prot · H50951 · 2017-12-15 00:00:00 — Det är fullkomligt orimligt att ska bidra till att stötta en regering som använder sig av internationellt stöd för att slå mot den egna befolkningen. Av den anledningen menar vi att det svenska militära bidraget genom utbildningsinsatsen i bör riktas till under förutsättning att stödet används som det är tänkt och att KRG fortsätter att försöka lösa den nyuppkomna krisen med irakiska regeringen med diplomati. Stödet ska vara ämnat att bekämpa IS och till försäkra sitt självförsvar. Vi anser inte att de svenska militära utbildningsinsatserna ska gå till trupper som direkt eller indirekt kontrolleras av det irakiska styret i . Vidare bör vi nu fundera på ett tillbakadragande under organiserade former. har, som sagt, förklarat kriget mot IS för avslutat och kan riskeras att dras in i ett inbördeskrig där vi efter inbjudan från regeringssidan tränar motparten. Jag misstänker att den irakiska regeringens inbjudan inte kommer att vara giltig särskilt länge under sådana förhållanden. Vi bör också, och det gäller alla sådana här insatser, fråga oss hur länge det är motiverbart att vara kvar. Här skulle jag vilja passa på att fråga regeringen: Hur ser regeringens plan ut framgent? Påbörjar man nu en planering för tillbakadragande? invaderade norra och Nineveslätten 2014 flydde de kurdiska styrkorna och den nationella irakiska armén. Den kristna och yazidiska befolkningen lämnades åt sitt öde, vilket fick horribla konsekvenser som närmast kan liknas vid ett folkmord. för de mänskliga rättigheterna konstaterade också i en resolution att IS övergrepp kan utgöra brott mot mänskligheten och krigsbrott. Händelserna visar tydligt att den kristna och yazidiska befolkningen, även om de har fått ett viktigt stöd av de kurdiska peshmergastyrkorna under konfliktens gång, inte har några garantier om stöd från utomstående styrkor. Eftersom politiken i är starkt etniskt betonad är det viktigt att alla befolkningsgrupper har möjlighet att få skydd av militära styrkor. Därför behöver koalitionen, så länge den finns kvar, även stödja bygget av kristna och, i den takt sådana bildas, yazidiska självförsvarsgrupper. Kristna och yazidier är bland de svagaste minoriteterna i landet, och deras möjlighet till självförsvar är en förutsättning för skapandet av den autonoma provins som har utlovat. FN:s expert på minoritetsfrågor har betecknat utvecklingen för området som förödande och oåterkallelig. Kriget har skapat en på vissa platser mycket allvarlig humanitär situation, och är 11 miljoner människor i behov av humanitärt stöd som Ochas sammanställning visar att hjälporganisationer sammanlagt efterfrågar för att hantera situationen. Jämför detta med att de nyanlända kommer att kosta de svenska skattebetalarna mer än , enligt uppgifter från Statskontoret. Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildnings-insatsen i anser att regeringen bör använda begränsade resurser där de gör mest nytta och kraftigt öka stödet till humanitära insatser i krisens närområde. Detta var också precis vad de kurdiska företrädarna efterlyste under mitt besök. Ministern med ansvar för utrikesrelationer, , var tydlig med detta efter en fråga om vad vi i kan bistå med. Han sa, precis som vi sverigedemokrater har sagt, att det är bättre att vi hjälper flyktingarna där nere än att de ska ta sig till och slutligen då det kostar så mycket mer att hjälpa dem i med vår levnadsstandard. Vi kan hjälpa så många fler där nere, var hans budskap. Men jag kan, herr talman, konstatera att utskottet väljer att avstyrka vårt förslag om att just öka de humanitära insatserna i konfliktområden. Det beklagar jag givetvis. Men det handlar inte bara om att öka de humanitära insatserna. För att utbildningsinsatsen ska kunna stödja styrkorna på ett ändamålsenligt sätt menar vi att man bör bredda den genom att regeringen utreder behov av och möjligheter till materiellt stöd. Det är viktigt i sammanhanget att betona att det inte handlar om