prot · H5095 · 2017-09-15 00:00:00 — När vi tillträdde behöll vi HG som förhandlare för att vi tyckte att han gjorde ett bra jobb. Det var inte särskilt vanligt på den borgerliga tiden att man lät socialdemokratiska utredare fortsätta. Men vi gjorde det för att vi tyckte att han gjorde ett bra jobb. Jag kan lägga till ett namn till: , som är kristdemokrat. Hon utreder nu LSS och är utsedd av regeringen. Vi har utsett utredare, eller behållit HG och utsett , inte för att de är politiker och inte heller för att de är borgerliga utan för att vi tror att de kan klara uppgiften. Det är precis det som är huvudsaken. 12 (M): Jag är självkritisk nog att erkänna att det säkert finns tillfällen tidigare i tiden då alliansregeringen gjorde tveksamma utnämningar. Jag kan inte här recensera alla de utnämningarna. Vad jag är intresserad av nu är att diskutera den nuvarande regeringens arbete. Det är nämligen i nutiden vi lever. Jag ifrågasätter inte alla de utredningar som leds av en person som råkar ha koppling till dagspolitiken. Men jag tycker mig se en ganska tydlig trend att antalet blir fler. Som jag sa är det inte bara antalet utredare som är det intressanta i diskussionen utan också vad det är för frågor de ansvarar för. Om vi till exempel tar är det alldeles riktigt som säger att det inte var en utredning som jag önskade se. Jag vill inte se den typen av inskränkningar i det fria företagandet som regeringens förslag om vinstförbud innebär. Jag tycker att det är viktigt när en sådan väldigt kontroversiell fråga utreds att den utreds av en person som inte går in med sin bestämda egna uppfattning från början. Det är alldeles uppenbart så att den utredningen blev lite av en fars, herr talman. Den är kantad av skandaler med experter som har kritiserat utredningen för att den har misstolkat deras underlag, och så vidare. Det är kanske det mest flagranta exemplet på en utredning som verkligen är politiskt driven och politiskt tillsatt. Det är kanske det allvarligaste exemplet på en utredning som jag är orolig för undergräver förtroendet för utredningsväsendet. Det är lite bekymmersamt att väljer att här bara peka finger på alliansregeringen och säga: Ni gjorde likadant. Han är inte alls intresserad av att titta på de utnämningar man har gjort och ställa sig frågan: Kan de riskera att påverka förtroendet för utredningsväsendet negativt? Kan de tillsättningarna skada tilltron till vår demokrati? 13 Justitie- och inrikesminister (S): på slutet blev det ännu värre, får man väl säga. gäller det inte bara tilltron till rättsväsendet, utan det ska också skada tilltron till demokratin. Det var vad du alldeles precis sa, . Då tar man i nästan så att man spricker. säger att han tycker sig se en trend. Han har inget belägg för någon trend. Jag har angett tio namn och tio utredningar. Jag hade dessutom två till som jag angav som politiska utredare. Det var ytterligare en med HG som den borgerliga regeringen utsåg. Sedan har han kunnat peka på sju i det här fallet. Jag har sagt att vi har 193 pågående utredningar varav sju är knutna till riksdagsledamöter. Jag har 27 utredningar totalt sett på mitt departement, varav en genomförs av en riksdagsledamot. har inte i den här debatten kunnat påvisa någon som helst trend, och att påstå att just våra utnämningar och just våra uppdrag skulle undergräva tilltron till utredningsväsendet men däremot inte den borgerliga regeringens utnämningar tror jag snarare handlar om vilken position i politiken man har än om en sakbedömning. När det gäller utredning förstår jag att den är en nagel i ögat på borgerligheten. Jag har inte sett att den varit kantad av några skandaler eller att några experter uttalar sig på det här sättet. Självutnämnda experter finns det gott om, men vad det handlar om här är att vi har en rätt stor industri med väldigt mycket pengar och som gärna vill behålla sina pengar. Det är de som är igång i debatten, medan vi säger att de pengar som ska gå till skolan och äldreomsorgen faktiskt ska gå dit och inte till några skatteparadis utomlands. Det är väl den sakpolitiska diskussionen som vi har snarare än frågeställningen om utredningsväsendet. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2016/17:584 om trygghet i utsatta områden 14 Justitie- och inrikesminister (S): har frågat mig om jag delar rikspolischefens bedömning att polisen står ensam i utsatta områden och hur jag i så fall avser att verka för bättre samordning mellan polisen och kommunerna. har också frågat mig hur jag i övrigt avser att verka för att förbättra arbete och närvaro i utsatta områden för att öka tryggheten där. Slutligen har frågat mig när jag kommer att infria löftet om fler poliser till i allmänhet och Araby i synnerhet. Rikspolischefen har betonat att problemen i utsatta områden inte enbart är en polisiär fråga. Det håller jag med honom om. Det behövs breda och långsiktiga insatser från hela samhället för att slå hårt mot brottsligheten i dessa områden. Regeringen har presenterat ett långsiktigt reformprogram för att stärka utsatta områden och minska segregationen i landet. Programmet innehåller åtgärder inom en mängd områden, bland annat brottsbekämpning. Regeringen har dessutom presenterat ett nationellt brottsförebyggande program, Tillsammans mot brott, som poängterar vikten av att fler aktörer än rättsväsendet engagerar sig i det brottsförebyggande arbetet för att det ska bli effektivt. En prioriterad fråga för regeringen är att det polisiära arbetet i våra utsatta områden ska stärkas och att fler poliser ska kunna bekämpa brottsligheten och öka tryggheten i dessa områden. Enligt är Araby ett av de utsatta områden som myndigheten har valt att prioritera särskilt. Regeringen har tidigare beslutat om och aviserat tillskott till på –2020. Utöver det avser regeringen att i budgetpropositionen föreslå ytterligare tillskott om till de kommande tre åren. Jag kommer noga att följa hur myndigheten använder sina resursförstärkningar. Det är dock som själv beslutar hur personella resurser fördelas. 15 (M): Vi har en bekymmersam situation med ett växande utanförskap i . Det är ett utanförskap som syns allra tydligast i ett antal svårt utsatta områden runt om i . var de här områdena kanske företrädesvis koncentrerade kring våra tre storstäder, men numera finns de i praktiskt taget varje större svensk stad, så också i min egen hemstad där vi har Araby och Araby Dalbo. Området är socialt utsatt och har en hög andel av invånare som är beroende av bidrag och saknar egen försörjning, och utanförskapet går tyvärr också i arv. Men jag kan också glädjande nog konstatera, herr talman, att en stark lokal arbetslinje verkligen gör skillnad. Andelen Växjöbor som är beroende av försörjningsstöd sjunker, och är antalet hushåll i behov av ekonomiskt bistånd färre än tusen. Den moderatledda kommunens enträgna arbete för att pressa tillbaka utanförskapet ger goda resultat, såväl för den enskilda personen som får ett arbete som för det enskilda hushållet som ska bryta sitt bidragsberoende och naturligtvis också för den kommunala ekonomin. Växjös kostnad för bidrag är per invånare, vilket kan jämföras med S-styrda där kostnaden är hela mer, alltså per Malmöbo. Jag konstaterar att arbetslinjen lokalt och nationellt är helt grundläggande för att bryta utanförskapet, vilket är en viktig grund och rot till de problem som vi ser när det gäller tryggheten och kriminaliteten i de här utsatta områdena. Mot den här bakgrunden, att man lokalt i gör oerhört mycket för att pressa tillbaka utanförskapet och för att stödja dem som bor och verkar i Araby, blev det naturligtvis provocerande när såväl rikspolischefen som tidigare inrikesminister valde att peka finger mot och övriga kommuner i stället för att ta ansvar för tryggheten, eller snarare otryggheten, i Araby och andra utsatta områden när polisen presenterade sin rapport om de särskilt utsatta områdena. När Ygeman och också statsministern har varit på besök i har man tagit till ganska stora ord och lovat fler