prot · H40993 · 2017-04-06 00:00:00 — Vi vill balansera det vi uppfattar som en storstadsfixering genom att i någon mån vrida fokus mot den del av som ligger utanför storstäderna. Vi menar att utgör en helhet och att det som är bra för landsbygden är bra för hela . kan man tycka att regeringen verkar blind för landsbygdens förutsättningar och utmaningar och för konsekvenserna av sin politik. Satsningar på kollektivtrafik är bra, och i storstäderna har många möjlighet att välja kollektiva färdmedel i stället för bilen. På landsbygden är detta inte alltid fallet och kommer troligen inte heller att bli det under överskådlig framtid. Om vi fortsatt vill ha en levande landsbygd måste styrmedel och satsningar göras med en helhetssyn, där både stad och land tillåts leva. Regeringens styrmedel är huvudsakligen byggda kring stadens förutsättningar – till exempel höjd bränsleskatt, flygskatt och den tidigare föreslagna kilometerskatten – och riskerar i stället att bli nådastöten för en stor del av landsbygd. Regeringen bör allvarligt överväga att se över indexeringen av bränsleskatterna. Många har konstaterat att flygskatt på nationell nivå kan vara skadligt för näringslivet och i praktiken inte leder till någon förbättrad miljö eller till minskade utsläpp. Men jag tycker mig ana att det på vissa håll finns en övertro på att införa flygskatt på EU-nivå, eller europeisk nivå. Jag har konstaterat att Liberalerna har en sådan reservation i betänkandet, och den liberala företrädaren får jättegärna komma upp och lugna kammarens ledamöter med att det inte är en EU-skatt man är ute efter. Vi har tidigare inom tagit ställning mot förslaget till vägslitageskatt, och det är glädjande att det förslag som tidigare övervägdes nu inte ser ut att förverkligas, i alla fall inte i brådrasket. Vi har i detta fall gjort vårt ställningstagande med hänsyn till landsbygdens möjlighet till fortlevnad och näringslivets konkurrenskraft. Införandet av kemikalieskatten är mycket illa genomtänkt. är ett alldeles för litet land för att på egen hand påverka de globala elektronikjättarnas användning av olika kemikalier för till exempel brandsäkerhet. Förslaget ger inte heller incitament att använda bättre alternativ. Den faktiska målbilden, att minska exponeringen mot vissa kemikalier, blir i bästa fall marginell. Ett införande av den skatten kommer i stället att innebära en ökad administrativ börda för såväl myndigheter som näringsliv och försämrad konkurrenskraft för svenska industriföretag samt skapa starka incitament att lägga om bolagsstrukturer för att öka internethandeln i syfte att kringgå skatten. Detta innebär i sin tur att går miste om arbetstillfällen, arbetsgivaravgifter, inkomstskatt, moms och bolagsskatt. Det kommer att göra fattigare. En ytterligare frågeställning som borde vara helt central i sammanhanget är hur man får tillbaka de verksamheter som företag väljer att lokalisera i något av våra grannländer. En lång rad remissinstanser avstyrker förslaget och menar att det kommer att bli kostsamt och innebära en ökad administrativ börda för både företag och myndigheter. Förslaget innebär försämrade förutsättningar för en internationellt konkurrenskraftig industriell utveckling i . Kemikalieskatten bör inte införas, och regeringen bör återkomma med en ny strategi för hur man ska arbeta mot potentiellt skadliga kemikalier – därav mitt reservationsyrkande. 126 (V): Det är alltid spännande med dessa debatter, speciellt när deras ytterpoler visar sig. Jag inser att jag är en ytterpol i denna debatt. Jag är välfärdskramare, till skillnad från , som är skattehatare och därmed välfärdshatare. Det är ju så enkelt att man behöver ta in skatter för att kunna finansiera välfärden. Svårare än så är det inte. Det är inte så att jag älskar skatter. Jag tycker att vi kan ha många lägre skatter. Vi kan se till att utjämna den skatteklyfta som finns mellan pensionärer och dem som arbetar. Vi kan se till att ta bort den skatteklyfta som finns mellan sjuka och