prot · H50918 · 2017-10-17 00:00:00 — Jag tror att det är viktigt att vi kan hitta ett nationellt handslag för de långsiktiga infrastrukturinvesteringarna, och det hoppas jag verkligen att vi ska kunna göra brett över partigränserna. Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2017/18:16 om den nya dragningen av 49 Statsrådet (S): har frågat mig vad jag tänker göra för att infrastrukturprojekt, exempelvis vägar och järnvägar, i högre grad ska ta hänsyn till och vattenskyddsområden. ställde samma fråga till dåvarande infrastrukturministern . Svaret äger fortfarande giltighet, och jag vill därför upprepa det. Generellt sett innebär infrastrukturprojekt att svåra avvägningar måste göras mellan olika intressen, både enskilda och allmänna. Jordbruk och vattenskydd är två av många olika allmänna intressen som kan vara berörda av en utbyggnad av väg eller järnväg. Det framgår tydligt att hänsyns- respektive hushållningskapitel ska tillämpas vid prövning av ärenden enligt både väglagen och lagen om byggande av järnväg. Det innebär bland annat att det ska väljas en lokalisering som är lämplig med hänsyn till att ändamålet ska kunna uppnås med minsta intrång och olägenhet för människors hälsa och miljön utan oskälig kostnad. fråga är ställd mot bakgrund av pågående planering av , delen –Lösen. Jag kan som ansvarigt statsråd inte kommentera pågående arbete i ett enskilt ärende. 50 (KD): Tack, ministern, för ditt svar! Ianspråktagande av jordbruksmark för bebyggelse eller asfaltering innebär att bördig mark försvinner och inte kan återskapas. Faktum är att i försvinner lika stor som tre till fyra fotbollsplaner . Det är som aldrig mer kan brukas. Trafikleder som byggs över jordbruksmark tar en del av vår potential för livsmedelsproduktion. var jag med i en grupp som arbetade fram en livsmedelsstrategi. Vi var sju partier som kom överens. fattade vi beslut i kammaren. Flera med mig tycker att det är en bra livsmedelsstrategi som är viktig för vårt land. En av huvudpunkterna och centralt i strategin är att vi nu från politiskt håll talar om att utveckla jordbruket och inte att avveckla som varit gängse från politiskt håll förut. Fokus ligger på att öka produktionen. Det ska vara mer lönsamt. Det gäller att stärka konkurrenskraften och höja självförsörjningen på livsmedel. En ökad livsmedelsproduktion förutsätter dock att företagen har tillgång till produktiv . Min fråga till ministern är: Vad betyder det för regeringen att beslutat om en livsmedelsstrategi? Innebär det att ministern talar om för de statliga verk som ministern har ansvar för att vi nu har fattat beslut om en livsmedelsstrategi i kammaren och att de måste förhålla sig till detta? Vad blir det i så fall för konsekvenser av detta? 51 Statsrådet (S): Tack, , för ditt arbete med livsmedelsstratrategin! Jag är väldigt glad över att vi fick en bred uppslutning bakom livsmedelsstrategin. Den är viktig för och för en växande livsmedelsnäring. Vi ser också glädjande siffror på att livsmedelsexporten ökar. I den delen kommer jag in som infrastrukturminister. Ska livsmedelsexporten kunna öka och ska vi kunna se till att fler får möjlighet att ta den av det svenska oavsett om vi talar om spannmål, köttprodukter eller annat måste vi ha goda kommunikationer i landet. Vi måste se till att hamnarna klarar sina uppdrag, att vi har flygplatser och andra godsvägar som kan stärka exporten och svensk konkurrenskraft. Alla inser att detta gäller vid varje sådant tillfälle när man bygger ny infrastruktur. Jag skulle kunna tänka mig att det finns ett starkt gemensamt önskemål från samtliga partier att det behöver byggas mer infrastruktur. Det är ändå tydligt att säger att man enligt både väglagen och lagen om byggande av järnväg ska ta hänsyn till respektive bestämmelse i hänsynskapitel. Det är klart att myndigheterna måste ha den utgångspunkten när de tolkar. De kan inte utgå från vad som sägs i allmänna ordalag, utan myndigheter ska utgå från den