prot · H409103 · 2017-05-02 00:00:00 — Regeringen kommer utifrån genomförandet av bland annat de nämnda uppdragen att ta ställning till det fortsatta arbetet för en skola som engagerar och aktiverar eleverna till mer rörelse och för att stärka kvaliteten på undervisningen i ämnet idrott och hälsa. 144 (M): Jag tackar utbildningsministern för svaret. Den här interpellationen avviker lite grann från gängse rutiner, och jag ska berätta varför. Idrotts- och folkhälsominister har uttryckt att han inte vill införa fler lektioner i idrott och hälsa i skolan på grund av att kvaliteten på lektionerna är för låg. Självklart väcker detta starka reaktioner bland annat hos en samlad lärarkår, som känner sig förtvivlad. Som ministern uttryckte jobbar lärarna och gör allt de kan för att hålla en hög kvalitetsnivå på lektionerna. Det väcker dock reaktioner även hos oss andra. Vad är det egentligen idrotts- och folkhälsoministern menar? Det var det som var utgångspunkten för denna interpellation. Förvånande nog vill han inte svara på frågan, utan han hänvisar till utbildningsministern. Utbildningsminister ska därför förklara vad idrotts- och folkhälsoministern menade med sitt uttalande. Nåja, vi får i stället titta vidare på vad utbildningsministern har svarat, och jag ska nämna några av de sakerna. Ministern hänvisar till Skolinspektionen och dess två rapporter. När vi tittar närmare på dem ser vi att de är . I svaret hänvisas också till att det kan finnas risker för att bedömningar och betygsättningar inte utgår från styrdokumentet. Regeringen har lämnat ett uppdrag till Skolinspektionen att genomföra en kvalitetsgranskning av ämnet idrott och hälsa i . Uttalandet om låg kvalitet är alltså mer ett antagande och inte säkerställt, och därför förvånar det. I svaret hänvisar ministern även till att göra en undersökning av idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet. På vilket sätt menar ministern att idrottsrörelsens verksamhet påverkar idrott och hälsa i skolan? Idrottsrörelsen gör fantastiska insatser och samhällsnytta; de 650 000 ideellt arbetande ledarna är våra vardagshjältar i detta. har för övrigt också utvärderat statens idrottspolitiska mål för barn och ungdomar. Det är en väldigt omfattande rapport som kommer att redovisas i . Eftersom många barn inte når idrotten därför att de inte har den kulturen och bakgrunden är skolans verksamheter mycket viktiga för att barnen ska få fysisk aktivitet. Jag är oerhört förvånad – och det har vi talat om tidigare – att regeringen tillsammans med aktivt här i har valt att säga nej till fler timmar idrott och hälsa i , med de stora folkhälsoutmaningar vi har. Jag upplever detta som ett stort svek mot de barn och ungdomar som går i . har lägst antal timmar idrott och hälsa jämfört med de övriga nordiska länderna, och vårt antal timmar är bland de lägsta i EU. Jag vill därför fråga utbildningsministern hur han tänker gällande att är sämst i klassen i idrott och hälsa kopplat till de väldigt stora folkhälsoutmaningar vi har. 145 Utbildningsminister (MP): Jag tackar för frågan. Jag tror att detta är oroande. Vi ser att unga inte rör sig i tillräcklig utsträckning. Vi ser också hur detta skiktas, och det skiktas dessutom i ökad utsträckning efter socioekonomiska mönster. Det är i sin tur någonting som såklart samvarierar med att skolresultaten skiktas i alltmer socioekonomiska mönster – att ojämlikheten ökar i svensk skola. Vi vet att det är bra för hälsan att röra sig, och det långsiktiga är att tidigt sätta en kultur och vana av att röra sig. Det är också bra för skolresultaten. Rör du dig, gärna lite , leder det till att du lättare koncentrerar dig också på skoldagens sista lektion och lättare tillgodogör dig kunskapen. Då ställs frågan: Vad gör vi för att förbättra situationen? Jag försökte i mitt svar att ge en bred bild av det; det var därför jag även nämnde uppdraget till Gymnastik- och , som förutom att titta på idrottsrörelsen tittar på arbete med daglig fysisk aktivitet och