prot · H409112 · 2017-05-17 00:00:00 — Den ekonomiska tryggheten för bland andra pensionärer och ensamstående föräldrar har stärkts. Utmaningar kvarstår dock på arbetsmarknaden, särskilt bland personer med låg utbildning och som har varit i landet. Här har regeringen en ambitiös och robust jobbagenda med ett batteri av förslag som består av insatser för ökad kompetens, enklare vägar till jobb och kraftiga investeringar i bostäder, välfärd, infrastruktur och klimatomställning. Vi befinner oss i ett nytt läge. har styrts i en annan riktning. har styrkan och resurserna som krävs för att genomföra framtidsinvesteringar och reformer som minskar arbetslösheten och klyftorna, ökar sammanhållningen och motverkar otrygghet och rasism. Vår ambition är att bygga ett hållbart samhälle där ingen lämnas efter och ingen heller hålls tillbaka. Regeringen levererar också på bostadsfronten. Bostäder är inte vilken vara som helst på marknaden. Tillgången till bostäder är grundläggande för att människor ska kunna uppfylla sina drömmar, som att studera, bilda familj och i en bred bemärkelse utvecklas på det sätt och i den takt som de vill. Därför ser vi den akuta bostadsbristen som ett stort samhällsproblem som hämmar såväl den personliga som den ekonomiska utvecklingen. I ett läge där av landets kommuner anger att de har bostadsbrist är det viktigt att föra en aktiv bostadspolitik, inte en passiv bostadspolitik som har en naiv övertro på att marknaden ska lösa allt på egen hand. Därför har regeringen ett investeringsstöd på 2–till 2020 till de företag som bygger hyresrätter och studentlägenheter med rimlig hyra och låg energianvändning. Syftet med den aktiva bostadspolitiken är att även de med mindre pengar i plånboken ska kunna få en bostad. Det finns ett stort intresse för stödet bland företagen, som vill bygga hyresrätter med rimligare hyra med regeringens investeringsstöd. Till exempel får en trea i hyran sänkt med . Gotlandshem sänker hyrorna med 200–i 48 nybyggda lägenheter i efter att ha fått investeringsstöd. Det är glädjande att se att bostadsbyggandet nu ligger på rekordnivåer. Enligt SCB påbörjades nybyggnation av ca 63 000 bostäder . Det är framför allt nyproduktion av flerbostadshus och hyresrätter. förväntas bostadsbyggandet fortsätta att öka. Enligt kommer 67 000 nya lägenheter att påbörjas. En kombination av en aktiv regering och ansvarstagande bland kommuner och byggföretag samt en positiv ekonomisk konjunktur har gjort detta möjligt. Fler steg för en effekti-vare plan- och bygglag Men vi nöjer oss inte med detta utan är väl medvetna om att det behöver göras mer. Regeringen genomför därför det så kallade 22-punktsprogrammet för ökat bostadsbyggande. Det syftar till att sänka byggkostnader, bidra till att mer byggklar mark bebyggs, korta ledtiderna i byggprocessen, öka rörligheten och stimulera till byggandet av fler hyresrätter och hållbara bostäder. Jag ställer mig bakom regeringsförslaget. En viktig del i regeringens 22-punktsprogram är att göra det enklare att bygga. För att bygga bort bostadsbristen måste vi vidta åtgärder för att byggandet ska ske på ett så effektivt och smidigt sätt som möjligt. Därför lägger regeringen fram den här propositionen, som kommer med förslag på ändringar i plan‑ och bygglagen vilka syftar till att göra planprocessen effektivare. Förslaget innebär en möjlighet för kommunerna att under detaljplaneprocessen begära ett planeringsbesked från . Det blir en tidsfrist för vad gäller att upphäva kommunens beslut om en detaljplan efter överprövning. Fler planer ska antas av kommunstyrelsen och . Ytterligare åtgärder undantas från kravet på bygglov. Sammantaget innebär dessa ändringar att kommuner får mycket mer tid att ägna åt viktiga planprocesser och att bostadsbyggandet kan gå smidigt till utan att det tar onödigt , vilket kan vara fallet . 