lagstiftning vi har. I det här fallet kan jag som statsråd inte föregripa en eventuell kommande regeringsprövning av vägplanen för utbyggnad av mellan och Lösen. Skulle ett överklagande ske kommer det att hamna på mitt bord i regeringen. Det vore olyckligt om jag uttalade mig i förväg om detta även om jag förstår att tycker att det hade varit en poäng. Jag får vänta med att uttala mig om det enskilda objektet. Däremot är det ingen tvekan om att det är viktigt när vi nu gör stora infrastruktursatsningar framöver, för det gör vi, att man utgår från och tar hänsyn till den lagstiftning vi har och gör de svåra avvägningar som det innebär. Det gäller vare sig det handlar om produktiv , fantastiska skogar hemma i eller andra intressen som finns. Just avvägningen mellan intressen är det svåra. Här finns en beredning av förslag som pågår i . Det är snarare efter den beredningen det tydligare går att säga om det finns möjlighet att göra ändringar i det som rör 3 kap. 52 (KD): Tack, ministern, för ditt svar, fast jag naturligtvis vill ha mer. Det specifika fall som ministern är inne på gäller E22 och en väg dragen mellan och Lösen i . Den planerade omläggningen av är en sträcka med en längd av varav är på den bästa åkermarken i regionen. Det är klass tio av tio möjliga. Ca berörs och planeras beläggas med asfalt i stället för att ge full produktion av potatis, vete eller något annat man kan plantera där. Jag är glad över att ministern i sitt svar hänvisar till . Det står, precis som ministern var inne på, följande i 3 kap. 4 §: ”Brukningsvärd jordbruksmark får tas i anspråk för bebyggelse eller anläggningar endast om det behövs för att tillgodose väsentliga samhällsintressen och detta behov inte kan tillgodoses på ett från allmän synpunkt tillfredsställande sätt genom att annan mark tas i anspråk.” I detta aktuella fall finns alternativ att i stället bygga väg över skogsmark och lågproducerande mark. Det skulle innebära en förlängning med som trafikplats skulle kunna sparas in. Ändå tycks inte anse att en alternativ sträckning skulle innebära att behovet om vägomläggning tillgodoses på ett sätt som från allmänhetens synpunkt är tillfredsställande i mening. Det är då befogat att fråga sig när om någonsin, herr minister, bestämmelsen i 3 kap. 4 § kan tillämpas. Tycker ministern att ska följas? Vad har ministern att säga till alla drabbade runt om i området? 53 Statsrådet (S): Självklart tycker jag som statsråd att myndigheterna ska följa den lagstiftning vi har. Vi har den ordningen att just i det här fallet är det till en början som har att avgöra huruvida man tillgodoser väsentliga samhällsintressen. Sedan kan det komma att prövas rättsligt. Till syvende och sist kan det faktiskt hamna på regeringens och mitt bord. Det är skälet till att jag inte kan uttala mig i detta sammanhang. Jag känner till E22:an väl. Jag har kört den sträckan. Som smålänning åker man ofta ned till vackra . Jag vet också att det finns en stark regional uppslutning bakom investeringarna i E22:an. Man vet att det är en väldigt viktig led för näringslivet för att knyta ihop . Det är klart att alla berörda inser den svåra avvägning som alltid finns mellan angelägna infrastrukturprojekt som knyter ihop länet och på vilket sätt sträckor ibland kan komma att påverka och till och med ta produktiv i anspråk. Den möjligheten finns . Men då ska det finnas goda skäl för det. Myndigheten har gjort sitt arbete. Frågan ligger nu inte på regeringens bord. Jag kan heller inte nu uttala mig i förväg om detta om det skulle bli en rättslig prövning. Jag är däremot glad över, och det tycker jag är det viktigaste i detta sammanhang, att det finns resurser för investeringar i ny infrastruktur. Ska livsmedelsstrategin lyckas och ska vi kunna ha en livaktig landsbygd i hela landet måste vi kunna göra stora investeringar i infrastruktur. har vi 100 miljarder mer än vid den förra nationella planen att lägga på infrastruktur i både järnväg och vägar. På det