prot · H50930 · 2017-11-14 00:00:00 — Jag tycker som sagt att det är beklagligt att regeringen inte lägger fram några förslag, tar delar av betänkandet och går fram med olika lagförslag utan lägger en utredning på en utredning. Utredningen ska dessutom redovisas 2018. är det många människor som riskerar att råka illa ut. 27 Socialminister (S): Det var just detta som var problemet med utredningen: att den lade fram förslag som skulle leda till att de som hade utsatts för det som har redogjorts för här inte skulle omfattas av hälso- och sjukvårdslagen. Det var detta som var det grundläggande problemet med utredningen. Utredningen lämnades och har därefter analyserats och remitterats. Den fick en massiv kritik och ifrågasattes starkt utifrån att man ansåg att förslagen inte ledde till säkrare behandlingar. Att då bygga en lagstiftning på detta verkar inte särskilt klokt. För att lite vara tydlig med vad det handlade om ska jag nämna några saker. Utredningens utgångspunkt när den lämnades över till oss var att kroppsbehandlingar är en konsumenttjänst som innebär att det är konsumentskyddsreglerna som ska gälla. Detta var utgångspunkten i utredningsförslagen. Därmed föll detta inte under hälso- och sjukvårdslagen – det var det grundläggande problemet. Den huvudsakliga kritiken riktades mot utredningens förslag att kirurgiska ingrepp och injektioner skulle utgöra konsumenttjänster och därmed falla utanför hälso- och sjukvårdens regelverk. Den andra tunga kritiken handlade om förslaget att kommunen skulle utses till ansvarig tillsynsmyndighet, där kommunerna inte ansågs ha den kompetens som behövs för att avgöra om det finns sådana brister i verksamheten som till exempel skulle föranleda att Inspektionen för vård och omsorg meddelas. Den tredje kritiken som fördes fram var att många remissinstanser ställde sig starkt tveksamma till utredningens förslag att inte införa en åldersgräns för skönhetsbehandlingar. Det fjärde man hade synpunkter på var att utredningen föreslog att det inte skulle införas en obligatorisk ansvarsförsäkring för näringsidkare för personskador i samband med kroppsbehandlingar. Det som i någon mån fick stöd när det gäller utredningens olika förslag var förslaget att införa en nationell webbaserad informationstjänst. Det är naturligtvis inte tillräckligt för att gå fram med lagstiftning, men jag delar verkligen ingång. Jag uppskattar mycket att denna interpellation ställs, för det är en jätteviktig fråga. Jag ska vara ärlig och säga att det val vi gjorde när vi gav uppdraget till gjorde vi för att detta skulle kunna ske med någorlunda skyndsamhet och att proffsen på skulle kunna leverera på de viktiga frågorna snabbt. Jag ska komma in på dem i några av mina andra inlägg, men de ska bland annat utreda om estetiska behandlingar som kräver medicinsk kompetens och som kan betyda hälsorisker ska omfattas av samma skydd för den enskilde som gäller för andra behandlingar enligt hälso- och sjukvårdslagstiftningen. Detta var det viktigaste. Hur det i så fall ska regleras är grunduppdraget till dem. Det handlar också om att vissa behandlingar inte ska få utföras av annan personal än hälso- och sjukvårdspersonal, vilket är möjligt . Man ska också se på hur möjligheten ser ut när det gäller att omfattas av patientskadelagstiftningen samt titta på försäkringslösningar för att skydda individen. 28 (M): Tack, statsrådet! Vi är alltså helt överens om att detta är ett jättestort problem, men det verkar vara det enda vi är överens om. Detta är ett känt problem som har funnits . Konsumentvägledare slår larm över hela . Förtvivlade medborgare upptäcker att det är en i princip oreglerad marknad. Tyvärr upptäcker de det efteråt, inte före. funkar det så att du och jag i princip skulle kunna gå ut ur detta hus och sätta upp en skylt på väggen där det står: ”Kom och testa och botoxbehandlingar!”, eller vad vi nu vill ge för behandling. Det är ganska märkligt att man kan göra ingrepp i människokroppen utan att ha någon tillståndsplikt. Det