kvaliteten i undervisningen i ämnet idrott och hälsa. Det var därför jag tyckte att det var passande eller lämpligt att nämna som svar på ursprungliga interpellationsfråga. Ja, vad gör vi? Bland annat tittar vi på just ämnet idrott och hälsa. Det är de tillfällen då eleverna enligt schemat ska röra sig och även lära sig det kunskapsämnet innehåller. Dessutom ska man sätta den tidiga kulturen där eleverna får kunskap om och tillgång till olika idrotter och andra möjligheter att röra på sig. De ska få kunskap om sin kropp och om hur hälsan fungerar. Där arbetar vi med att se hur vi kan stärka lärarna i idrott och hälsa i deras uppdrag, bland annat genom den kvalitetsgranskning som Skolinspektionen nu genomför och som jag nämnde. Den kan ligga till grund för ett utvecklingsarbete på enskilda skolor eller ett statligt erbjudande om sådant. Vi har även det uppdrag som Gymnastik- och snart ska redovisa. Därutöver har vi en diskussion om hur många timmar idrott och hälsa det ska vara i skolan. Det stämmer att inte bara i idrott och hälsa utan även totalt sett ligger lägre än de flesta jämförbara länder i antal undervisningstimmar. Det är en anledning till att till exempel har konstaterat att även om det finns svårigheter att öka det totala antalet undervisningstimmar, på grund av den stora lärarbristen, är det någonting vi bör se framför oss på . Därför har jag lagt fram ett förslag till om en stadieindelad timplan och en bättre modell för att fatta beslut om timplanen. Det behandlas just nu i utbildningsutskottet. Det andra vi jobbar med är möjligheten att röra sig vid sidan av det schemalagda kunskapsämnet idrott och hälsa. Det som står i läroplanen men inte får tillräckligt genomslag, nämligen att skolan ska erbjuda daglig rörelse, ska också börja hända ute på skolorna. Det är det uppdraget vi har gett till – att titta på hur vi kan stärka skrivningarna i dagens läroplan, hur vi kan finansiera kommunerna för det och vilka goda exempel som finns att sprida. Här händer nämligen mycket. Jag nämnde de insatser vi genom staten finansierar , till exempel pulshöjande aktiviteter . Det finns skolor där man har fattat ett aktivt beslut om att ha mobil- och skärmförbud på vissa raster för att i stället aktivera eleverna i rörelse. Det finns ytterligare andra exempel på hur man jobbar i samarbete med den lokala idrottsrörelsen. Jag tror att vi måste jobba både med kunskapsämnet idrott och hälsa och den dagliga rörelsen vid sidan av ämnet idrott och hälsa. 146 (M): Över hälften av befolkning är överviktig alternativt lider av fetma. Dessa rapporter kom . Precis som ministern sa är skillnaden mellan hög- och lågutbildade väldigt stor, och den växer. Det är oroande. Fysisk och psykisk hälsa plus kortare medellivslängd är över lag vanligare hos personer med låg utbildningsnivå. Värst är det för dem som inte har gymnasieutbildning över huvud taget. Vi har även tagit del av rapporter som säger att den psykiska ohälsan fortsätter att öka och att det är de unga som mår dåligt, vilket är oroväckande. En god och jämlik hälsa är en grundförutsättning för samhällets utveckling. Rapporter visar att det behövs kraftfulla satsningar på folkhälsan i och att arbetet måste bli en viktig del i samhällsplaneringen. Svenska läkare varnar för en tickande hälsobomb, då många barn är så feta att de riskerar att få sjukdomar som förstör deras liv: åderförfettning, diabetes, ledbesvär med mera. Dessutom blir allt fler fetare allt tidigare. har antalet överviktiga barn fördubblats, och beräkningar visar att vart femte barn mellan sex och är överviktigt. har sett en trefaldig ökning av insulinnivåerna, förhöjt blodtryck och en allvarlig förtjockning av hjärtats vänsterkammare som leder till skadliga effekter hos överviktiga 13-åringar. Om samhället inte gör någonting nu riskerar vi att få en vårdsituation i landet som är helt ohållbar. Samma rapport delger oss också fakta som uppmanar till gympa samt mer fysisk aktivitet i skolans regi, även efter skoltid. Vi moderater