäder diskuterades mer för ett tiotal år sedan men är fortfarande stor. Det handlar om kanske 500 människor som får lungcancer på grund av radon i bostäderna. Därför är jag glad att vi nu från regeringens sida har bestämt oss för att göra en ny stor satsning för att minska risken för att människor utsätts för detta. I budgeten handlar det om 34 miljoner, och nästkommande år är det . Det innebär att människor kommer att få ett nytt, ökat stöd för ombyggnad och för de insatser som krävs för att få ned radonhalterna så att man inte behöver vara rädd för att få cancer på grund av detta. 60 (S): Jag tillhör dem som har jobbat en del med dessa frågor, och jag tycker att det är utomordentligt bra att detta stöd kommer tillbaka. Många organisationer ute i landet välkomnar också detta. Ett medskick som jag ändå vill göra till regeringen är att detta är en fråga som hanteras av väldigt många olika myndigheter. Jag tror att det är minst sju olika myndigheter som handhar olika delar av frågan. Det som efterfrågas av branschen är en bättre samordning kring radonfrågan vid landets myndigheter. Det är ett medskick som jag ändå vill göra till statsrådet. 61 Statsrådet (MP): Exakt hur regelverket kommer att se ut kommer att stå klart när har fattat beslut om budgeten. Det kommer att införas . Men jag håller med om det. En viktig fråga handlar också om att vi måste få ut så bra information som möjligt, så att så många som möjligt känner att de har bra information och vet hur de ska söka och få stöd för att göra dessa investeringar i sina hus. 62 (M): presenterade sin årliga rapport om företagsklimatet. På nationell nivå har företagsklimatet aldrig varit så dåligt som det är . Man kan se att 17 av de 20 bästa kommunerna drivs av alliansföreträdare. Med anledning av detta skulle jag vilja ställa en fråga till närings- och innovationsminister : Varför tycker företagen att regeringen är så dålig på att skapa ett gott företagsklimat? 63 Närings- och innovationsminister (S): Det blir lite parallella universum, . Vi har haft där största företagsorganisationer har presenterat hur företagen ser på sin konjunktur, , på sina möjligheter att anställa och om de är optimistiska eller pessimistiska. Alla dessa undersökningar visar rekordsiffror. Nio av tio företag säger att de vill expandera. Sju av tio ser goda förutsättningar för att expandera. Fyra av tio har tackat nej till order eftersom de inte har tillräcklig kapacitet för att kunna leverera – de får kanske inte tag i tillräckligt med personal. Vi har i en tillväxt på . Det är dubbelt så hög tillväxt som . Någonstans får det ändå finnas någon form av balans i hur man beskriver näringslivsklimatet i . Det har skapats över 200 000 jobb i sedan valet. 114 000 av dem är i privat sektor. Låt oss diskutera de utmaningar som näringslivet har, men säg inte att vi aldrig har haft så dålig näringslivsutveckling i som ! 64 (M): Jag delar bilden att det går bra för företagen, men det är ju högkonjunktur just . Det går bra för företagen trots regeringens agerande, inte tack vare det. En av de frågor där företagarna är kritiska mot regeringen gäller detta med vinster i välfärden, där regeringen driver en direkt företagarfientlig politik. Jag skulle vilja ge statsrådet en möjlighet att rätta till det, för mångfaldens, valfrihetens och företagarnas skull. Ska ni inte backa från vinstbegränsningen i välfärden? 65 Närings- och innovationsminister (S): Vi är ju på en internationell marknad, så vi har samma internationella konjunktur som , , våra europeiska grannländer och , och vi har ändå högst tillväxt bland dessa länder. Faktum är att har rankat som en av världens mest snabbväxande mogna ekonomier. Något gör vi bevisligen rätt i , till skillnad från andra länder. Det största tillväxthot som företagen anger är kompetensbrist, och det är därför regeringen satsar så enormt mycket på yrkesutbildning. Åtgärder för att minska digitaliseringsklyftan 66 (M): Min fråga går till statsrådet . Vårt samhälle digitaliseras i allt snabbare takt. Det är många saker som utvecklas till att bli mindre pappersburna och mer digitala. I detta finns det såklart stora fördelar och effektiviseringar som kan uppnås, men det finns också en del av befolkningen som upplever att de hamnar efter. Jag möter ofta äldre som upplever att det finns en generationsklyfta och att de känner sig lämnade efter. Jag möter också personer med funktionsnedsättningar som känner att det är svårt för dem att ta till sig digitala lösningar. Min fråga till statsrådet blir: Vad avser statsrådet och regeringen konkret att göra för att minska dessa klyftor och se till att alla kan vara en del av vårt hela samhällsliv? 67 Statsrådet (MP): Tack, , för frågan! Jag tror att du sätter fingret på en mycket viktig punkt. Det är helt avgörande att man i hela , oavsett var man bor och vem man är, kan känna att man är med på moderniseringståget och att man har möjlighet att delta i det nya som händer, ta del av de nya tjänsterna och medverka i det nya samhället. Man ska kunna göra det på samma villkor oavsett om man bor i , ute i skogen, eller i . Detta var skälet till att vi för mindre än tillsatte en ny bredbandsstrategi där vi inkluderar alla, till skillnad från den förra, där den förra regeringen hade uteslutit 1 miljon människor från målet om att ha en bra uppkoppling på nätet. Jag är mycket glad över att vi fick en enhällighet i regeringen om att alla ska vara med i dessa nya satsningar. Därför har vi också utökat investeringarna i både det fasta nätet och fibernätet, och det kommer också nya satsningar som innebär att vi får bättre täckning i de mobila näten. 