poliser och att tryggheten i Araby ska öka. sa justitie- och inrikesministern här att Araby är ett av de särskilda områden som särskilt valt att prioritera. Men det är tyvärr, herr talman, en beskrivning som stämmer illa överens med de uppgifter som jag har fått i kontakten med poliser och kommunföreträdare och som stämmer illa överens med den faktiska verkligheten på fältet. Polisnärvaron i den utsatta stadsdelen i halverades jämfört med den tidigare bemanningen när man lade fast en särskild insats i det området. Det är djupt bekymmersamt. Frågan är: När kommer regeringen att fullfölja sina löften? När kommer de fler poliserna som så väl behövs i Araby Dalbo? kommun gör mycket. Man har satsat på att pressa tillbaka utanförskapet, och man gör särskilda satsningar på skolan och fritidsverksamhet för ungdomar, inte minst under lov då det ofta blir mer oroligt, på extra fältinsatser, föräldrastöd och mycket mer. Men polisen måste också göra sitt uppdrag. Polisen är en statlig myndighet som som justitie- och inrikesminister är ytterst ansvarig för. När kommer fler poliser till och Araby? Och hur länge tillåts sitta kvar på posten som rikspolischef? 16 Justitie- och inrikesminister (S): Först vill jag säga några ord om det som säger om jobbtillväxten i . Han säger att i håller på arbetslinjen och har lyckats fixa en situation med många fler jobb och färre bidragsberoende i . Då vill jag säga att i måste vara fantastiskt mäktiga, för de ordnar inte bara fler jobb i , utan de ordnar också fler jobb i , i , i , i , i och i och i snart sagt varenda kommun i vårt land. Där hänger det kanske inte riktigt ihop, ärligt talat. Det kanske är så att vi har en nationell tillväxt som är stark och en arbetsmarknad som överlag är mycket stark. Vi har en ökande sysselsättning med ungefär 200 000 fler jobb sedan vi tillträdde och en minskande arbetslöshet. Att knyta det till Växjös kommunpolitiker är kanske att ta i lite väl mycket. Med det inte sagt att Växjös kommunpolitiker inte gör ett bra jobb. Det tycker jag att de gör, men det jobb som handlar om brottsbekämpning och brottsförebyggande måste göras tillsammans med polisen. Det är precis det som vi har pekat på och som är utgångspunkten i våra förebyggande insatser, nämligen att se till att polis, socialtjänst och skola fungerar bättre ihop. Jag har besökt många platser i landet där jag ser hur det där oftast fungerar mycket väl, och det gör det säkert också i . Jag tror att om man till exempel ska bryta gängkriminalitet måste man göra det genom att polisen förstärker sina insatser. Det finns nu 15 poliser i Araby som är särskilt avdelade där och som i det närmaste inte jobbar någon annanstans än just i Araby. Man måste kraftsamla i just de områdena med polisiära resurser och bekämpa brotten och bura in de mest brottsaktiva individerna, de som ofta leder de här gängen. Sedan finns det ofta också en svans runt de här gängen, och där kan man jobba med öppna sociala insatser. Då är det en fråga för . Då behöver ibland använda sig av LVU, omhändertagande, för att ta hand om en del av de ungdomar som är på väg in i den allvarligaste formen av kriminalitet. Det är alltså ingen som pekar finger, som påstod i sitt inlägg. Det handlar om att få ihop de statliga resurserna med de kommunala resurserna på ett bra sätt. Det är basen i det nya brottsförebyggande programmet, som vi går fram med. Jag vill ta in ytterligare två viktiga aktörer, inte för att vi ska skylla ifrån oss eller lägga över kraft på någon annan. Jag tror att om vi ska lyckas med detta måste alla krafter dra åt samma håll. En av de två aktörer som vi måste ta in i det förebyggande arbetet är näringslivet. Till exempel kan fastighetsägare på många ställen i vårt land göra en bra insats för att öka tryggheten i just sitt område. Jag var i och såg hur man har jobbat i , och jag var i för en månad sedan och tittade på hur de kan jobba runt Sevedsplan. Det handlar alltså om fastighetsägare eller näringslivet i övrigt. Det kan handla om handelsföreningar och sådant också, till exempel när det gäller att få bort stöldbrott. Det är den ena aktören. Den andra aktören är den ideella sektorn, som måste in ännu tydligare i det förebyggande arbetet. Föreningslivet kan göra mycket som myndigheterna inte kan. När det gäller resursförstärkning kommer vi att genomföra den största satsningen på polisväsendet under åtminstone så långt jag kan överblicka, och det är ändå i politiken. Vi satsar till på . Vi har också inlett en kraftig expansion i och med att vi utökar polisutbildningen i . 