sättet bygger vi starkare. Vi stärker konkurrensmöjligheten. Vi stärker exportmöjligheterna. Vi knyter ihop landet, och vi ser dessutom till att investera på ett sätt som gör att vi klarar klimatomställningen bättre. Därför åker jag nu land och rike runt och lyssnar till instanser och regionala och lokala intressen. Jag har naturligtvis bland annat träffat politiker och berörda från . Jag kommer att ha hearingar och träffa både LRF och andra intressenter för att generellt få synpunkter på förslag. Men återigen, när det gäller det specifika projektet kan jag inte uttala mig. Men jag tar för givet att myndigheterna följer den lagstiftning som finns, och jag är som sagt glad över att vi nu har 100 miljarder mer att satsa på infrastruktur än vad vi hade . 54 (KD): Tack, ministern, för debatten! Jag menar att beslut fattade av måste följas. Vi fattade beslut om regeringens proposition En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet. I den står det tydligt: ”Regeringen anser att det är otillfredsställande att lagstiftningen inte tillämpas på avsett sätt och att det behöver säkerställas att hänsyn tas till jordbruksmarken i den fysiska planeringen.” För mig som enkel ledamot står det helt klart: Det är otillfredsställande, och hänsyn till jordbruksmarken behöver säkerställas. Jag tycker att det är intressant att du själv som minister har åkt den vägen, och du kommer också att träffa intressenter. Jag tycker att det är viktigt att ministern stannar till på den här platsen för att inhämta kunskap. Jag var själv där och fick se vad en väg skulle innebära för de drabbade. Det är väldigt allvarligt. Därför tycker jag som sagt var, i och med att du berättar att regeringen nu har avsatt så mycket pengar och med tanke på det jag precis sa om att jordbruksmarken behöver säkerställas, att det kan få bli några miljoner dyrare om man faktiskt kan säkerställa att jordbruksmarken finns där för framtiden. Så vad betyder dessa ord, som ni själva har sagt i er proposition? 55 Statsrådet (S): Orden vittnar om en tydlig viljeinriktning och talar om i vilken riktning regeringen vill ändra lagstiftningen. Men i detta fall måste lagstiftningen ändras. vet ju också att myndigheterna inte kan tillämpa en lag utifrån intentioner, utan man måste tillämpa den lag som faktiskt finns. Än så länge har inte ändrats. När ett sådant förslag kommer tolkar jag det som att är beredda att stödja en sådan förändring, och det är naturligtvis angeläget. På samma sätt är det angeläget att man regionalt i är överens om vilka prioriteringar man vill göra. För mig som infrastrukturminister är det naturligtvis viktigt att i det fortsatta arbetet med den nationella planen för infrastruktur fånga in signaler där regioner är överens om angelägna projekt. Jag tänker premiera gemensamma prioriteringar före projekt där man inte har full uppbackning. Så det är klart att det är en viktig del i remissförfarandet och i den rundresa jag just nu gör att lyssna in olika signaler från regionala företrädare. Jag har förstått det som att just i i detta fall inte är lika angelägna om att nuvarande sträckning ska vara den som gäller, utan man vill hellre se en annan. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till . § 13 Svar på interpellation 2017/18:18 om säkerhetsbrister hos Transportstyrelsen 56 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag, sedan mitt tillträde, och regeringen vidtagit för att informera svenska folket och oppositionen om säkerhetsbristerna i Transportstyrelsen i syfte att säkerställa att en fullständig bild förmedlas. Vidare har frågat mig hur jag säkerställer att händelser liknande den som inträffat i Transportstyrelsen inte upprepas . Låt mig först understryka att det som inträffade på Transportstyrelsen, när myndighetens dåvarande ledning fattade beslut om att frångå gällande säkerhetsskyddslagstiftning, naturligtvis är allvarligt. Precis som är jag angelägen om att en så fullständig bild som möjligt över