första som borde göras är naturligtvis att se till att det finns en tillståndsplikt när det gäller ingrepp av denna karaktär. Det är också någonting som det har pekats . När det finns en tillståndsplikt kan vi som lagstiftare naturligtvis sätta upp vilka kriterier som vi vill ha för att utfärda dessa tillstånd. Där kan vi säkert titta på om vi ska ha 15 eller 150 kriterier. Men det viktiga är att det kommer till stånd någon form av tillståndsplikt. När och har fått tillstånd måste någon rimligen utöva tillsyn över deras verksamhet. saknas det i princip också tillsyn. Det är därför som så många konsumenter hamnar i kläm. Med det lilla konsumentskydd som finns ska konsumenten anmäla och till . Vad kan de pröva? Jo, de kan pröva om och ska rätta till felet eller betala tillbaka pengarna. Det är klart att om och misslyckades med operationen kanske konsumenten inte tycker att det är världens bästa idé att de ska misslyckas med en operation på hans eller hennes kropp en gång till. Det var förmodligen därför som man var så tydlig från och sa att man inte ens ville pröva detta utan ville ha ett annat system. Det finns en jättebra artikel i som jag hoppas att statsrådet ska ha möjlighet att läsa om hon inte har gjort det. Där säger en läkare att folk tror att detta är reglerat. Det är det som är problemet , alltså att väldigt många tror att denna marknad är reglerad. De seriösa företagen, som är anslutna till olika branschorganisationer, vill inget hellre än att vi som lagstiftare ska reglera denna marknad. De vill naturligtvis av förklarliga skäl ha bort klåpare som faktiskt skadar människor. Jag vet att lagstiftning tar tid, och jag vet att utredningar tar tid. Men det är naturligtvis inte tillfredsställande att ett problem som har varit känt sedan åtminstone 2014, och naturligtvis har varit känt – det var därför som alliansregeringen tillsatte den utredning som har gett skarpa förslag – inte kommer att få en lösning förrän eller 2020. Sedan kan man alltid diskutera om förslag A eller B var dåligt eller hur man ska hantera frågan. Precis som kollegan sa kan människor fram till dess hamna i kläm, bli skadade och bli förstörda för livet. Precis detta kan vi läsa om i en artikel i , alltså om en människa som får sitt liv förstört och vars företag går omkull på grund av senfärdighet från oss i denna kammare och från regeringen på andra sidan om vattnet. Det är inte tillfredsställande. Här krävs det minst dubbelt så mycket tempo. Det är bra att vi är överens om problemet, men detta är helt otillfredsställande. 29 (M): Jag vill poängtera det som lyfte fram om tillstånd, tillståndsplikt och tillsyn. Det är någonting som man verkligen borde ha tagit tag i sedan den så kallade överlämnades och sedan man aviserade att man skulle tillsätta en utredning i stället för att lägga fram konkreta förslag. räknade i tidigare inlägg upp ett antal olika förslag som ni valde att inte ta till er utan avfärda, förslag som hade avfärdats av olika instanser. Det kan man absolut göra. Men min kritik var att det faktiskt tog från att den så kallade kom 2015 tills man kom fram till denna slutsats. Sedan tillsatte man ytterligare en utredning. Det tycker jag är förkastligt eller beklämmande. Det är nämligen många som saknar ett rimligt skydd och som hamnar mellan stolarna när det går illa när de genomgår en estetisk kroppsbehandling. Att man fortsätter att låta detta område vara oreglerat tycker jag är oansvarigt. Det var därför som jag valde att gå in i debatten. 