17 (M): Vi har absolut en stark ekonomisk utveckling i , liksom i världsekonomin i stort. Det är väldigt positivt. Det leder till att fler jobb skapas i , i och naturligtvis också i . Jag konstaterar bara att lokalt arbete, lokalt ledarskap och lokal politik som bygger på en stark lokal arbetslinje verkligen gör skillnad. Kostnaden för bidrag i är som sagt per person, vilket kan jämföras med S-styrda där kostnaden är . Lokal politik och lokal arbetslinje gör alltså skillnad, . vill jag gå tillbaka till frågan om polisen. Problemet är just att kommunen gör jättestora insatser. Man anslår stora belopp och personella resurser och försöker vända på varje sten för att säkerställa att våra barn och ungdomar har en aktiv fritid och meningsfulla sysselsättningar. Man gör särskilda insatser tillsammans med Arbetsförmedlingen och för att säkerställa att ungdomsarbetslösheten pressas tillbaka och för att ge nyanlända en snabb väg in i det svenska samhället med särskilda integrationsinsatser och så vidare. Men för att medborgarna i Araby ska känna stolthet över och trygghet i sin stadsdel behövs fler poliser. Det har getts löfte efter löfte. lovar nu ytterligare resursförstärkningar. Men vi har inte sett de fler poliserna i praktiken. talar om en särskild insats med 15 poliser som bara ska jobba i Araby. Det kanske är sant på pappret. Men i praktiken får de poliserna, de medarbetarna, göra mycket annat än att vara i just Araby Dalbo. Det är bekymmersamt. Det leder till att tryggheten i Araby inte är vad den borde vara. Jag blir oerhört ledsen över att varannan kvinna i särskilt utsatta områden känner sig så otrygg att hon inte vågar vara ute i sin egen stadsdel. Det är en enorm inskränkning av den personliga friheten, vilket jag hoppas och tror att vi är helt överens om. Vi måste ta krafttag mot det. Då behövs straffskärpningar. Det behövs en fungerande polis, och vi behöver ta kontroll över de utsatta områdena där kriminella gäng tar över i allt större utsträckning. har presenterat en lång rad förslag om att införa en särskild gängbestämmelse, straffskärpningar för återfallsförbrytare, en tydlig ambitionshöjning för polisen och att ge polisen större möjligheter att jobba med kameraövervakning. Vi anslår också medel för att man ska kunna ha mer kameraövervakning i Araby och andra särskilt utsatta områden. Jag konstaterar dock att polisen är grunden. Och polisen behöver mer resurser. Det anslår och Alliansen i sina respektive budgetmotioner. Polisens tillkortakommanden handlar dock inte bara om resursbrist. Det är också en ledarskapsfråga. Det är en ganska dåligt fungerande myndighet just . Vi ser att en ström av medarbetare lämnar polisyrket. Vi ser att utredningsresultaten är de lägsta på 15–. Vi möts av vedervärdiga rapporter om att våldtäktsbrott mot barn inte utreds skyndsamt och så vidare. Då måste man ta tag i ledarskapsproblematiken. Det är hög tid att avsätter rikspolischefen, . 