har tagit detta på största allvar, och det är därför vi föreslår en 20-procentig ökning av antalet timmar i ämnet idrott och hälsa. Jag skulle gärna se mer, men det här är en bra början. Även och forskare föreslår detta, och lägg därtill att vi också föreslår idrott på fritis. Här ska tillsammans med föreningarna ha en viktig roll i att nå 500 000 barn – ungefär så många finns på fritis . För många barn och ungdomar är det svenska föreningslivet inte en tradition, och därför har de inte heller kommit i kontakt med idrottsrörelsen. Det här är en jättefin inkörsport till mer fysisk aktivitet. Framför allt gäller detta resurssvaga personer, barn och ungdomar som kan närma sig idrotten och fysisk aktivitet. Hur kan man då, med all den forskning och expertis som finns, här i aktivt säga nej till mer idrott och hälsa? Jag måste komma tillbaka till detta och få ett mer utförligt svar än det jag fick tidigare. Jag vill också fråga: Påstår utbildningsministern att alla vi som, beroende på forskning och annat, förespråkar mer idrott och hälsa har fel? Har vi som driver detta och vill ha detta fel? 147 Utbildningsminister (MP): Nej, och rätt ska vara rätt: har behandlat ett antal yrkanden om enskilda timmar i enskilda ämnen. Regeringspartierna har valt att inte bistå dessa yrkanden, utan man inväntar den process som finns med den stadieindelade timplanen. En proposition ligger nu på bord – om den går igenom har regeringen förutsättningar att fatta beslut om en stadieindelad timplan. I det beslutet kommer vi att väga in de många remissyttranden som har kommit om såväl ämnet idrott och hälsa som andra ämnen. Det finns starka röster för att utöka antalet timmar i ämnet idrott och hälsa, och det finns goda argument för detta. är det så att när jag talar om att stärka kvaliteten i ämnet och om möjligheterna och förutsättningarna för lärarna att göra ett bra jobb handlar det inte bara om hur många timmar man har till ämnet – 100 fler timmar innebär, utslaget skoltid, till . Det handlar också om vilka möjligheter man har att nå de elever som i begränsad utsträckning kommer till lektionerna i ämnet i de senare årskurserna och de elever som kommer till lektionerna men enligt uppföljningen inte rör sig lika mycket på lektionerna. Hur säkerställer vi förutsättningarna för detta? Vi har statsbidrag för lärares möjligheter att kompetensutvecklas tillsammans. Vi har även stödmaterial, som jag nämnde i mitt interpellationssvar, och statsbidrag för elevhälsoinsatser såsom pulshöjande projekt. Vi jobbar på förutsättningarna att ge lärarna i ämnet idrott och hälsa möjligheten att se till att eleverna rör sig och tidigt bekantar sig med all den kunskap som finns inom detta kunskapsämne. arbetar vi med att eleverna ska röra sig mer under skoldagen, även vid sidan av ämnet idrott och hälsa. Detta rör, precis som jag sa, den skrivning som finns i läroplanen . Den skrivningen är uppenbarligen för svag. Jag hade kunnat skylla detta på min företrädare och på den regering som lade fram den, men jag förutsätter att man när man tog fram denna skrivning trodde att den skulle leda till att skolorna skulle arbeta mer med rörelse, trots att det bara står ”bör” och ”erbjuda” – att skolorna bör erbjuda förutsättningar för daglig rörelse. Detta har inte blivit fallet. Uppföljningar visar att de flesta skolor saknar planer för hur man ska arbeta för daglig rörelse. Tyvärr tror jag att det som att visa oss återigen understryker detta. Vi tittar vi på hur vi kan skärpa denna skrivning i läroplanen, så att det inte bara handlar om ämnet idrott och hälsa utan också om den dagliga rörelsen och om skolans arbete för detta. Vi måste jobba på båda fronterna. 