28 (C) replik: Jag kände själv när jag stod där uppe och höll ett anförande på cirkus att jag avvek lite grann från ämnet. Har man en bostadspolitisk debatt ska man självklart ha tillåtelse att tala om helheten. Men det här var nog ändå ett rekord. Det här inlägget av Faradj Koliev hade platsat bra både i den finanspolitiska debatten och i den utbildningspolitiska debatten. Man kan snarare fråga sig i vilken debatt här i kammaren som det inte hade funkat att hålla det anförandet. Men har vi på bordet en proposition som handlar om fler steg för en förenklad plan- och bygglag. Den fråga som jag vill ställa i det här replikskiftet är väldigt kort och enkel: Finns det några ytterligare steg som Faradj Koliev kan tänka sig att ta vad gäller ? 29 FARADJ KOLIEV (S) replik: Jag tackar för frågan. Jag tycker att det är viktigt att se helheten. Det skapas mycket fler jobb än vad som var fallet innan regeringen tillträdde, och det händer väldigt mycket på bostadsfronten. Det är klart att vi kan göra väldigt mycket i fråga om förenklingar. är det viktigt att se till att utvecklingen inte går alltför långt, för det är viktigt att bygga bostäder som är hållbara och som ska stå väldigt . När vi bygger bostäder bygger vi ett samhälle. Jag tror att den viktigaste fråga som vi har att jobba med är kompetensbristen och arbetskraftsbristen i byggbranschen. De flesta byggföretag anger att deras personal går på knäna och att de behöver mer folk. Vi har exempel som kommunerna , där man bygger väldigt mycket . Frågan är egentligen vad vi ska lägga våra resurser och vår tid på när det gäller bostäder. Jag ser behov av att vi gör väldigt mycket för just det som bostadsföretagen tar upp som ett stort problem. Regeringen gör också väldigt mycket för att få in folk i arbete och i byggbranschen och för att vi ska kunna klara målet om fler bostäder. 30 (C) replik: Fler steg för en effekti-vare plan- och bygglag Jag tackar för svaret. Det finns mycket att fundera på vad gäller kompetensbristen och resursbristen inom byggmarknaden. Det är väl det som man kan säga är det stora hindret för bostadsbyggandet just . Regelförenklingar medför att det blir mycket billigare och enklare och går snabbare att få fram fler bostäder. Jag fick inte något riktigt svar på huruvida det finns ytterligare regelförenklingar i ”pajpen” i den socialdemokratiska politiken. Jag tycker egentligen att det är otillständigt att välbetalda och utbildade byggnadsarbetare med ackordslön ska behöva bära fram material och städa undan på arbetsplatsen när det finns andra partier som föreslår möjligheten att med hjälp av enklare jobb se till att den typen av arbete går effektivare och kan utföras på ett mer kostnadseffektivt sätt. Men det var inte den debatten vi skulle ta här . Det jag är nyfiken på är huruvida det är tänkbart för Socialdemokraterna att i ett nästa steg överväga möjligheterna för kommunerna att med ett enkelt beslut tillåta förändringar i en redan befintlig detaljplan efter genomförandetidens slut i syfte att förtäta och få till nya tekniska lösningar som innebär att man till exempel kan ha en modern sopsortering. har regeringen av någon anledning som bostadsministern gärna får förklara senare gått med på att man ska delegera beslut om antagande av detaljplan till och kommunstyrelsen. Det är bra. Men det fanns ytterligare förslag som var ännu mer verkningsfulla. Jag har inte fått höra speciellt mycket om vad Socialdemokraterna genom Faradj har för ny politik att komma med på bostadsområdet. Jag tror att vi förväntar oss att det regelförenklingsarbete som den tidigare alliansregeringens med flera drev ska kunna fortsätta och fullföljas. Annars är det nog dags att byta regering, tror jag. 31 FARADJ KOLIEV (S) replik: Som jag sa tidigare finns det givetvis behov av regelförändringar. Det finns väldigt många förslag som hamnar under kategorin regelförändringar. Men jag tror att det är viktigt att nu fokusera på de stora problemen när det gäller bostadsbyggande, och det är inte de regelförenklingar som pratar om, utan det är mycket bredare frågor, till exempel kompetensbristen som jag nämnde. Sedan vill jag påpeka att det är väldigt många utredningar som görs. har många frågor under beredning. Det kommer en rad förslag som leder till regelförändringar. Men det finns givetvis behov av fortsatta åtgärder på den fronten. 