18 Justitie- och inrikesminister (S): Vi måste bekämpa både brotten och orsakerna bakom brotten. Det tror jag att jag och är överens om. Som jag var inne på i mitt tidigare inlägg handlar det just om att polisen gör sitt, det vill säga ser till att utreda brott, gripa de mest brottsaktiva individerna och på det sättet få stopp på den utvecklingen. Sedan kan man jobba med sociala insatser mot dem som kanske är på väg in i kriminalitet. I grunden måste vi också ha en god ekonomisk utveckling, vilket vi säkert också är överens om. Vi har den lägsta ungdomsarbetslösheten . Det innebär att många ungdomar som kanske annars hade riskerat att hamna i en problemtillvaro plötsligt har helt andra förutsättningar för att både utbilda sig och få jobb. Vi kan träta om vem som har sett till att det har blivit på det sättet. Jag kan bara konstatera att förutsättningarna nu är bättre än för ungdomar att få jobb. Och det gäller över hela landet. När det gäller brottsbekämpningen behöver vi göra en del straffskärpningar. Vi är på väg med en skärpning när det gäller de grova vapenbrotten. Vi har precis lämnat en lagrådsremiss, och förslaget kommer därefter till . Vi skärper straffet på ett sådant sätt att vi ser till att de som anträffas med vapen och döms för grova vapenbrott sitter i fängelse längre. Men vi får också en häktningspresumtion, det vill säga att de inte kommer ut på gatan igen i väntan på rättegång, utan de sitter i häkte under den tiden. Vi går fram med den största resursförstärkningen som genomförts , oavsett om regeringen har varit röd, rödgrön eller blå. Det är vad vi går fram med. mer till polisen är mer än föreslog i sin vårmotion. Det är mer än polisen själv har äskat. Det blir alltså ytterligare 2 miljarder . Vi lyfter också polisutbildningen. Det finns vissa saker som och de borgerliga aldrig gör när de är i regeringsställning. Det ena är att de aldrig klarar statsfinanserna. Det är alltid underskott när vi tillträder. Det andra är att de aldrig klarar jobben. Arbetslösheten ökar alltid. Och det tredje som de aldrig gör är att de aldrig startar några nya polisutbildningar. Så är det. Vi hade en gång en polisutbildning i . Den lade ni ned när ni hade kört statsfinanserna i botten, . Vi återstartade den . Sedan startade vi polisutbildning i och i . ska vi starta en ny polisutbildning i och en i . Under er regeringsperiod utbildade ni ungefär 600–700 poliser . Det är alldeles för lite, eftersom vi har pensionsavgångar på lite drygt 400 . Också poliser har en alternativ arbetsmarknad . Många privata arbetsgivare rycker i poliserna och vill att de ska gå över till den sektorn. Det innebär att man måste ha en mycket högre utbildningstakt . Därför har vi fördubblat antalet som tas in på polisutbildningen. Min fråga till är: Om ni vill ha fler poliser, varför såg ni inte till att utbilda fler ? Det tar att utbilda en polis. De som utbildas , genom att vi ser till att utöka utbildningarna, kommer ut om . Då kommer vi att se ökningen. Vi vill ha 10 000 fler polisanställda, totalt sett, till 2024. Men då krävs det att man är beredd att sätta av resurser, starta nya utbildningar och finansiera det. Vi tycker att det är viktigare att göra det än att prioritera det som ni alltid annars gör i regeringsställning, det vill säga skattesänkningar. 19 (M): Justitie- och inrikesministern försöker blanda bort korten lite grann och tar inte ansvar för att han är ytterst ansvarig för en polismyndighet som inte levererar särskilt goda resultat. Man har fått kraftiga resursförstärkningar och anslag för att anställa fler men levererar allt mindre. Det är inte bara en resursfråga. och Alliansen driver på för ytterligare resursförstärkningar för att det ska bli fler poliser och för att det ska bli fler anställda i myndigheten, även civilt. Men vi måste faktiskt också begära att levererar mer med de medel och de resurser som man har. Ytterst är det en ledarskapsfråga. Vi ser att myndigheten inte fungerar särskilt väl, att missnöjet bland medarbetare är stort och att många, precis som sa, väljer att söka sig till en alternativ arbetsmarknad eftersom de inte trivs tillräckligt bra hos . De kanske inte känner sig sedda eller tycker att lönen är tillräckligt hög eller att arbetsmiljön i stort är tillräckligt god. Detta har ett ansvar för. har sin rikspolischef för att verkställa detta. Jag tycker att det är uppenbart – tycker att det är uppenbart – att rikspolischefen inte har klarat av att genomföra den omorganisation som polisen är mitt uppe i på ett tillräckligt