68 (M): En effektiv politisk strategi som har fungerat i generationer är att när man får en fråga börja tala om något annat. Min fråga gällde hur vi ska få fler äldre att känna sig inkluderade i digitaliseringen och hur de med funktionshinder ska känna att de också får följa med på tåget, men statsrådet pratar om fiber. Det var kanske inte riktigt detta jag frågade om. Statsrådet får en ny chans. 69 Statsrådet (MP): Jag har en halv minut till på mig. Infrastrukturen måste ut. Vi måste också arbeta för att minska de digitala klyftorna. Där har vi nu fått en satsning. I budgeten har vi 50 miljoner för att genomföra digitaliseringsstrategin. En del av detta kommer vi att satsa på nya insatser för att alla ska kunna ha möjlighet att lära sig mer, till exempel att det på alla ska finnas möjligheter att lära sig mer för att man ska kunna ta del av de nya tjänsterna men också att till exempel hälso- och sjukvården ska inriktas på digitaliseringen, så att alla ska kunna ta del av den över nätet. 70 (SD): Min fråga går till närings- och innovationsminister . Regeringen föreslår i sin budgetproposition ett tillskott på till för, som man säger, utökad kontrollverksamhet. Jag välkomnar regeringens budskap om förstärkning av . Det är en nödvändighet för att tullen ska kunna fullfölja sitt uppdrag. Problemet är dock att budgetförslaget inte räcker till ens för att tullen ska klara av sitt nuvarande uppdrag. Nya uppgifter tillkommer, till exempel hantering av explosiva varor och utmaningar inom effektiv handel, till exempel i samband med brexit. Utifrån dagens uppdrag, önskade utökningar och det strukturella underskottet i ser man att är kraftigt underfinansierat. Det handlar om efter regeringens tillskott. Jag undrar därför hur regeringen resonerar när man marknadsför en kraftig underfinansiering av en myndighet som en stor satsning på densamma. 71 Närings- och innovationsminister (S): Tack, , för frågan! Vi gör en kraftfull satsning på hela rättsväsendet. Då ingår både Försvarsmakten, , och i detta. De är viktiga myndigheter och kompletterar varandra. De har olika uppgifter, naturligtvis, men satsningar på det ena området kan också underlätta arbetet för en annan rättsvårdande myndighet. Jag hoppas att den samlade satsningen på trygghet för också kommer att märkas för tullen. Över tid kan olika myndigheter ha stora utmaningar och ekonomiska bekymmer. Men med det tillskott som regeringen gör bedömer vi att får bättre förutsättningar att sköta sina uppgifter . 72 (SD): Tack, ministern, för svaret! Det här handlar ju om hur regeringen utökar en myndighets uppdrag och i praktiken budgeterar för en minskning. I detta fall skapas en omöjlig situation för och för vår utrikeshandel. Det underlättar för kriminell verksamhet när tullen inte kan fullfölja sitt uppdrag. Det är inte bra, och vi är mycket bekymrade över regeringens förhållningssätt och den effekt det kommer att få på förmåga att fullfölja sitt uppdrag. 73 Närings- och innovationsminister (S): Den mer detaljerade diskussionen om detta kanske ska ta med ansvarig minister. Det finns ju också möjligheter om man använder ny teknik och samarbetar internationellt för att komma åt de problem som tullen brottas med. Det finns alltså möjligheter att bli ännu effektivare och att inte minst med digitaliseringens hjälp komma åt och slå ned på verksamhet som inte är korrekt. Utlokalisering av statliga jobb till 74 (S): Jag har en fråga till statsrådet på temat hela ska leva och framtidstron i hela landet. På läktaren sitter min praoelev . Hon kommer från . är en liten ort i . Utarmningen ute i landet blev allt tydligare under den borgerliga regeringens tid, då urbaniseringen accelererade med rekordfart. Den socialdemokratiskt ledda regeringen har tagit flera olika initiativ för att bryta detta. Det är positivt att regeringen ska omlokalisera myndigheter till hela landet. Då kommer kompetensen i hela landet att kunna tas till vara. Kommer några av de 10 000 jobben att komma till del? 75 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Vinden har vänt. Jag stod här i kammaren och svarade på frågor om planer på att lägga ned i och i åtta andra städer. bygger vi ut statlig verksamhet utanför . Vi har fattat beslut om omlokaliseringar av elva myndigheter från till andra delar av landet. Vi har vänt på centraliseringsvågen. meddelades det att ska få 100 nya statliga jobb när Arbetsförmedlingen bygger ut kontaktcentret. Det är för att vi tror på . Det är för att vi tror att det är viktigt att vi lägger Stockholmsfixeringen bakom oss och ser den potential och den kompetens som finns i hela vårt land. Jag har själv besökt . Det är en viktig ort för svensk bostadsproduktion. Det finns fantastisk kompetens i . Den kompetensen ska också komma den svenska staten till del. Därför är det viktigt att vi nu jobbar med omlokaliseringar och förstärker närvaron i hela vårt land. 76 (S): Det är utmärkt. Jag tänkte ställa en följdfråga. Man skulle också kunna öka den statliga närvaron genom att till exempel Arbetsförmedlingen, , med flera ökar samverkan ihop med kommunala servicekontor och så vidare. Vad avser ministern att göra för att det ska kunna bli verkligt i alla kommuner? 77 Statsrådet (S): Vi har i budgeten en satsning som innebär att vi bygger ut de statliga servicekontoren för att förstärka den statliga servicenärvaron. Det är en annan sak än att omlokalisera myndigheter. Här ser vi till att alla medborgare får tillgång till bra statlig service. Det handlar om tio nya statliga servicekontor under de kommande månaderna . Sedan bygger vi ut de statliga servicekontoren. Vi ansluter fler statliga myndigheter.