dem som arbetar. Det är sådant som vi nu gör tillsammans med regeringen. Visst finns det skatter som det är bra att sänka. Men det finns också väldigt många skatter som det är bra att ha för att finansiera välfärden, för att styra konsumtionen och för att förändra samhället. Men om man är en marknadsfundamentalist, som jag tror att från är, vill man inte ha några skatter över huvud taget. Då kan vi ta bort varenda skatt. Lycka till med det, säger jag. Då tycker jag att man också måste svara på varifrån de pengarna ska tas. Jag lyssnade på debatten . Då refererades det bland annat till Sverigemötet – det är alltså stora Sverigemöte – där man pratade om att effektivisera bort 28 miljarder av välfärden. Låt oss dekodifiera det språket! Effektivisera bort betyder: ett mindre antal förskolepersonal och ett mindre antal personal i äldreomsorgen. Det betyder att man skär ned på välfärden. Det betyder att du som jobbar i välfärden kommer att få det tuffare. Du kommer att få färre arbetskamrater, inte fler arbetskamrater, som är det du behöver. Därför ska man akta sig för skattehatare om man inte tillhör kärnväljare och bor i , i eller på och tjänar på alla avdrag och skattesänkningar eller tillhör ägarna av storföretagen – det är dem vi pratar om. Du och jag är varandras motpoler – det är jag väldigt glad för. De punktskatter som vi ska tala om här används för att påverka människors och företags beteendemönster. Det har visat sig fungera. Vill vi av hälsoskäl minska rökningen och alkoholintaget arbetar vi bland annat med att höja priserna med skatteverktyget. Det gör vi för att detta är skadligt och förstör. På miljöområdet har vi flera punktskatter för att styra i en klimatsmartare och miljövänligare riktning. Punktskatterna underlättar för människor och företag att i vardagen välja de alternativ som är bra för samhället i dess helhet. Självklart är också punktskatterna avgörande när det gäller att finansiera välfärden och statens kostnader för att vi bor i ett land med till exempel vägar, järnväg och många andra nyttigheter. 126 miljarder är ingen liten summa pengar. Jag tror att stads kommunbudget – tredje största stad – är runt 22 miljarder. Vi pratar alltså om sex sju gånger , med 24 000–25 000 anställda. Det är ett mått på hur mycket pengar det är. Vi vet att våra transportsystem både behöver ställas om och behöver genomgå en teknisk utveckling. Det hjälper inte med bara det ena. Det hjälper inte med bara en teknisk utveckling. På samma sätt hjälper det inte med att bara ställa om. Båda sakerna behövs. För att uppnå den tekniska utvecklingen behöver vi stimulera den. Men vi behöver också skattebelägga det som är dåligt för att exempelvis driva fram nya lösningar och mönster. har därför lyssnat på näringslivet, som länge kritiserat hur avgifter på trafikslag som järnväg och sjöfart i många fall missgynnar en effektiv användning av den kapacitet som finns och den överflyttning av godstransporter på väg till järnväg, sjöfart och inre vattenvägar som behövs. Vi vill därför se ökade investeringar på järnvägen och ökade satsningar på transportlösningar där godsenheter kan lastas om mellan olika transportslag i olika delar av transportens hela livskedja, i syfte att uppnå energieffektiva transporter med låga utsläpp av växthusgaser. Avgifter och andra styrmedel måste förändras för att man ska kunna uppnå detta mål. Detta borde ligga i linje med en grön regerings ambitioner. Därför förvånar det mig att utskottet avvisar förslag om att göra en översyn av avgifts- och skattestrukturen i syfte att uppnå energieffektiva transporter och en ökad andel miljövänliga transporter. Det borde vara ett yrkande och en motion som ni skulle kunna bifalla. Självklart yrkar jag bifall till reservation nr 8 och ger på detta sätt kloka miljöpartister och socialdemokrater i kammaren möjligheten att nästnästa onsdag stödja förslaget om en översyn. En annan viktig del att få genomförd med ett skarpt förslag är en fungerande vägslitageskatt. Den tunga