32 (L) replik: Socialdemokraterna svarade inte på min fråga om varför man , när många av de här förslagen levererades till riksdag, röstade nej till dem men helt plötsligt dyker upp i kammaren med samma eller nästan identiska förslag. Svenska folket förtjänar faktiskt att få veta varför ni nu helt plötsligt står för någonting som ni var emot och röstade ned under förra mandatperioden men som hade kunnat göra planprocesserna i snabbare. Fler steg för en effekti-vare plan- och bygglag Jag skulle också vilja få svar från Socialdemokraterna vad gäller Finanspolitiska rådets rapport, särskilt angående ränteavdragen, som, om man nu ska använda ett socialistiskt perspektiv, gynnar de absolut rikaste eller dem som redan har bostäder i . Varför vill ni inte se över ränteavdragen, trots att de är de mest förmånliga i hela EU och trots att i sin rapport visar på att ränteavdragen ökar priserna på den svenska bostadsmarknaden och att det här skulle vara bra för att motverka den högkonjunktur som vi har och kyla ned den på ett bra och vettigt sätt? Varför är ni emot sänkta ränteavdrag? Varför ville ni inte genomföra de här förslagen 2014? 33 FARADJ KOLIEV (S) replik: Jag fick två frågor från . Den ena handlar om varför vi inte var med på förslaget som finns med i propositionen och den andra handlar om varför vi inte vill sänka ränteavdragen. Svaret på den första frågan är givetvis att vi befinner oss i ett nytt läge när det gäller bostadsbristen. Vi ser att det finns behov av alla möjliga förslag. Den andra frågan gällde ränteavdraget. Det är inte jätteenkelt. Det finns problem med ränteavdraget. En sänkning skulle leda till att de grupper som har det svårast att komma in på bostadsmarknaden skulle få det ännu svårare. Det finns fördelningspolitiska aspekter som inte är så enkla att lösa. 34 (L) replik: Svaret var att det är ett nytt läge vad gäller bostadsbristen i . Självklart har den försvårats, och alla rapporter visar att den har försvårats. Det är av den anledningen som Liberalerna har tagit fram en helt ny bostadspolitik som röstades igenom på vårt senaste landsmöte. Där såg vi helt enkelt över och införde en annan syn på bostadspolitiken. Men bostadsbristen i fanns även innan regeringen kom till makten. Menar Socialdemokraterna att det inte fanns någon bostadsbrist förrän Socialdemokraterna kom till makten? I så fall fanns det heller inga problem att lösa tidigare. Den kritik som ni tidigare brukade ha om att vi inte byggde tillräckligt under våra mandatperioder är då inte sann. För mig som liberal och alliansföreträdare låter det ganska mycket som hyckleri att när det redan fanns en ganska stor bostadsbrist under de tidigare mandatperioderna valde ni att rösta ned de förslagen trots att de behövdes, att marknaden efterfrågade dem, att byggföretagen tyckte att de var behövliga och att kommunala företrädare tyckte att de var viktiga. när ni själva sitter vid makten anser ni helt plötsligt att det är viktiga förändringar och att det är ett nytt läge. Vi har haft bostadsbrist i väldigt . Självklart är det en större bostadsbrist som pekar på. Jag vill ha svar på frågan. Anser Socialdemokraterna att bristen som fanns i den svenska bostadspolitiken inte var tillräckligt stor under Alliansens tid och att den har kommit ? Den andra frågan gällde ränteavdragen. Visst kan man se att en sänkning av ränteavdragen kommer att drabba vissa svagare hushåll. Men det går att formulera ränteavdragen genom att som Liberalerna föreslagit till exempel sänka taken så att det hjälper de svagare hushållen mycket mer än dem som har väldigt höga lån. Fler steg för en effekti-vare plan- och bygglag Jag kan hålla med om att personer som tar extremt höga lån kanske borde få stå för sin kostnad själva på ett helt annat sätt. Men ränteavdragen måste ses över. Det säger och de flesta experter. 