säkerhetsbristerna i Transportstyrelsen ska kunna förmedlas till svenska folket och till oppositionen. efter att jag tillträdde som statsråd beslutade regeringen att en utredare ska granska hela händelseförloppet från det att Transportstyrelsen initierade processen att upphandla it-driften. Det här handlar om en långdragen process som inleddes . Vid samma regeringssammanträde beslutade regeringen även att Transportstyrelsen själv ska kartlägga vilka skyddsvärda uppgifter som har hanterats av icke säkerhetsprövad personal och i vilken utsträckning den hanteringen har varit i överensstämmelse med gällande regelverk. Jag hoppas naturligtvis att de här båda uppdragen kommer att ge svar på många av de frågor som vi alla ställer oss. Båda uppdragen ska redovisas till . När det gäller informationshanteringen i har jag stora förhoppningar om att granskning kommer att ge svar och lärdomar som kan vara till nytta för verksamheten. bistår naturligtvis i den processen genom att svara på utskottets frågor efter bästa förmåga. När det gäller andra fråga – om hur jag säkerställer att något liknande inte inträffar – har ett antal åtgärder vidtagits. Jag kan nämna några exempel:  En utredning med uppdrag att kartlägga behovet av förebyggande åtgärder i samband med utkontraktering av säkerhetskänslig verksamhet tillsattes . Utredningen är en del i det viktiga arbetet med att modernisera och skärpa säkerhetsskyddslagen.  En promemoria med förslag om begränsningar i statliga myndigheters möjligheter att utkontraktera och överlåta säkerhetskänslig verksamhet är ute på remiss till .  Samtliga bevakningsansvariga myndigheter fick i uppdrag att analysera och bedöma informationssäkerheten i den egna verksamheten.  En ny nationell strategi för hur informations- och cybersäkerheten i ska utvecklas och stärkas presenterades .  fick i uppdrag att erbjuda samordnad och säker statlig it-drift.  fick i uppdrag att föreslå en förvaltningsmodell för skyddade it-utrymmen. Det finns ett stort behov av att utveckla informationssäkerheten hos svenska myndigheter. I och med det som hände har Transportstyrelsen, och det offentliga i stort, fått sig en ordentlig tankeställare vad gäller hur uppgifter som är säkerhetskänsliga eller av andra skäl sekretessbelagda kan hanteras. I det ligger en möjlighet som jag hoppas att vi kan ta till vara. Det här är frågor som förtjänar uppmärksamhet. 57 HANS (M): Utöver att jag gratulerar fru talmannen till att sitta vid podiet vill jag naturligtvis också gratulera den nya infrastrukturministern. Det är första gången som vi möts i en interpellationsdebatt. Jag är glad över att se axla sitt nya uppdrag. Delvis får han nu göra det för att städa upp efter vad en del andra kollegor och partikamrater har gjort före honom. Denna interpellationsdebatt handlar inte så mycket om att belasta hans axlar som att lyfta fram en del av ansvaret som vilar på några andras axlar. Låt oss vara överens om allvaret. Det är ett säkerhetshaveri som vi talar om. Det är någonting som hitintills har krävt att två ministrar har avgått, att en generaldirektör har avskedats och att en statssekreterare har sparkats. Detta är alltså någonting som är allvarligt, stort och i grunden mycket komplext. Jag slås därför av någonting som jag önskar att infrastrukturministern kan ta med sig. Under hela denna process, även efter att hade utsetts till statsråd, tycker jag att det har varit ett fumlande, och det har varit dåligt och oklart med information till svenska folket, till riksdag och till oppositionen. Jag uppfattar det som att det har rivits, slitits och dragits för att få information, framför allt från granskande medier och i någon mening från enskilda riksdagsledamöter som har väckt frågor. Lägligt nog tvingades två ministrar att avgå. Det gjorde att flera frågor aldrig kom att besvaras, därför att det hänvisades till just att dessa statsråd saknades och därmed inte kunde besvara frågorna. Jag delar fullt ut det som statsrådet