krigsmateriel för strid utan annat specialiserat, materiellt stöd. Sådant stöd skulle kunna vara kommunikations- och sjukvårdsutrustning, mobila internetanslutningar och datorer. Vid besöket i framkom just behovet av materiellt stöd. När vi var ute på fältet och tog del av hur de svenska soldaterna tränade kurdiska peshmergaförband i bland annat sjukvård framkom bristen hos peshmerga på ordentlig sjukvårdsutrustning. De tränade visserligen på att lägga tryckförband med västerländsk utrustning, men eftersom de sannolikt inte kommer att ha tillgång till detta på fältet fick de även öva med trasor och pinnar, som antagligen kommer att vara det som de kommer att ha tillgång till. Likaså framkom att många av dessa unga soldater hade fått köpa sina egna uniformer och kängor, då det saknas resurser. Jag hade hoppats att fler i utskottet hade på plats – med egna ögon och öron – kunnat få ta del av det behov av just materiellt stöd som föreligger. Men tyvärr har utskottet valt att avstyrka vårt förslag om även detta. Avslutningsvis, herr talman, vill jag tala om terrororganisationen staten som har fördrivits från området. Trots att det mesta är lagt i ruiner vill många människor flytta tillbaka till sina hem och försöka bygga upp ett liv igen. Hus, kyrkor, sjukhus, skolor, vägar, elektricitet och det mesta av infrastrukturen behöver dock återuppbyggas. Utöver detta kämpar de syrianer, assyrier, kaldéer med flera som bor i området för att behålla sina identiteter. De flesta talar fortfarande arameiska – det språk man talade i assyriska riket – men i takt med att den kristna gruppen blir mindre finns det också en risk för att deras språk, kultur och identitet hotas. Regeringen bör stötta minoriteterna som bor på att behålla sina identiteter samt bidra till återuppbyggnaden efter islamisternas fruktansvärda härjningar. Man bör också stödja de självförsvarsstyrkor som ger befolkningen skydd och trygghet. Det är av yttersta vikt att återuppbyggnad av området nu sker, för att förebygga nya konflikter. Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildnings-insatsen i Jag yrkar bifall till reservation. 47 (S): Vi ska ta ställning till fortsatt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i . Det är ungefär vi samlades här och tog ställning till ökningen till den nuvarande nivån om 70 personer. Och handlar det om en förlängning. Jag ska fatta mig kort eftersom vi är tre företrädare för Socialdemokraterna som ska tala, och försvarsministern är här. Situationen i är komplex och karakteriseras av flera sammanflätade kriser. Beroendet av bistånd är stort i landet, till följd av utvecklingen då Daish har drivits bort med framgång från stora delar av regionen. Det sätt på vilket de våldförde sig på både individer och samhällen har lett till att den humanitära nöden är stor. vill i det här läget bidra till en positiv utveckling i landet och har därför beslutat att gå in i ett långsiktigt biståndsengagemang på en mycket hög nivå. Som vi alla vet ökade de militära ansträngningarna för att återta Daishområden . Det har lett till goda resultat. Men för minoritetsgrupperna som har nämnts har Daishs härjningar varit fruktansvärda. Övergreppen på yazidier, kristna, kaldéer och många andra minoritetsgrupper, även muslimska grupper, har varit fruktansvärda. De får inte glömmas. Och de här grupperna har ett mycket stort behov av stöd och hjälp. Jag var i . Då slutade kriget i officiellt. Jag tänkte på det när jag hörde fråga regeringen om det finns en slutpunkt för vårt engagemang i , liksom i debatten tidigare om det finns en slutpunkt för vårt militära engagemang i . Jag tror verkligen att man måste vara ödmjuk inför komplexiteten och svårighetsgraden i att bistå i sådana komplexa sammanhang. Själva frågeställningen och tanken bakom, att man funderar på att sätta en slutpunkt för ett engagemang utan att ta hänsyn till den verklighet som råder, visar inte bara på naivitet; det visar också att man inte är inkännande med de människor som