35 FARADJ KOLIEV (S) replik: får det att låta som att deras förslag när de satt i regering skulle ha löst alla problem på bostadsmarknaden. Det gjorde de inte. Vi kan se att när vi tillträtt vid makten har vi byggt så mycket som det bara går. Bostadsföretagen menar att de hade kunnat bygga mer om de bara hade personal. Regelförändringarna är bra, men det är inte det som löser problemet. När det gäller sänkningen av ränteavdragen är det fortfarande så att det finns problem med de nya som kommer in på bostadsmarknaden. Experterna är inte ense om vilka fördelningspolitiska effekter det skulle ha. Det är klart att det är en diskussion vi måste föra. Men det är inte en enkel fråga att lösa. 36 (MP): Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i . Det är ändringar som syftar till att göra planprocessen mer effektiv. Kommuner kommer att kunna begära ett planeringsbesked från . Fler planer som inte är av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt ska kunna antas av kommunstyrelsen eller . Lagändringarna innebär också att ytterligare åtgärder ska undantas från kravet på bygglov. I propositionen föreslås en rad åtgärder som undantas från kravet på bygglov. Jag skulle kunna rada upp dem, men väljer att inte göra det. Jag skulle vilja göra en liten rättelse och ett litet tillägg så att det inte uppstår några oklarheter efter anförande här tidigare. menar att startbeskedet nu tas bort från . Det görs det inte. Regeringen föreslår inte någon sådan förändring och inte heller utskottet som avstyrkt den motionen. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. Jag skulle kunna fortsätta, men jag vill gärna lämna över ordet till bostadsminister som står näst på tur. 37 Statsrådet (MP): Jag har lyssnat på debatten. Jag är ganska glad för att få delta i debatten om bostadspolitiken just . Från och Liberalerna har man sagt att det inte går att bo i en prognos eller i en planprocess. Jag kan säga att det går att bo i bostäder. bygger vi bostäder i en helt annan takt än vad som gjordes tidigare. Vi har alldeles för länge byggt alldeles för lite bostäder i . Jämför man med befolkningsutvecklingen borde vi ha insett det . Under alla år under det här århundradet har vi byggt alldeles för lite för att klara befolkningsutvecklingen. Fler steg för en effekti-vare plan- och bygglag Det är inte bara att vi har fler människor som har kommit till , utan vi har också fött fler barn. Det sammantaget har gjort att det har funnits ett växande behov år . När jag tillträdde för nästan exakt var diskussionen fortfarande sådan att det inte går att bygga i . Vi klarar inte av det. Svensk byggindustri klarar inte av att bygga. Reglerna är alldeles för krångliga. Det finns tusen och ett problem. Hur ska ni klara av detta i regeringen? Det var så diskussionen var, och det är bara . är situationen en helt annan. står det byggkranar i snart sagt varenda stad i . Vi bygger i en takt som vi inte har sett sedan miljonprogrammets dagar. Prognosen från för – om vi nu ska tala om prognoser – är att planerar man att starta bygget av 72 000 lägenheter i . Under den förra regeringens tid låg byggandet på 20 000–25 000 i genomsnitt. Det är den skillnaden som vi har. Det är en enorm skillnad. Vi är äntligen uppe i en takt som motsvarar befolkningstillväxten. Det är avgörande. Den brist på bostäder som vi har haft länge och som har vuxit leder i sin tur till en massa ekonomiska problem för . Det leder till att priserna drar i väg och att ungdomar inte har råd att skaffa sig en bostad. Kostnaderna för att bygga blir också högre därför att vinsterna också kan dra i väg. Ska vi komma till rätta med alla problemen kring skatter, regelverk och allting måste vi ändå i grunden försöka att börja med att komma till rätta med att bygga mer. Det har varit grundproblemet. Den nuvarande regeringen och inte minst kommunledningarna runt om i ser till att det nu faktiskt händer saker. Den stora skillnaden och det som gör att vi bygger mer än