säger om att det nu pågår en KU-granskning. Det gläder mig att regeringen tänker vara öppen med information. Allt annat hade naturligtvis varit konstigt. Det finns ingen anledning att ens antyda att detta skulle vara ett raljerande, utan så fungerar det. Dock finns det skäl att påminna regeringen och dess ledamöter om att en KU-granskning inte är ett embargo. Det är inget hinder och ingen barriär för att berätta hur det är och svara på frågor från medier eller enskilda statsråd. KU-granskningen är viktig i sig, men det finns andra processer, inte minst mediernas öppna granskning som är viktig i sig. Som försvarspolitisk talesperson för tycker jag att allt detta visar det säkerhetspolitiska hål som har öppnat sig i och med haveriet och vad man kunde ha gjort. Från min utgångspunkt tycker jag att det då är besvärande att det har funnits uppgifter – åtminstone två statsråd, och , kände till detta eller , och statsministern hade kunskap om detta – om vad som egentligen har gjorts och inte gjorts. Jag ska vara mycket ärlig, fru talman. Detta är komplexa och svåra frågor. Jag tror att detta för många svenskar är mycket teknikaliteter. Man har svårt att förstå oss förtroendevalda politiker som håller på att diskutera detta. Det är lättare att förhålla sig till lotter som har sålts på kredit och som det sedan krävs att Kronofogden inlöser skulderna för. Det är någonting som man kan förhålla sig till, och det är någonting som man kan begripa. Komplexiteten till trots tror jag att regeringen som just ansvarig har en särskild skyldighet att informera och förklara. Där måste jag ändå ge rådet till infrastrukturministern att denna regering – är en del av den – kan göra mer för att informera och förklara för svenska folket, för riksdag och för oppositionen. 58 Statsrådet (S): Jag tackar för interpellationen och diskussionen. Naturligtvis ska regeringen vara öppen med information, och det tycker jag att regeringen har varit. Prioriteringen är naturligtvis KU-granskningen. Den är otroligt viktig. Den sträcker sig långt tillbaka i tiden. Det innebär att KU, precis som den särskilda utredaren , kommer att granska även tiden då alliansregeringen styrde. Jag ska bara ta ett exempel på varför jag tycker att det är viktigt. I de fyra regleringsbrev som skrevs till Transportstyrelsen –2014, då vi hade en borgerlig alliansregering, nämns inte ordet säkerhet vid outsourcing vid ett enda tillfälle. Det var först när det skedde ett regeringsskifte och det blev en socialdemokratisk regering som man helt plötsligt i regleringsbrevet 2015 under den nya rubriken i stället kunde läsa: Transportstyrelsen ska i arbetet med risk- och säkerhetsanalyser särskilt beakta och analysera informationssäkerheten i de delar av verksamheten och i de tekniska system som är nödvändiga för att myndigheten ska kunna utföra sitt arbete. I detta arbete ska även informationssäkerheten inom myndighetens ansvarsområde beaktas och analyseras. Myndigheten ska redovisa en bedömning av informationssäkerheten samt vidtagna åtgärder. Jag vill ändå påstå att det skedde ett ordentligt uppvaknande i samband med regeringsskiftet. Och jag tror att det är viktigt att den granskning som KU gör, men som också justitierådet gör på regeringens uppdrag av Transportstyrelsen, ger en djupare kunskap om de mekanismer som ledde till att man outsourcade viktig verksamhet utan att säkerställa vilken kompetens som fanns för att avgöra om detta var rätt eller inte rätt. Därför menar jag verkligen det jag har sagt även i intervjuer och som jag sa i interpellationssvaret: Utöver det som skedde vid Transportstyrelsen – och det var ytterst allvarligt – finns det någonting för oss alla att lära i detta. När det gäller de säkerhetshål som finns inte bara hos myndigheter utan också i kommuner eller organisationer måste vi ha en helt annan vaksamhet än vi tidigare haft. Det är också därför regeringen tar och har tagit ett flertal initiativ på dessa områden. Jag valde