30 Socialminister (S): Jag kan konstatera att jag är helt enig med om problembeskrivningen och att detta är en situation som jag inte på något sätt är nöjd med. har vi en ordning i detta land som innebär att när vi går fram med ny lagstiftning ska göra det grundat på att vi har utrett frågan och vet vad vi gör så att denna lagstiftning får den effekt som vi har avsett. Det som var fallet med den så kallade och den kritik som framkom under remissbehandlingen var att de förslag som lämnades tyvärr var problematiska eftersom de inte skulle leda till det ökade skydd för individen som var hela syftet med utredningen. Då ska man inte bygga lagstiftning på det. Vi tog emot denna utredning . Den har analyserats och remitterats. Vi har vänt och vridit på detta för att se om det skulle vara möjligt att gå fram med delar av denna utredning. Men vi konstaterade efter mycket om och men att detta inte skulle bli tillräckligt bra och att om vi ändå ska göra detta ska vi göra det ordentligt. Det gjorde att vi landade i en situation där vi insåg att i och med att detta var en del av kärnfrågorna för att trygga denna del av marknaden och trygga individens rätt som brast var vi tvungna att tillsätta en ny utredning som skulle titta på detta. Då valde vi att göra på det sätt som vi själva ansåg vara mest skyndsamt, nämligen att låta , med den kunskap och de experter som man har där, snabbt titta på ett antal av kärnfrågorna. Det innebär att vissa av dessa behandlingar faktiskt ska falla under hälso- och sjukvårdslagstiftningen, att en del av dessa behandlingar inte ska få utföras av annan personal än hälso- och sjukvårdspersonal, att ingrepp som kan innebära betydande hälsorisker ska omfattas av patientskadelagen och att vi behöver ha ett försäkringsskydd för att ge personer som har drabbats av sådana skador ett fullgott skydd. ska också analysera dessa förslags förväntade konsekvenser för patienter, för vårdgivare, för landstingen och för staten. Inom ramen för detta uppdrag ska man också samråda med Inspektionen för vård och omsorg. Jag tar också med mig de förslag som har lämnats här när det gäller frågan om tillståndsplikt till för att se om det är något som vi ska komplettera med. I grund och botten är vi överens om att det finns en uppenbar senfärdighet i denna fråga. Den beror säkerligen på en massa olika saker. Men vi är inte heller nöjda med att läget är som det är, utan detta är en del av marknaden som definitivt behöver regleras. 31 (M): Det gläder mig att vi är överens om att detta är ett stort samhällsproblem. Det som jag tycker är mycket olyckligt är att främst unga människor framåt kommer att få sina liv förstörda på grund av att de lägger sig ned för att genomgå det som de tror är en medicinsk behandling. Jag tycker i och för sig att det är ganska bra att man har en stor tilltro till det offentliga i . När jag läser dessa förtvivlade artiklar i tidningar förstår jag att människor blir mycket förvånade över att de i princip inte har något konsumentskydd. Jag tror också att det är bra att vi är överens om tillståndsplikt och tillsyn. Det är naturligtvis rimligt. Vi måste ha bättre konsumentinformation. Jag tror att statsrådet nämnde att man till exempel ska ha en webbplats eller något annat. Jag tror också att vi är överens om att det måste finnas ett försäkringssystem i detta sammanhang. Det är också viktigt att när en person lägger sig frisk under kniven, om jag får uttrycka det så, ska det inte belasta den offentliga sjukvården om det går snett utan att det är rimligt att man har ett försäkringssystem där en del av det pris som denna person betalar är en del av en ansvarsförsäkring, så att han eller hon får hjälp om någonting går snett. Det är också rimligt att konsumenten får en ersättning om någonting går snett och inte bara som – i bästa fall – får tillbaka pengarna. Det ska naturligtvis vara en ekonomisk ersättning, som borde vara ett privat försäkringssystem där man har en ordentlig ansvarsförsäkring. Jag kan bara beklaga att regeringen inte har agerat snabbare. Jag förstår av det statsrådet säger att vi är överens om det och att hon också beklagar detta. Går det att göra någonting fortare tycker jag att ni ska göra det. Vi vill ju inte att människor ska bli medicinskt felbehandlade, helt enkelt. 