trafiken, oavsett om det handlar om svenska eller utländska bilar, måste i högre grad bära sina kostnader för samhällsekonomin. Avgifterna, som i olika beräkningar har uppskattats till 4 miljarder, möjliggör dessutom nya investeringar i infrastrukturen. Det ökar möjligheten till styrning mot miljövänliga fordon. En vägslitageskatt är alltså en viktig pusselbit som bidrar till att långväga transporter kan flyttas över till både tåg och sjöfart. En vägslitageskatt ökar dessutom möjligheten till kontroll av tunga vägtransporter. På det sättet kan man komma åt den illegala trafiken, som är omfattande i . Det är klart att det finns problem där inte järnväg eller sjöfart kan användas. Därför kan man absolut, som gör, tänka sig en differentiering av vägslitageskatten. Då skulle vi kunna ta hänsyn till transporter där det inte finns några andra alternativ. Det borde vara en alldeles utmärkt lösning på de problem med vägslitageskatten som det har pekats på från borgerligt håll. säger nej till alla klimatsmarta skatter. säger ja till både vägslitageskatten och flygskatten. Jag tror att vi alla känner igen huvudskakningarna när vi kollar på priser för resor från till och från till och inser att flyget är mycket billigare. Det handlar inte om några tior. Det handlar om hundringar. Det är mycket billigare att åka flyg. är flyget en miljöbov som inte står för sin klimatpåverkan eller sina samhällskostnader. Vi vet alla att flyget måste minska, och tågtrafiken måste öka. Ska detta göras möjligt måste konkurrenskraften hos de hållbara transportslagen stärkas. Konkurrenskraft är ett ord som framför allt moderater gillar. Jag gillar det också. Men vi måste se till att konkurrenskraften ökar för de hållbara transportslagen och därmed minskar för flyget. En möjlighet som har pekat på och presenterat är att man ska ta de 1,8 miljarder som en flygskatt skulle kunna ge och satsa dem på tågen. Med de resurserna kan vi se till att nattågen rustas upp och inte läggs ned, som . Med de resurserna kan vi se till att öka komforten och servicen på tåget. Med de resurserna kan vi se till att sänka biljettpriserna. förslag ger tydliga signaler om att det som belastar miljön och klimatet, det vill säga flyget, ska stå för sina kostnader. gör vi det billigare att resa hållbart. Det är till och med näst intill en marknadslösning. Det borde ni moderater gilla. Låt mig avsluta med att säga några ord om parkeringsskatten, som förtjänstfullt har motionerat om. Det finns fakta i den motionen som för mig var överraskande och som är väl värda att fundera över, speciellt om vi vill ställa om våra städer till hållbara städer med minskad bilism. Vi vet att ni vill det. Det behöver vi göra om vi ska uppfylla de åtaganden som vi har enligt Parisdeklarationen, som vi alla har hyllat. Det är tre faktum som jag tycker talar för det som argumenterar för att vi ska göra – hon argumenterar för att vi ska göra en översyn och en utredning. Det första är: Utsläppen från vägtrafiken ökar igen, efter att ha minskat . Efter att utsläppen från vägtrafiken har minskat , tack vare teknikutvecklingen, ökar de nu igen. Det betyder att den tekniska utvecklingen inte längre hinner kompensera för den stora ökning av vägtrafiken som sker. Det andra är: Enligt en utredning skulle 110 000 personer i kunna byta dagens bilpendling mot cykelpendling, och de skulle ändå inte få en längre restid än max . Det är revolutionerande. Med rätt incitament men också genom att försvåra möjligheterna att använda bilen skulle man alltså kunna få 110 000 stockholmare att cykla i stället, och de skulle inte få en förlängd restid. De skulle kunna ta sig till jobbet på max . Det är inte många stockholmare som klarar det, trots allt. Det tredje är: En genomsnittlig bil står parkerad – hör och häpna – 23 av dygnets . Varenda parkeringsplats är 25–. Jag flyttade till och bodde på studentnation . Då bodde jag i ett studentrum som var 15–. Men vi tar i här; vi säger att det är 25–. Det är alltså jäkligt många studentrum som tas upp av onödiga parkeringsplatser. Vi skulle kunna använda en skatt för att styra åt rätt håll. Det har visat sig fungera på väldigt många platser. Det borde utredas i . 