148 (M): Jag tycker att det som utbildningsministern säger är lite luddigt, men vi får fortsätta att följa detta. Jag är fortfarande orolig för barnen och ungdomarna i gruppen utrikes födda, som vi vet har svårt att komma in i idrottsrörelsens skydd, så att säga. Jag oroar mig fortfarande för dem med funktionsvariationer och för resurssvaga grupper. Vi måste nå dem. Det finns utmaningar även för idrottsrörelsen, men det gäller i ännu högre grad för skolan. Jag är också oroad för lärarnas kunskaper om och intresse för ämnet som du, , vill införa – rörelse generellt sett. Forskningen visar att aktiviteterna ska vara pulshöjande. Hur ska de utföras i de ofta trånga lokaler som finns? Vi vill också gärna ha 30 minuters aktivitet för att effekten ska bli god. Dessa utmaningar är stora, och det finns stora frågetecken när vi talar om rörelse. Insatserna måste vara kvalitativa – vi talar alltså inte om armar uppåt sträck för att bryta en lektion, för att eleverna ska få bättre koncentrationsförmåga och så vidare, utan detta är mer vetenskapligt än så. Det är här jag ser de stora utmaningarna: Hur ska vi få till det här? Många frågetecken kvarstår, och vi kommer att behöva följa upp detta. Det verkar finnas många pågående insatser. Vi får se hur utfallet blir, men jag hoppas och tror att ministern förstår allvaret i detta och de stora folkhälsoutmaningar som vi står inför. Det finns ett stort och brett stöd för mer idrott och hälsa i skolan, och vi tar detta på allvar. 149 Utbildningsminister (MP): Ja, : Vi delar den oron, inte minst vad gäller hur ojämlikheten i folkhälsan samvarierar med, påverkas av, följs av och leder till en ojämlikhet i kunskapsresultat. Givetvis är det så att vi genom att angripa det ena – genom att se till att stärka elevernas kunskaper – hjälper det andra. Samma sak gäller åt andra hållet: Att stärka rörelsen i skolan och se till att elever rör sig på ett sådant sätt att det stärker koncentrationen och tidigt etablerar goda vanor för folkhälsan påverkar kunskaperna. Här finns en möjlighet att göra två goda saker , men då gäller det att göra rätt. förslag – så att det är tydligt här – innebär ju inte med idrottslärare på varje skola . Inte heller ni har lyckats att finansiera eller hitta möjlighet till detta. Ni har ett förslag . Dessa tillkännagivanden lämnas till regeringen, och vi hanterar dem. Utslaget på nio skolår innebär förslaget mer , så det kommer naturligtvis inte ensamt – hur gott det än är – att lösa de stora problem som pekar på. Man måste också jobba med att eleverna rör sig vid sidan av ämnet idrott och hälsa. Det handlar inte om antingen eller utan om möjligheten till både och. Det handlar både om förstärkning av ämnet idrott och hälsa och av lärarnas möjligheter att göra det goda arbete man vill göra som lärare och om att stärka aktiviteten på skolorna så att eleverna rör sig . Överläggningen var härmed avslutad. § 19 Svar på interpellation 2016/17:408 om höjning av bostadsstandarden 150 Statsrådet (MP): Nooshi Dadgostar har frågat mig hur jag och regeringen vill komma till rätta med byggfel, dålig kvalitet och resursslöseri komma till rätta med byggbranschens svårigheter med att ta till sig forskning och sätta fart på förbättringsarbetet i branschen. Nooshi Dadgostar hänvisar bland annat till den debattserie som publicerat rörande kvaliteten på dagens bostäder. Jag vill inledningsvis uttrycka min oro över de signaler som har kommit fram om att hållbarheten inte prioriteras i dagens byggande. I ett läge med kraftigt ökande byggproduktion finns det en risk för fler byggfel och brister på grund av avsaknad av rätt kompetens. Regeringen följer utvecklingen noga, och jag utesluter inte att åtgärder kan behöva vidtas. Jag vill dock framhålla att regeringen arbetar med förslag kring politiken för arkitektur, form och design. har i och med detta fått i uppdrag att se över kommunernas arbete kopplat till arkitektur- och kvalitetsfrågor, vilka verktyg och arbetssätt som finns tillgängliga inom ramen för , andra lagar och förordningar samt även icke-juridiska verktyg och processer. En viktig uppgift är till exempel att lyfta fram offentliga aktörers viktiga roll, i synnerhet kommunernas, både vad gäller tillämpning av gällande lagstiftning och att främja arkitektonisk kvalitet och hållbara bostäder i planering, byggande