tidigare handlar om att staten och regeringen pekar med hela handen. Vi satsar pengar i budgeten i stor skala. Vi ändrar regelverken och talar om att vi nu måste bygga. Tjänstemän och politiker ute i kommunerna inser också att det är nödvändigt att bygga. De tar fram detaljplaner och mark och ser till att det blir bra möjligheter för byggherrar och byggföretag att dra igång verksamheter. Det gör en väldig skillnad. är det en del som säger att det bara är på grund av högkonjunkturen som vi bygger mer. Men snälla någon! Titta som har varit . Vi har haft högkonjunktur ganska . Vi har haft brist på bostäder hela den perioden. Jag säger inte att det här bara landar på den borgerliga regeringen, som tidigare gjorde alldeles för lite. Det landar också på de rödgröna partierna, som inte insåg att det behövdes mycket mer åtgärder för att lösa och förändra detta. Om man ser på våra budgetar och på våra åtgärder i märker man att vi har gjort alldeles för lite; det är bara att inse att så är det. Och det gäller alla partier. Den förra regeringen gjorde gott om utredningar, men det var i praktiken väldigt lite som hände i verkligheten. har vi en proposition som ligger här , men det är bara en liten del av regeringens bostadspolitik. Det 22-punktsprogram som jag har varit med och tagit fram genomförs nu fullt ut. Det genomförs genom att vi lägger fram nya riktlinjer och direktiv till länsstyrelserna. Vi ställer nya krav på . Vi tar fram utredningar som kommer med förslag som vi ska genomföra i . En del saker genomför också regeringen direkt. Fler steg för en effekti-vare plan- och bygglag Det är alltså en mindre del som kommer till , men det som vi diskuterar kommer till . Det berör en del viktiga områden. Ett område är att vi får fram några nya undantag från bygglov. Det gäller balkonger, burspråk och annat för en- och tvåfamiljsbostäder. Det gäller fasader, färg och lite sådana saker för hus med flera lägenheter. Denna förändring är ingen revolution; det håller jag med om. Men i ett läge där vi inte bara har brist på arbetskraft i industrin utan också brist på handläggare i kommunerna och brist på folk i länsstyrelserna är det viktigt att vi prioriterar. Då är det rätt viktigt att vi försöker ta bort onödiga saker som man ska hålla på och handlägga i kommunerna. Att förenkla detta och få bort en del onödiga regler och beslut från kommunerna är avgörande för att de ska kunna ägna sig åt det som är viktigt: att se till att vi får fram nya bostäder och att fatta beslut om det. Det ska kommunerna göra i stället för att syssla med saker som folk kan sköta själva. En annan fråga handlar om länsstyrelsernas och kommunernas roll i det här arbetet. Det gäller nu att få en förändring i planprocessen som helhet. En del i propositionen och betänkandet som diskuteras nu handlar om att kommunerna kan delegera fler uppgifter. Då behöver man inte dra fram allting till kommunfullmäktige, och då underlättar man genom att tiderna kortas. En annan del gäller länsstyrelsernas roll. Där vill jag säga att en större förändring är på väg. Vi har gett direktiv från statens sida. Det har inte hänt tidigare, inte heller under den förra regeringen, att man har gett direktiv om att länsstyrelserna ska prioritera bostadsbyggandet. Det är en viktig förändring. I och med det beslut som fattas här i kommer länsstyrelserna att vara tvungna att kunna ge svar när kommunerna vill ha ett planeringsbesked. Det är en annan del av samma sak. Syftet med dessa och ett antal fler saker som vi nu förändrar är att länsstyrelserna ska komma in tidigare. Man ska inte hålla på i kommunerna och planera, och sedan slutar det med att säger nej. ska i stället komma in tidigt och samarbeta med kommunerna för att man ska få en detaljplan klar utan att det sedan slutar i ett nej. När samarbetet mellan kommuner och länsstyrelse fungerar talar man i det tidiga skedet om att något kanske inte var rätt tänkt och att det kanske bryter mot regler som gör att man får problem . Då föreslår i ett