127 (M) replik: Jag begärde replik mest för att du, , är en sådan engagerad människa. Det gillar jag, och det är detta som är skillnaden mellan dig och mig. När jag är engagerad säger du att jag är din motpol, vilket jag på många sätt och vis också är. Men som liberalkonservativ är jag faktiskt beredd att dö för att du ska kunna få framföra dina åsikter. Det är inte säkert att du skulle göra detsamma för mig, med tanke på historia. Det förvånar mig, , att du visar sådant förakt och agg mot kommuner som , och , som du nämnde i ditt anförande. Det är ju just dessa kommuner som är mest solidariska med när man tänker på skatteutjämningssystemet. De skickar 4–till . Du visar agg mot de mest solidariska invånarna, och det tycker jag är botten. Skatter måste vi ha. Vi ska ha en gemensam välfärd, för i mitt ska alla kunna bli precis vad de vill. Då krävs skatter för att utjämna vissa skillnader, till exempel vad gäller möjligheterna att utbilda sig. Det är inte säkert att de smartaste barnen finns i de mest välbärgade familjerna. Det är klart att vi måste använda våra gemensamma medel så att alla kan bli vad de vill – detta är väldigt viktigt. Under alliansåren ökade skatteintäkterna , trots att skatterna sänktes. Denna korrelation är väldigt intressant. kanske minns Lafferkurvan, som handlar om hur skatteintäkter ökar och minskar, från studietiden i . Om man tar i skatt får inte staten in någonting, och om man tar i skatt får man inte heller in någonting. Det gäller alltså att hitta en bra balans. 128 (V) replik: Tack för ditt inlägg, ! Tack för att du respekterar mig! Jag respekterar också dig, och som socialist är jag beredd att dö för din rätt att få tycka precis vad du vill. Exakt vad du vill kan du få tycka, och jag kommer att försvara den rätten så länge jag lever. Men sedan är det så, , att vi skiljer oss väldigt mycket åt. Du pratar om att du vill ha ett generellt välfärdssamhälle, men din politik visar inte att du vill ha ett generellt välfärdssamhälle. Den politik som fördes under de borgerliga regeringsåren har gjort att vi har fått ökade klyftor och ökad ojämlikhet och att människor har fått mindre chanser i stället för större. Du tror att jag föraktar människor i och . Det gör jag absolut inte – det bor många jättefina, fantastiska, underbara människor i både och . Men jag föraktar den politik som förs, som gör att de är de stora vinnarna i det här samhället och de stora vinnarna på den här skattepolitiken. Det är dessa människor som drar vinstlotten. Det är de som använder sig av ränteavdragen. Det är de som använder sig av RUT-avdragen. Det är de som skördar frukterna, som vi har ett som faktiskt inte alls fungerar för alla och som inte alls ger alla människor de rättigheter som de borde ha till bostad, till arbete, till en bra utbildning eller till arbetskamrater. Det är till detta vi behöver de här pengarna. Vi behöver pengarna för att finansiera den generella välfärden, som du säger dig tycka om. tillhör du ett parti som ständigt – ständigt – skär ned på den. Jag vill fråga dig: Hur låg tycker du att skatten kan bli? Var går din smärtgräns? Hur mycket ska du skära bort från välfärdssamhället? 129 (M) replik: Den fråga man alltid ska ställa sig är: Vem är det som betalar alla dessa skatter? Det är ju inte som en skänk från ovan. Det är inte så att när staten höjer skatterna kommer pengarna in – det funkar inte så. En skatt ska vara på en rimlig nivå, så att det lönar sig att jobba och så att man ser att antalet arbetade timmar ökar. Det ska också löna sig med utbildning. Vi är överens om att alla i ska ha samma chans från början, och då måste det löna sig att vilja någonting i det här landet. Om man överbeskattar människor jobbar de mindre, och då kommer det in mindre intäkter till staten. Vad gäller de höga marginalskatterna