har drabbats av alla de här fruktansvärda övergreppen. Det räcker inte att bara skicka bistånd till människor vars hela tillvaro är i spillror på grund av Daishs härjningar. Det krävs säkerhet. Vi kan inte i denna debatt plocka isär de olika begreppen, igen, och tro att det går att definiera slutpunkter när man inte vet hur det kommer att utvecklas. Jag kom att tänka på då jag stod på torget i och förklarade kriget officiellt avslutat. Vem visste då allt som skulle komma och alla fruktansvärda händelser som har ägt rum därefter? Det handlade om just brist på säkerhet och brist på mycket annat också för den delen – brist på fungerande institutioner, brist på ett fungerande rättssamhälle och brist på humanitärt stöd. Det krävs alltså ödmjukhet och en förmåga till inkännande för de människor som lever i de här samhällena och en försiktighet när man försöker sätta slutpunkter för ett engagemang, eftersom man inte alls vet hur utvecklingen ska bli framöver. Det är viktigt att vi minns de människor som har varit utsatta för dessa fruktansvärda övergrepp. Många av dem lever fortfarande på flykt, i flyktingläger i . Jag har besökt . Dit har många av de som flydde från och tagit sig. Men de är även i . Till en början var situationen ganska hygglig. Men eftersom det har varit en lång och utdragen konflikt har situationen blivit fruktansvärd för flyktingarna. Och på sina håll, inte minst i , har en flyktingindustri utvecklats där man kan tjäna mycket pengar på flyktingarna. Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildnings-insatsen i För oss gäller det att ha förståelse för och känna ödmjukhet inför människor som flyr från de här fruktansvärda omständigheterna. Jag tror att det lilla bidrag vi har gett har varit viktigt. Vi ska vara uthålliga och ödmjuka inför att situationen kan förändras igen. Vi kan inte alls säga om detta är slutpunkt, avveckling eller om vi måste öka igen. Med det vill jag yrka bifall till propositionen och avslag på reservationerna. 48 (SD) replik: Min fråga skulle kanske egentligen riktas till försvarsministern, men eftersom är väl insatt i sin regerings politik vill jag ändå ställa den till honom. Det är samma fråga som jag ställde i mitt anförande om vilka planer man har framgent. Vi riskerar nu att hamna i en situation där vi är delaktiga i att träna två sidor som kanske kommer att stå emot varandra i en kommande väpnad konflikt, med tanke på situationen i och förhållandet mellan kurderna och irakierna. Är det rimligt att tränar två sidor som kanske kommer att strida mot varandra? Och hur ser den planer ut framgent, med tanke på hur situationen kan eskalera? 49 (S) replik: sitter jag inte riktigt med i regeringen, utan killen från regeringen kommer att komma om . Men jag tackar för frågan i alla fall. Som jag sa i mitt anförande måste man vara ödmjuk inför situationen. är situationen en helt annan än när vi hade diskussionen i det sammansatta utskottet . Jag tror alltså att man ska vara lite försiktig med att vara väldigt bestämd och väldigt tydlig med exakt vilka vägskäl man ska komma till. Vi står i nära dialog med våra partner och med regeringarna i regionen, som vi har ett bra utbyte med. Vi har också en dialog med FN och andra truppbidragare. Jag tror alltså att både vår regering och vår försvarsmakt kommer att kunna lösa de frågorna på ett bra sätt. Jag tror inte att man ska fatta beslut i förväg här heller. Om de problemen dyker upp får man ta ställning till dem då. 50 (SD) replik: Tyvärr tror jag inte att det handlar om ifall problemen kommer, utan det handlar om när de kommer. De kommer att dyka upp förr eller senare med tanke på den problematiska statsbildning som är. Då måste ju regeringen ha gjort några omfall beroende på hur situationen utvecklar sig. Då menar vi från att så länge inbjudan finns kvar från den irakiska regeringen är det bättre att vi koncentrerar oss på att utbilda de kurdiska peshmergaförbanden i stället för att, som det är , ha öppet även för de irakiska säkerhetsstyrkorna. Man kanske kommer att hamna i en situation där dessa två står mot varandra. Att vi då har bidragit till båda sidor är nog inte heller en god idé. Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildnings-insatsen i Eftersom kurderna kanske har ett större bekymmer på halsen än vad har när det gäller sin egen överlevnad tycker vi att det är bättre att satsa på att stödja kurderna. Kurderna och i utgör ett föredömligt exempel på hur man kan bygga stabilitet i området. Resurserna bör i första hand satsas där. Jag är fortfarande lite nyfiken. Jag kan ju ställa en fråga till försvarsministern senare, men jag hade hoppats på att hade kunnat redogöra lite grann för hur regeringen ser på situationen utifrån hur den utvecklar sig. 51 (S) replik: Jag tror inte att svaret hamnar så långt ifrån det som jag sa. Man måste känna en ödmjukhet inför situationen. Vårt åtagande och våra överenskommelser med våra partner gäller ju såklart. Men förändras läget dramatiskt får man känna en ödmjukhet och ta ställning till det när det sker. Som jag sa har läget förändrats dramatiskt . Jag drog ut tidslinjen ännu längre för att visa det som skedde 2003 och allt som har skett därefter. Det ger oss verkligen skäl att vara ödmjuka, men också flexibla och bestämda i vårt långsiktiga engagemang. Du pratade om slutpunkter och sådant. Det tror jag inte att man ska ha med, för då har man inte insikt om hur komplext och långsiktigt det här är. 52 (M): Alliansen och vill se ett fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i . Därför yrkar jag bifall till det sammansatta utrikes- och försvarsutskottets förslag. Det innebär att också ska delta i den militära utbildningsinsats som genomförs av den globala koalitionen mot Isil som pågår i . Den svenska väpnade styrkan föreslås bestå av högst 220 personer till förfogande till och med . Men situationen i är fortsatt mycket instabil. Det är också därför som utskottet föreslår att ska rikta ett tillkännagivande till regeringen som handlar om återrapportering. Det finns så mycket osäkert som kan påverka insatsen, och det gör att vi ser ett extra stort behov av en regelbunden återrapportering från regeringen till . Utskottet vill också att ska tillkännage för regeringen att de nationella målen för insatsen ska vara uppföljningsbara. Vi känner ju till historien i . Det har varit en mycket grym verklighet som utsatt människor för död och lidande av sällan skådat slag. av terrorattacker i gjorde Islamiska staten, Daish, en rad snabba och omfattande erövringar av territorium och resurser i . intog Daish städerna al-Falluja, , , Tal Afar och flera andra städer. Massavrättningar och massflykt följde. utropade sitt kalifat som påstods leda alla muslimer. Daishs framfart och verksamhet har präglats av en besinningslös grymhet. när kalifatet sägs vara besegrat måste också ansvar kunna utkrävas för alla bestialiska övergrepp som har pågått. Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildnings-insatsen i bad FN om hjälp. påbörjade bildandet av en global koalition mot Daish. anslöt sig strax därefter, . beslutade denna kammare att på irakisk inbjudan skulle delta i den militära utbildningsinsats som pågår i . Till denna insats bidrar 69 länder, och hela koalitionens insats går ut på att bland annat utbilda och träna försvarsstyrkor i och . Stora framsteg har gjorts sedan vi senast debatterade den här frågan i kammaren. tog irakiska regeringsstyrkor tillbaka initiativet. Man drev ut Daish ur staden . inledde irakiska regeringsstyrkor tillsammans med allierade en offensiv för att återta . Efter nio månaders strider tog irakiska trupper tillsammans med allierade kontrollen över och den symboliskt viktiga . meddelade premiärminister att Daish ur ett militärt perspektiv hade utraderats från . president meddelade att Daish var besegrat. Därmed hade kalifatet misslyckats. De grupperingar av Daish som finns kvar har inte längre kontroll över några städer. De är inte längre en