själv att tillsätta den granskning som justitierådet gör, och den ska vara klar – inte för att den ska slarvas igenom utan för att man ska se till att det finns ett bra underlag då KU går in i ett mer intensivt skede. Det är viktigt att få den frågan belyst. Myndigheten har naturligtvis ett särskilt uppdrag i att ta fram hur den har hanterat informationskänsliga uppgifter, och jag har förvissat mig om att jag återkommande ska få information. Jag ska naturligtvis i särskild dialog med generaldirektör och ordförande för säkerställa att tillräckliga åtgärder har vidtagits. Man kan bedöma frågans allvarlighet genom att räkna upp vilka som har lämnat sina uppdrag eller inte – det är sant. Det hör till den politiska dynamiken. Jag tror dock att både och jag tycker att det viktigaste är att bedöma vilka potentiella risker som brister i informationssäkerheten faktiskt skulle kunna leda till för som nation. Det återstår att se vilka slutsatser KU drar i granskningen av både den förra regeringens och den nuvarande regeringens agerande. Jag har full förtröstan för att KU gör kloka bedömningar eftersom vi har haft ett KU som har fungerat mycket väl och som har kunnat sätta partipolitiska stridigheter åt sidan till förmån för det som är gemensamma bedömningar ur synpunkt. Jag tycker förvisso att det var ett oseriöst agerande från och sida i misstroendediskussionen, men det kan vi återkomma till i ett annat replikskifte. 59 HANS (M): Låt mig börja med det vi är överens om. Jag tror att det behövs ett Myndighetssverige som präglas av ett ökat säkerhetstänkande och av institutioner med tjänstemän som inte är aningslösa. Det gäller hela skalan; jag skulle till och med möjligtvis vilja inflika att det inte bara gäller Myndighetssverige utan även det privata . Både det offentliga och det privata har all anledning att höja sin tröskel mot olika former av intrång och mot de hot och risker som finns. Där var statsrådet och jag överens, fru talman. Det vi inte är överens om är att om man nu ser tillbaka på det som har skett, både som statsrådet har varit minister och han har varit gruppledare i , tycker jag inte att man kan imponeras av Socialdemokraternas sätt att sköta informationshanteringen gentemot svenska folket, riksdag och oppositionen. Jag tror till och med att man skulle vinna en del i sin argumentering när det gäller säkerhetstänkandet om man erkände att det har varit ett famlande och ett fumlande – och att det även har funnits en underlåtenhet att meddela vad som egentligen gäller. sker ju olika parallella processer, fru talman. Det handlar dels om en KU-granskning, som är helt rimlig och som egentligen gäller såväl tidigare regeringar som den nuvarande, dels om den politiska granskning som sker. Den sker genom till exempel granskande medier och genom enskilda ledamöters frågor. Där finns det fortfarande en hel del övrigt att göra. Misstroendeförklaringar är en del i att markera det bristande politiska ansvar jag menar har uppvisats av denna regering, fru talman. Statsrådet sa i sitt svar att man nu har gett i uppdrag till Transportstyrelsen att själv kartlägga vilka skyddsvärda uppgifter som har hanterats av icke säkerhetsprövad personal och i vilken utsträckning den hanteringen har varit i överensstämmelse med gällande regelverk. Det där är väldigt bra, men det jag också tycker att man borde göra är att – kanske i lätt självkritisk anda – ställa frågan vad regeringen och som helhet kunde ha gjort. Det hänvisas även till den strategi man lade fram . Jag tycker att en väldigt strategisk slutsats som kan dras är att och Statsrådsberedningen kunde ha agerat mycket bättre. Jag tycker att det är tråkigt att vår socialdemokratiske statsminister var en av de sista som fick reda på det säkerhetshaveri som har inträffat. Jag skulle även vilja gå in på avdelningen för sådant vi kan vara överens om. Det jag sa tror jag kanske inte att vi är överens om, men det jag nu ska säga tror jag att vi kan vara överens om.