kan vi se att folk väljer att göra något annat. När det nu krävs många människor i vården, exempelvis, tänker man se till att gå från 1 miljon till 1 ½ miljon löntagare som betalar statlig skatt. Tror att dessa människor kommer att jobba fler timmar om mer än hälften av det de tjänar går till staten? Det är inte moraliskt rätt, . Det är helt fel. Vi kan inte ha ett skattesystem som ser till att det inte lönar sig att gå och arbeta – då har vi hamnat helt fel. Det här landet är byggt på jobb. Det är byggt på jobb, jobb, jobb och inget annat, och så ska vi fortsätta – annars är vi riktigt farligt ute. Det är i och för sig inte så konstigt att jag står här och säger detta, och det är inte så konstigt att du står där och säger det som du säger, men jag kan garantera dig att motsatsen visades under Alliansens tid. Man sänkte skatterna på jobb, och man fick in mer pengar till statskassan. Det är detta – resultatet – som räknas, inte plakatpolitik eller tom retorik. 130 (V) replik: Det du tycker är stöld tycker jag handlar om att omfördela resurser och skapa ett civilisatoriskt samhälle. Det du tycker är stöld går till att skapa en gemenskap och ett samhälle som fungerar för alla. Jag tycker att det som är moraliskt felaktigt är att låta de sjuka, de arbetslösa och pensionärerna betala mer i skatt. Det var detta som er politik ledde till. Ni ökade en skatteklyfta mellan å ena sidan sjuka, arbetslösa och pensionärer och å andra sidan människor som hade ett arbete. Kan du, , tala om för mig varför man ska sparka på de sjuka och låta dem betala mer i skatt för att du ska kunna genomföra skattesänkningar för dem som redan har det gott ställt? Detta är det omoraliska. Skatter ska ligga på en rimlig nivå; det är helt klart. ligger de för många inte på en rimlig nivå. De justeringar som vi gör är ytterst marginella och kommer inte att leda till att någon slutar att arbeta eller till att någon inte utbildar sig till sjuksköterska. Jag känner faktiskt väldigt många sjuksköterskor. De klagar aldrig på att deras skatt eventuellt skulle höjas med några tior, och det handlar om ett ytterst litet antal sjuksköterskor som får den högre skatten. Däremot säger de att det är för stressigt, att de har för få arbetskamrater och det är för mycket att göra. Det är detta som är problemet. I , som har en av de absolut lägsta regionskatterna, är det kris i sjukvården. Det beror på skattesänkningarna; det beror på för lite resurser. Antalet arbetade timmar måste öka, ja, men frågan är hur. Det går att öka antalet arbetade timmar på många sätt. Människor som inte har ett arbete kan komma i arbete med de skattepengar vi får in, som gör att man kan anställa fler i den offentliga sektorn. Underbeskattning leder till färre anställda i välfärden. Det måste vi rätta till. 131 (L): Låt mig börja med att yrka bifall till reservation 11 om trängselskatt. Trängselskatt finns ju i och . Syftet är – vilket även har uppfattat – att man ska trängas mindre. Om vi höjer skatten på trängsel får vi mindre trängsel – det är teorin, och så blir det också i praktiken. Det är just så vi formar vårt skattesystem på flera områden när det gäller saker som vi gärna vill se mer eller mindre av. Vi har hög skatt på alkohol för att man ska dricka mindre. Vi har hög skatt på olika former av utsläpp – till exempel koldioxidutsläpp – för att vi ska få mindre av detta. har missat något i detta. De har hajat att man kan få bort vissa skadliga effekter genom att ha höga skatter på saker och ting. Men vad tror händer om man höjer skatten på arbete, om man gör det dyrare och har högre skatt på att jobba? Jobbar vi mer eller mindre då? Har det ingen påverkan alls? Har det som har påverkan på trängsel, miljö och alkohol ingen påverkan på jobb? Jo, självklart. Det är därför vi gärna vill hålla nere dessa skatter så att människor ska kunna jobba, så att vi har ett samhälle där det lönar sig väldigt bra att anstränga sig, att jobba hårt. Jag är ledsen, , men det är inte och som är motpolen