bra sätt och att det krävs ett nytt ledarskap. tar verkligen trygghetsfrågorna på största allvar. kommun gör allt vad man kan för att möta problemen i just kommun. Men vi behöver hjälp av polisen. driver på för fler poliser, för straffskärpningar och för att all blåljuspersonal och all personal som jobbar i räddningstjänst, på akutmottagningar och så vidare ska kunna känna sig trygg. Vi föreslår också att polisen ska ges fler redskap i kampen mot gängkriminaliteten och den organiserade brottsligheten. Vi tror till exempel att kameraövervakning är viktigt i de särskilt utsatta områdena och föreslår regelförenklingar i fråga om det och särskilda anslag. När kommer regeringen att följa upp de förslagen, och när kommer det fler poliser? 20 Justitie- och inrikesminister (S): När det gäller den sista frågan, om kameraövervakning, har jag ett utredningsförslag som kom till mig – remisstiden har precis gått ut. Vi kommer att gå till med ett lagförslag som innebär utökade möjligheter till kameraövervakning. Detta var inte heller någonting som den borgerliga regeringen någonsin orkade ta i. Det är vi som genomför det. Likadant är det när det gäller de straffskärpningar som det nu talas om. har vi skärpt straffen för de grova våldsbrotten, grov misshandel, grov utpressning och grovt olaga hot. Vi har skärpt straffen för de grövsta narkotikabrotten. Vi är på väg att skärpa straffen för de grova vapenbrotten. Jag skulle vilja säga: Det finns nog ingen regering som har gått på just straffrätten så som denna regering har gjort. Men det räcker inte. Det spelar ingen roll hur stränga straff du har om du inte också fångar bovar. Då gäller det att se till att man har de resurser och de verktyg som man behöver ha i polisen för att kunna bryta utvecklingen. Det är därför som vi går in med de här stora resurserna. De kommer att gå till att anställa fler, naturligtvis. Det är nu ungefär 30 000 totalt sett i . Detta kommer att gå till att anställa fler, men det kommer också att gå till att förbättra polisernas och de polisanställdas arbetsvillkor. Vi har gett ett särskilt uppdrag till som man ska redovisa tillbaka till mig . Om vi ska se till att denna utveckling består måste vi se till att utbilda fler men också behålla fler i organisationen. Jag såg att det nu är ett stort antal poliser som har varit utanför som är på väg tillbaka in i – det är i så fall väldigt glädjande – till följd av en kampanj som man har bedrivit. Med allt det som vi nu gör tror jag att vi kommer att få se en betydligt bättre situation också på detta område. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2016/17:591 om regeringens åtgärder kring återvändare som stridit för IS 21 Justitie- och inrikesminister (S): har frågat mig vem som samlat kommer att ansvara nationellt för att hantera så kallade IS-återvändare och vilka nya skärpta regler, som inte tillämpas , som kommer att införas gentemot de personer som finns på Säkerhetspolisens lista. Vidare har frågat huruvida alla som återvänder obligatoriskt ska granskas av rättsväsendet och slutligen vilka andra åtgärder regeringen vidtar för att komma åt problemet med inhemsk extremism. Terrorism ska bekämpas oavsett var den förekommer. Personer som deltagit i den brutala terrorn i och ska åtalas och straffas. Huvudansvaret för bekämpning av terrorbrottslighet ligger hos . Andra myndigheter med centrala roller, som och , samverkar nära med Säkerhetspolisen. För att trycka tillbaka brottslighetens orsaker och stärka respekten för våra grundläggande fri- och rättigheter krävs hela samhällets insatser. Regeringen har träffat två blocköverskridande överenskommelser om en rad åtgärder som stärkt kampen mot terrorismen, bland annat genom kriminalisering av terrorismresor, skärpta regler kring terrorismfinansiering och en utbyggd förebyggande verksamhet. Den straffrättsliga regleringen ska skärpas ytterligare. En utredare kommer att lämna förslag till ett särskilt straffansvar för deltagande i en terroristorganisation.