32 Socialminister (S): Jag tackar för en bra och viktig debatt. Jag har naturligtvis också funderat över om det i någon ände kan ha funnits ett läge där vi hade kunnat vara ännu snabbare, men jag tror att det i grund och botten har handlat om välmening – att ändå försöka hitta delar som vi bedömde att vi kunde gå vidare med. Ett av mina första beslut när jag klev in som socialminister var att jag sa: måste vi riva av det här plåstret; vi kan inte fundera över det längre. Vi måste tala om att vi inte kan gå vidare med den här utredningen, och vi måste ge ett uppdrag till att skyndsamt få åtminstone något skydd på plats. Tack, alltså, för en bra debatt och för bra inspel, ! Jag ser fram emot vår gemensamma botoxfirma framöver. Nej, jag skojar, – ursäkta! Överläggningen var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2017/18:56 om tioårig grundskola 33 Utbildningsminister (MP): har frågat mig om jag kommer att lämna ett förslag om tioårig grundskola i enlighet med tillkännagivanden. informerades om regeringens överväganden när det gäller tillkännagivandena om en tioårig grundskola, detta i propositionen En skyldighet att erbjuda lovskola. överlämnades propositionen Skolstart , prop. 2017/18:9. I den redogör regeringen utförligt för sina bedömningar och åtgärder med hänsyn till tillkännagivande. Bland det mest centrala är att skolplikten – en hörnsten i det svenska utbildningssystemet – ska börja redan och alltså förlängas till . Alla sexåringar ska delta i utbildningen, skolans inledande läsår ska ha ett tydligt och förstärkt pedagogiskt uppdrag och alla elever ska få bättre förutsättningar för att nå kunskapsmålen för skolan. Regeringen anser att en skolstart kan och bör genomföras utan drastiska förändringar i skolsystemets grundläggande struktur. förslag om en obligatorisk förskoleklass, redovisat i SOU 2015:81, fick också ett överväldigande stöd av remissopinionen. För att uppnå det som gett uttryck för i sina tillkännagivanden har regeringen utöver förslagen i nämnda proposition bland annat gett förskoleklassen tydliga styrdokument genom helt nya och omfattande avsnitt i läroplanerna, som är uppbyggda på motsvarande sätt som kursplanerna för . Undervisningen i förskoleklassen ska ge eleverna förutsättningar att utvecklas i riktning mot de kunskapskrav som gäller för . Regeringen satsar även på fortbildning för all personal i förskoleklassen utifrån förskoleklassens nu förstärkta uppdrag. Jag vill också passa på att lyfta fram en kommentar från , som likt interpellanten vill se utvidgas med . I sina synpunkter på lagrådsremissen om en skolstart anger att förbundet delar stora delar av regeringens resonemang och hoppas att förslaget kan utgöra ett första steg på vägen till en tioårig grundskola. Enligt förbundet behöver bland annat den akuta lärarbristen lösas om ett nytt obligatoriskt grundskoleår ska införas. Effekterna av reformerna bör ges tid och följas noga. Om man i ett senare skede skulle vilja omvandla förskoleklassen till en del av underlättas det av att förskoleklassen då redan är en del av det obligatoriska skolväsendet i . En reform som ytterligare skulle stärka förskoleklassens pedagogiska uppdrag och elevers rätt till stöd är förslagen i propositionen Läsa, skriva, räkna – en åtgärdsgaranti, prop. 2017/18:18, som ska beredas i utbildningsutskott. Genom förslagen i propositionen Skolstart och med beaktande av i detta interpellationssvar nämnda reformer gör regeringen bedömningen att det huvudsakliga syftet med tillkännagivanden om en tioårig grundskola är tillgodosett. 34 (M): Tack för svaret, utbildningsministern! Denna interpellation är ställd därför att det är angeläget och betydelsefullt att vi alla inser att lärande tidigt i livet betyder väldigt mycket för vad som händer senare, när en människa ska gå igenom livet utrustad med de kunskaper och färdigheter som behövs för att kunna fungera som samhällsmedborgare och på en arbetsmarknad. Just därför är det så olyckligt att regeringens förslag om att göra förskoleklassen obligatorisk de facto innebär väldigt små förändringar av verksamheten. Dessutom påverkar förslaget enbart de dryga av sexåringarna som inte går i förskoleklass. Jag tycker att detta är