och förvaltning. Hög arkitektonisk kvalitet går hand i hand med en god bostadsstandard samt en god byggkvalitet, och vår förhoppning är att den nya satsningen på arkitektur- och hållbarhetsfrågor ska påverka bostadsstandarden och byggnaders kvalitet positivt. Jag vill också nämna den nationella satsning som regeringen gör på forskning om hållbart samhällsbyggande och som bland annat ska utgå från Agenda och miljökvalitetsmålen, till exempel God bebyggd miljö. I budgetpropositionen aviserades en ökning på forskningen om hållbart samhällsbyggande med och . När det gäller hur dagens regelverk är utformat är det byggherren som ska visa att alla krav som gäller för byggnaden är uppfyllda. Om anser att kraven är uppfyllda ges ett slutbesked. Det är naturligtvis viktigt att både byggherrar och kommuner förstår och tillämpar lagstiftningen på ett enhetligt sätt för att bland annat undvika olika typer av byggfel. fick därför i uppdrag att genomföra kompetensinsatser för att nya ska få genomslag och för att främja en mer enhetlig och effektiv tillämpning av lagen. Regeringen bedömer att det behövs fortsatta kompetensinsatser och avser därför att föreslå en ökning av anslaget med –2020. Avslutningsvis vill jag förtydliga syftet med den genomgripande översynen av byggregler som regeringen beslutade om . Nooshi Dadgostar anför att syftet är att minska kravet på gott byggande i . Jag vill vara tydlig med att så inte är fallet. Syftet är att modernisera och förenkla regelverket. Det står uttryckligen i kommittédirektivet att detta ska göras utan att äventyra hälsa, säkerhet, gestaltningskvalitet, en god livsmiljö och ett långsiktigt hållbart byggande. I direktiven anges vidare att Agenda 2030 och dess mål ska vara vägledande vid översynen. Agenda 2030 är den handlingsplan som världens länder enats om för att lösa den globala utmaning det innebär att etablera en ekonomisk, socialt och miljömässigt hållbar utveckling. Den byggda miljön påverkar alla dessa aspekter av hållbar utveckling. Ett modernt, tidsenligt och lättförståeligt byggregelverk är en viktig förutsättning för att förhindra byggfel, dålig kvalitet och resursslöseri. Om bostadsbyggandet i även framöver ska kunna hålla en hög nivå, både vad gäller kvantitet och kvalitet, är det av högsta vikt att byggregelverket är modernt och tidsenligt och speglar de krav som samhället ställer. 151 NOOSHI DADGOSTAR (V): Det är trevligt att vi denna sena timme diskuterar kvaliteten på bostadsbyggandet. Anledningen till att jag ställde interpellationen är de larm som vi återkommande får om att det som byggs, inte allt men en förvånansvärt stor andel, inte håller måttet. Det finns ett antal anledningar till det. Bland annat verkar det vara så att entreprenören har ganska mycket makt , alltså själv kan skapa sina bostadsrättsföreningar och köpa av sig själv. Därmed är den kontrollansvarige den som själv har byggt. Det skapar helt enkelt ett slags jävssituation där byggherren blir allt mindre viktig i processen. Styrkeförhållandena har ändrats rätt mycket från att det har varit en aktiv byggherre som i detalj har kontrollerat det som byggs till att byggentreprenören är den som egentligen styr processen. Vi får larm om att det finns ganska mycket skräpmaterial på marknaden som man gärna smackar in. Det räcker med att gå ut och prata med sina bekanta. Många som har köpt nyproduktion säger till exempel att efter går saker sönder i köken. Det byggs mer och mer utan förvaringsutrymmen. Det byggs ganska smått . Jag har en ganska stor oro kring att det just nu går alltmer mot trångboddhet och sämre och mindre hållbara material. Det är också det som vi ser i forskningen , och som det också skrivs mycket om i dagstidningarna. Regeringen har ju beslutat om en översyn av byggnormer. Det är naturligtvis inte första gången det sker en genomlysning av byggbranschen; det har gjorts rätt . Men jag noterar att i regeringens direktiv till utredningen finns ingenting om att boendekostnaderna ska vara låga för den