territoriell kraft att räkna med. Men trots detta kommer hotet från Daish att kvarstå i form av att man kommer att använda andra metoder. Att säga att problemet är löst är långt ifrån sanningen. Efter det att Daish förlorade kontrollen över norra bestämde sig KRG – den kurdiska regionen i norra – att genomföra en folkomröstning om självständighet. Regeringen i hävdade att omröstningen stred mot landets författning. uppmanade det kurdiska självstyret att ställa in folkomröstningen. Också grannländerna var mycket negativa till den. Men den genomfördes. Efter folkomröstningen tog irakiska regeringsstyrkor tillbaka de så kallade omtvistade områdena som låg under kurdisk kontroll. Det har inneburit att har isolerats från omvärlden, och presidenten avgick . olagligförklarades folkomröstningen av . När Daish, den gemensamma fienden, är besegrat har de spänningar och de konflikter som finns inom åter kommit upp till ytan. Det är det som gör den här insatsen både komplex och svårförutsägbar. Under tidigare anföranden här beskrevs det att det finns en risk för att inte bara svenska styrkor utan övriga styrkor i koalitionen kan hamna i ett läge där man kanske tvingas att välja sida. Det är därför som det är oerhört viktigt att regeringen följer detta mycket noga och kommer tillbaka till och återrapporterar. Det finns också några förändringar i propositionen. Regeringen föreslår en utökning av uppgiften, så att den inte omfattar bara träning utan också skydd och bevakning. Det föreslås också att de svenska styrkorna ska kunna verka på fler ställen, på samtliga av koalitionens baser. Här är det naturligtvis oerhört viktigt att detta föregås av en noggrann analys av säkerheten. Detta är vi från väldigt måna om. Det hade varit bra om regeringen hade kunnat beskriva hur behovet av träning för de irakiska styrkorna kommer att utvecklas över tiden. Det finns nämligen en möjlighet att hela insatsen kan komma att övergå i en ny fas, den så kallade fjärde fasen, . Frågan är hur behoven då kommer att se ut och hur detta påverkar insatsen. Detta är orsaken till att utskottet vill att regeringen återkommer till med en rapport. Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildnings-insatsen i Det finns ett otroligt stort behov av fortsatt stöd till . Det finns behov av återuppbyggnad och behov av stöd i allt det som har förstörts . Inte minst människor och samhällen men även infrastruktur och institutioner behöver återupprättas. Det är bra att är med och stöder , vad gäller både bistånd och civil återuppbyggnad, och att vi fortsätter att fullfölja det vi har givit oss in på, nämligen att bidra i kampen mot den internationella terrorismen. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 53 Försvarsminister (S): Jag ska redogöra för regeringens proposition om svenskt deltagande i koalitionens utbildningsinsats i . Statssekreterare , kabinettsekreterare och har varit i sammansatta utskottet och presenterat och diskuterat propositionen. premiärminister förklarade Daish besegrat i . Det är en militär seger, men kampen är långt ifrån avslutad. är en organisation som står för barbari och omänsklighet. Den internationella koalitionen, till vilken bidrar, har fortsatt en viktig roll att fylla i att långsiktigt bekämpa Daish. Irakiska försvarsstyrkor kommer även i fortsättningen att vara i behov av utbildning för att upprätthålla säkerheten i landet, säkerställa att Daish inte återfår territoriell kontroll och stå emot asymmetriska hot från Daish. Det är därför viktigt att fortsätter att stå solidariskt i denna gemensamma ansträngning. Regeringen har föreslagit ett fortsatt svenskt bidrag till koalitionen. Regeringen föreslår att det svenska bidraget ska få utökat mandat vad gäller både geografisk placering och vilken typ av uppgifter man kan genomföra. I och med premiärminister uttalande blir det än mer viktigt att vara flexibel i syfte att vara en fortsatt relevant och trovärdig partner i koalitionen. Regeringen föreslår därför att det