just vad gäller skatter. Om du tittar på budgetarna ser du de största skattesänkningarna i Liberalernas budget, en position som jag gärna intar. Nåväl, åter till denna trängselskatt. Det handlar inte så mycket om trängselskatten i sig utan om vad man får använda pengarna till som kommer in där. Den infördes ju här i , och pengarna har använts till infrastruktur, bilvägar. Eftersom det är bilarnas trängsel som man vill ha bort använder man pengarna till att förbättra infrastrukturen, så att man även på det sättet ska minska trängseln och göra det lättare att använda bilen – något som vi i Liberalerna naturligtvis ställer upp på. Det finns också andra sätt att ta sig fram i samhället, inte minst via cykel. Det är långt ifrån alla som kan göra det, men en del kan i alla fall cykla till jobbet och hem igen . Det är naturligtvis miljövänligt och klimatsmart. Det leder också till minskad trängsel plus positiva hälsoeffekter, som jag har hört talas om att man kan få om man rör på sig. Det är ingenting som jag har testat själv, men i teorin ska det tydligen vara så. Trängselpengarna får användas till att bygga bilvägar – helt okej och bra naturligtvis – men vi vill med vårt förslag att man ska kunna använda pengar från trängselskatt till att också investera i cykelinfrastruktur, alltså cykelvägar. Låg mig också svara på detta med flygskatt. Det finns ett yrkande vad gäller flygskatt på global eller europeisk nivå. Det ska inte vara någon form av EU-skatt. Vi vill inte att EU ska ha någon beskattningsrätt. Det får i så fall vara en internationell överenskommelse, helst global. Här finns också den avgörande punkten att det inte är flygplan, lastbilar eller bilar som ska beskattas, för det är inte de som är problemet utan vad de släpper ut. Det är ju utsläppen från flygbränslet som är problemet. I grunden är det bra att vi reser mycket. Förslaget till flygskatt här i har mycket små miljömässiga effekter, så vad är poängen med att ens införa en sådan? Ska man ha någon form av flygskatt ska den vara på global nivå, då riktad just mot bränslet. Det pumpas just nu in ganska mycket pengar och forskas om elplan. Varför ska dessa beskattas? Det finns ingen logik alls i det. 132 (V) replik: låter hälsa att han är ännu bättre på att sänka skatter än du, , men det kanske ni kan ta upp med varandra. Jag skulle vilja prata om två saker. Det är klart att skatt på arbete påverkar. Men det behövs en balans, för om vi tar bort all skatt på arbete kommer det inte att vara ett samhälle som fungerar, och det kommer inte heller att skapa så många nya jobb som du skulle vilja att det gjorde. Den balansen har vi inte nått. Det är en mytologi just nu om att förändringen i skiktgränsen skulle påverka människor i den riktningen att de inte skulle vilja jobba. Det är en mytologi som ni försöker etablera som en verklighet men som inte stämmer överens med verkligheten. Jag vill också prata om flygskatten. Vi är ju överens om att vi behöver beskatta det som skadar och förstör. Jag tycker mig ha sett en förändring i Liberalernas skattepolitik i riktning mot mer gröna skatter, vilket är positivt. Ni säger att vi i stället ska ha en global flygskatt, men den är ju än så länge en dröm som är väldigt långt borta. Då menar jag att vi måste hitta sätt att låta flyget bära sina kostnader, och det är inte att vänta på en global skatt. När bränslet inte går att beskatta och vi inte kan ha en global skatt är det här vägen framåt. Om man dessutom tar förslag och de 1,8 miljarderna för att göra det billigare och bättre att åka på järnvägen, då uppnår man en dubbel effekt. Varför tycker du att det är fel? 133 (L) replik: Vi är överens om att det behövs en balans. Frågan är var den balansen ligger när det gäller beskattning på arbete. Vi har världens högsta skatter på arbete! Och du säger att balansen inte är uppnådd. När uppnås denna balans? Den svenska skatten kan inte bli mer än högst. Hur mycket högst ska den vara? Går gränsen vid eller ? När uppnår vi denna balans?