sådant samarbete att man gör på ett annat sätt, och så kommer man överens om det. Sedan bygger man utan att detta leder till onödiga och långa fördröjningar. I samarbetet ligger också att länsstyrelserna blir tvungna att kolla upp med andra myndigheter om de har några invändningar. Om kommunen får besked i ett sådant förhands- eller planeringsbesked att så inte är fallet gäller det sedan. Det är också en skillnad. Vi håller på nu på väldigt många sätt. Vi håller till exempel på att se över hela regelverk för byggande. Det är ett jätteprojekt som inte har gjorts tidigare i modern tid. Det är en av statens riktigt stora utredningar, och det kommer att ta och kosta 30 miljoner. Men det är också en enorm mängd regler som ska ses över och förenklas. Fler steg för en effekti-vare plan- och bygglag Till de borgerliga partierna kan jag säga att vi drar igång förenklingsprocesser som ni inte ens verkar ha tänkt på tidigare. De är mycket större och mer omfattande än att bara se på några av de detaljer som ni motionerar om i betänkandet. Det tycker jag att ni kunde intressera er för lite mer, för här finns nog saker som ni skulle kunna vara med och påverka lite mer om ni vore mer aktiva i debatten. 38 (M) replik: Jag ska säga två saker när det gäller aktivitet. Det är en sak att säga att man är aktiv och en annan att vara det. Jag konstaterar återigen att bostadsministern kallar det för aktivitet när han har gjort en kovändning och givit upp gamla motstånd mot egentligen allting som gör det lättare att bygga och bo i . När han går med på alliansförslag för sent ska det då kallas för en aktiv bostadspolitik. Jag kan reagera lite mot det, i synnerhet som, vilket vi konstaterade här tidigare, ingen regering i modern tid har levererat så få förslag för att göra det lättare att bygga i som denna regering – trots den värsta bostadspolitiska krisen . Det andra jag vill säga är att bostadsministern vid ett antal tillfällen har sagt att han vill bygga en ny stor stad i . Det är ett sådant där förslag som man kanske hade väntat sig att höra från kulturministern och sedan lett lite överseende åt. Men när bostadsministern säger något sådant får man förutsätta att han också menar det. Då kommer frågan: Var ska denna stad i så fall ligga? Den får ju inte ligga i närheten av något vattendrag över huvud taget. Det sätter strandskyddsbestämmelserna stopp för. Man får inte heller bygga en väg där, för det sätter bullerreglerna stopp för. Staden får inte heller ligga inom de av som omfattas av ett eller flera riksintressen. Återigen: Var skulle denna nya stad byggas? Nej, herr talman, vad vi egentligen behöver är att det ska bli lättare att bygga ut de befintliga städerna i . Det kan vi ha en lång debatt om, men jag återgår till den första frågan. Det är en sak att säga att man för en aktiv bostadspolitik och en annan sak att göra det. Varför levererar ni så få förslag? 39 Statsrådet (MP) replik: Vi levererar bostäder. Det var det som var problemet från grunden. Jag tror att ni har missuppfattat hela situationen. Ni har trott att det räcker med att ni pratar om regelförändringar och förenklingar, och sedan ska marknaden lösa alla problem. Så är det inte. Bostadsmarknaden är en mycket mer komplicerad historia. Det krävs politiska insatser för att det ska hända någonting på marknaden. Vi kan bara se på en sådan enkel sak som att planmonopolet ligger i händerna på kommunerna. En annan sak är att en stor del av bostadsmarknaden består av allmännyttan. Det handlar i mycket om politiska åtgärder. Regelverket styrs i stor utsträckning av politik, och inte bara av byggregler, beslut och detaljplaner. Det handlar också om hela skatteområdet, som har jättestor inverkan. Fler steg för en effekti-vare plan- och bygglag Det jag ser är att har trott att det ska räcka med att vi backar bort, och så fixar sig allting. Men det gör det inte, för detta är inte en sådan marknad. Det krävs ett politiskt engagemang, och det har ni saknat . Ni har inte varit intresserade.