väldigt märkligt, fru talman, för behöver i likhet med många andra länder välja att förändra de ambitioner vi har på detta område och övergå till en tidigare skolstart. Vi ser nämligen att det betyder väldigt mycket för människor. behöver vända på dagens pyramid, där alltför många elever inte får hjälp med sin kunskapsresa . Titta bara på min valkrets, ! Det är ett exempel på en stad som verkligen har problem när det gäller utbildningsfrågorna och där vi kan se att elever lämnar utan att ha de färdigheter de faktiskt ska ha enligt lagstiftningen. De får inte hjälp med sin kunskapsresa. Detta får konsekvenser. Det får konsekvenser när det gäller utanförskapet och när det gäller kriminalitet. Det får konsekvenser för hela utvecklingen av vad som faktiskt är tredje största stad. Många elever hamnar mellan stolarna när stödet och hjälpen kommer i årskurs 8 eller 9. Detta är välkänt; det är ingenting vi egentligen står här och debatterar som om det vore uppfunnet i går – snarare tvärtom. Stödet behöver komma mycket tidigare. Alliansens förslag innebär till skillnad från regeringens att våra sexåringar i , , eller någon annan av landets 290 kommuner direkt får del av de kunskapsmål och den utvärdering som framgår av läroplanen – den kompetens som hör lågstadiet till – och rätt till särskilt stöd i enlighet med skollagen. Det följer av våra förslag, men det gör det inte av regeringens förslag. Vad är bakgrunden till att vi står här – upphovet till interpellationen? Ja, det är att den rödgröna regeringen ändrade direktiven till . De rödgröna ville att förskoleklassens syfte, uppdrag och innehåll skulle vara oförändrat och att ingen fortbildning av personal skulle föreslås. Det är klart att det är en regerings privilegium att ändra direktiv, men som ett resultat av dessa förändringar av direktiven förespråkade utredningen en obligatorisk förskoleklass då man inte haft mandat att utreda Alliansens förslag om en tioårig grundskola. som detta har pågått har alltså gjort två tillkännagivanden om att ta fram förslag om Alliansens tioåriga grundskola. Det är två tillkännagivanden – inte ett eller inget utan två. Bland annat ville ju att regeringen skulle utreda specifikt de delar som den rödgröna regeringen plockade bort, och regeringen agerade direkt i strid med detta. har den i stället lagt fram förslag om en obligatorisk förskoleklass. Hur kan utbildningsministern i den sista meningen i sitt svar till mig hävda att detta skulle vara att tillgodose de tillkännagivanden som har gjort? 35 Utbildningsminister (MP): Det återstår nu för att pröva. Vi håller helt med varandra om att vi måste stärka det tidiga stödet. Jag vill vända den kurva där vi ger mest stöd till eleverna i åttan och nian – där stödet kommer in sent, när små problem har hunnit växa sig till stora hinder i många ämnen, när självförtroende och självkänsla hos eleverna har brutits ned och när det blir svårare att hinna ifatt. I stället vill jag stärka det tidiga stödet. Det är en av anledningarna till att den första budget jag förhandlade fram innehöll en stor satsning på mer personal i de tidiga åren. Från början var satsningen på 2 miljarder, och den har växt till 2,8 miljarder till förskoleklass, lågstadium och fritidshem . Det har inneburit att ungefär 20 000 nya medarbetare har anställts i svensk skola sedan vi tillträdde. Det är mer än vad de ökade elevkullarna motiverade, och tyngdpunkten ligger på de tidiga åren. Mer resurser är såklart avgörande för att kunna ge eleverna mer tid och mer stöd, men det räcker inte. Vi måste också säkra att stödet kommer på plats och når alla. Av den anledningen lägger vi fram en proposition om obligatorisk förskoleklass. Alla sexåringar ska börja i en läroplansstyrd skola. Det påverkar inte bara de procent som inte går i förskoleklasser, utan det påverkar såklart också statusen och organisationen runt hela förskoleklassen, skolverksamheten för sexåringar. Därutöver har vi redan från och med detta läsår infört egna avsnitt i läroplanerna