enskilde kunden eller medborgaren. Det finns väldigt lite i direktiven som handlar om kvalitet, utan det handlar om att det ska bli enklare och billigare. Och visst är det billigt, det som byggs, men det är också en del av problemet. Det kan vara billigt för entreprenören, men priserna ökar ju för den enskilde kunden. Det slår inte igenom på marknaden. I stället riskerar vi att få ett regelverk som är, som ministern sa, enklare, vilket jag uppfattar som att vissa tekniska krav helt enkelt ska bort. Det är så jag måste uppfatta enkelheten, det vill säga att man stryker vissa krav. Då måste jag fråga: Anser regeringen att vi har för högt ställda krav i ? Ska vissa krav bort? Och varför har man inte i direktiven särskilt pekat på prispress gentemot medborgaren, inte för det som byggs, och på kvalitet – att det som byggs måste vara av hög kvalitet? De byggnormer vi har är funktionskrav, så det finns stort utrymme, som jag ser det, att bygga bra och konkurrera på ett bra sätt även med nuvarande regler. Det är inte de som är felet . 152 Statsrådet (MP): Det är rätt många olika frågor som Nooshi Dadgostar tar upp här, och jag tycker att många av dem är relevanta att diskutera i det här sammanhanget. En grundläggande fråga är att vi nu bygger så mycket mer . Jag tror att det som är huvudskälet till att den här diskussionen har kommit upp över huvud taget är att vi från att ha byggt alldeles för lite i nu har en annan situation. Hela svenska byggindustrin står på tårna och jobbar för fullt. Även kommunerna och länsstyrelserna, alla som är inne på det här området, jobbar för fullt, och många jobbar övertid. Det är problem att få utbildad personal inom stora delar av byggindustrin och även inom de offentliga institutioner som är inblandade. Det skapar en ny situation som ger vissa problem, bland annat att man blir tvungen att anställa folk som har mindre erfarenhet och inte alltid den utbildningsnivå som man hade velat ha. När det är brist på folk och ont om tid finns det en risk att det blir mer byggfel. Den bristande kompetensen leder till en ökad risk vad gäller kvalitetsfrågor, byggfel, resursslöseri och att man arbetar på ett sätt som gör att det blir dyrare än det annars skulle bli. Det är ett grundläggande problem, och jag talar ofta med byggnadsindustrin om att det är viktigt att man är noga med kvaliteten och försöker se till att man inte låter hets och stress på grund av bristande kompetens och brist på folk gå ut över kvaliteten på ett allvarligt sätt, för det vore illa. Men risken finns. Finns det ett systemfel som kan göda problem både nu och i tider då byggandet inte är lika omfattande som ? En del forskare har pekat på detta i den debatt som har förts i och . När det gäller konstruktionen av bostadsrättsföreningar kan det vara så att vi har en del problem i strukturen som vi borde komma till rätta med. Därför måste regeringen titta noga på den utredning som har kommit när det gäller konsumentskyddet för bostadsrättsföreningen och om där finns viktiga delar som skulle kunna begränsa eller minska riskerna och komma till rätta med dessa problem. Delvis kan det vara så, men jag tror inte att det fullt ut täcker dessa frågor. Nooshi Dadgostar tar också upp den utredning som jag har tillsatt och som handlar om byggregler. Det är fel att säga att det skulle vara ett kvalitetsproblem i sammanhanget. Det handlar om helt andra saker. Men det får jag återkomma till, för nu är min talartid slut. 153 NOOSHI DADGOSTAR (V): I min interpellation påpekade jag att arkitekten säger att byggbolagen gjuter in ledningar och rör under golvet i jakten på fler säljbara kvadratmeter. Då måste man riva upp hela golvet om man ska renovera. Han tror att det kommer att bli renoveringar efter 10–. påpekade expert att det finns så mycket dåligt material på marknaden och att det är lätt hänt att man använder mycket av det. Saker går ju att sälja dyrt på marknaden . Medborgarna blir alltså förlorare här. Bostadssektorn är inte vilken sektor som helst.