svenska bidraget, utöver utbildning, ska kunna medverka med förmågor för skydd och bevakning av koalitionens utbildningsplatser. Detta tillsammans med att det svenska bidraget ska kunna verka på koalitionens samtliga baser för att ska förbli en trovärdig, lyhörd och aktiv del av koalitionen. engagemang när det gäller är brett och långsiktigt. Vår Irakpolitik följer tre huvudspår. Det första är politiskt och syftar till att ge ett stöd till långsiktiga och hållbara lösningar genom en inkluderande politisk process. FN har en särskild central roll för att stödja detta arbete. Vi stöder därför Unamis och UNDP:s ansträngningar för nationell försoning genom både politiska och finansiella medel. Det andra spåret i vårt stöd till är bistånd. är en stor humanitär givare till och utgör en av de allra största givarna av icke öronmärkt stöd till FN:s humanitära organisationers kärnbudgetar. De flexibla kärnstöden tillåter humanitära aktörer att agera fort och effektivt för att möta humanitära behov i kriser som den i . Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildnings-insatsen i ger även ett betydande riktat stöd genom Sida. Det är ett stöd som uppgick till . lanserade vi även en ny femårig strategi för med fokus på freds- och statsbyggande samt jämställdhet, och det omfattar . Det tredje spåret är det militära, som syftar till att bistå de irakiska försvarsstyrkorna så att de kan besegra samt stå emot och långsiktigt bekämpa Daish. Folkrätten och mänskliga rättigheter är en integrerad del i vår insats liksom säkerhetsrådsresolutionen . Det är viktigt att det finns en bredare ansats än den strikt militära när det gäller insatserna att hantera de politiska grundorsakerna till konflikten. Det internationella samfundet har ett ansvar för att bistå med detta. Återtaget territorium måste nu stabiliseras. bidrar även här, bland annat genom vårt stöd till som uppgår till . På kort sikt innebär detta återuppbyggnad av infrastruktur och säkerställande av grundläggande samhällstjänster, inte minst för att möjliggöra återvändande för internflyktingar. På lång sikt krävs inkluderande politiska och ekonomiska reformer för att möjliggöra nationell försoning och förhindra att nya terroristgrupper växer fram eller att Daish får fäste på nytt. har varit drivande vid inrättandet av den civila EU-insatsen EUAM , EU Advisory Mission in support of Security Sector Reform in , vars syfte är att stötta de civila aspekterna av en säkerhetssektorreform i . Detta vet vi är nödvändigt, och här ska spela en roll. Vi kommer att bidra med sex personer till denna insats. Sedan föll accelererade den irakiska offensiven mot Daish, och har den irakiske premiärministern, som jag tidigare nämnde, förklarat militärt besegrat. Vårt uppdrag är dock inte klart. I syfte att skapa förutsättningar för en hållbar seger mot Daish krävs mer än enbart militära medel. Som jag har redogjort för är också en viktig bidragsgivare i detta. Utan utveckling och inkludering kommer fortsatt att vara dåligt rustat att stå emot extremism, såsom Daish. Vi måste ha klart för oss att detta är svåra uppdrag, området är farligt och situationen är komplex med många olika typer av säkerhetshot, som har regionala förgreningar och implikationer. Det är därför viktigt att man i , när man skickar ut män och kvinnor på detta slags uppdrag, är tydlig med sitt entydiga stöd, att man står upp för vad man har gjort och vad som är nödvändigt. Det finns en oerhört viktig sak att säga: Vi får med oss ett för svensk försvarsmakt viktigt erfarenhetskapital när vi deltar i olika typer av internationella operationer. Även om fokus är nationellt försvar har den kompetens som skapas i praktiken från internationella operationer en direkt positiv effekt på svensk försvarsförmåga. Detta är min bestämda uppfattning. bygger säkerhet tillsammans med andra, och deltagande i OIR är ett exempel på detta. 54 (SD) replik: Jag tänkte ställa samma fråga till försvarsministern som jag tidigare ställde till .