för förskoleklassen och därtill för fritidshemmen. De stärker tydligt det pedagogiska uppdraget. Det är en stor förändring av denna 20-åriga skolform. Den tredje och viktiga delen är att säkra just tillgången till särskilt stöd. Av den anledningen har jag till lagt fram ett förslag om en åtgärdsgaranti. Den går ut på att alla elever i förskoleklassen ska genomgå en kartläggning. Resultatet av den kartläggningen ska leda till stöd i det fall där man ser att elev riskerar att inte få med sig de kunskaper som man behöver som sexåring för att senare nå kunskapskraven i årskurs 3. För årskurs 1 är detta infört genom en proposition från mig om obligatoriska bedömningsstöd som ytterligare stärker möjligheten till särskilt stöd. Denna åtgärdsgaranti har arbetats fram i en utredning av docent , tidigare ansvarig för bland annat läsförståelsedelen i de svenska PISA-proven. Utredningsdirektiven innehåller just de delar som flyttades från till bord. Vi delade på det organisatoriska i en utredning, , och det pedagogiska i en utredning, utredning. Åtgärdsgarantin har välkomnats av , , en lång rad huvudmän och kommuner såväl borgerligt styrda som socialdemokratiskt eller rödgrönt styrda kommuner. Åtgärdsgarantin har välkomnats av hela den samlade funktionshindersrättsrörelsen, Specialpedagogiska skolmyndigheten och Skolinspektionen – detta för att säkra att elever som behöver det får tillgång till stöd. Skolinspektionen markerar särskilt att om en lagstiftning enligt den som föreslås i utredning kommer på plats kan man på ett annat sätt följa upp att varje skola har rutiner som leder till att när en lärare identifierar en elev med behov av särskilt stöd kan stödet komma på plats redan i förskoleklassen. En sådan lagstiftning skulle vända den kurva som vi talar om. För att åstadkomma det som vi är överens om behöver alla sexåringar gå i en läroplansstyrd skola – det är därför som vi har gjort förändringar i läroplanen – och lagen behöver skärpas. Det är bakgrunden till propositionen om en åtgärdsgaranti som kommer att behandlas i utbildningsutskott. 36 (M): När vi blickar ut över ser vi växande skillnader när det gäller elever beroende på bakgrund, på uppväxtvillkor och på vad som händer i skolan. Framför allt beror det på vad som händer om stödinsatser sätts in eller uteblir tidigt . Vi vet att om man får stöd tidigare i livet blir skillnaderna mindre längre fram i livet. Vårt bud i den här diskussionen har varit att vi vill se införandet av en tioårig grundskola där lågstadiet blir fyraårigt. Det har varit vårt bud i den här diskussionen. Det innebär att sexåringar får den undervisning som följer kunskapsmål och får del av den utvärdering som framgår av läroplanen, av den kompetens som hör lågstadiet till och dessutom rätt till särskilt stöd i enlighet med skollagen. Trots att förskoleklassen har funnits ser vi fortfarande utvärderingar som visar att förskoleklassen runt om landet håller ojämn kvalitet och har ett alltför skiftande innehåll. Det bidrar ju till precis det som jag nämnde , nämligen att sexåringarna redan från start rustas med olika kunskaper beroende på var i landet de bor. Och det beror inte bara på var i landet de bor, fru talman, utan det beror också på var någonstans i en stad – jag återkommer senare till – eller kommun som man bor. Detta borde regeringen ta på mycket större allvar, redan när de första tillkännagivandena kom. Regeringen borde kanske till och med ha haft det som prioritering redan när man tillträdde 2014. Men det har man alltså inte gjort. I stället har man gång på gång ignorerat de tillkännagivanden som har avgett och följt sin egen politiska vilja. Må så vara, men det finns också ett politiskt pris att betala för detta som utbildningsministern kanske borde fundera över. Som jag sa tidigare påverkar regeringens förslag om obligatorisk förskoleklass, som av utbildningsministern här i talarstolen framställs som en stor och omfattande åtgärd, endast de av sexåringarna som inte går i förskoleklass.