prot · H50918 · 2017-10-17 00:00:00 — Det är att vi skulle behöva ha starkare sanktionsmöjligheter från olika former av tillsynsmyndigheter när de ser över vad myndigheter kan göra, såsom till exempel och Försvarsmakten. Vi har också sett andra exempel på myndigheter som har slarvat på marginalen, om vi uttrycker det på det sättet. Det borde finnas tydliga sanktionsmöjligheter när det gäller upprätthållandet av myndigheters säkerhetstänkande. Jag kan också glädja statsrådet med att tillsammans med våra systerpartier i försöker lyfta upp den här typen av frågeställningar inom ramen för och ett nordiskt samarbete. Jag tillhör nämligen dem som tror att detta, även om vi just nu har genomlidit dessa månader i med Transportstyrelsen, är utmaningar vi delar med våra nordiska vänner. Ytterst kommer detta att handla om mål, medel och metod, och där finns det en del övrigt att önska från regeringens sida – även om jag inledde mitt inlägg i en mer försonande ton. 60 Statsrådet (S): Det är alldeles sant som säger: Det finns saker vi verkligen kan vara ordentligt överens om. Jag vet att det finns ett gediget intresse för säkerhetsfrågor hos och . Där hittar vi ofta en samsyn i att säkra det som är nationens intresse, nämligen att se till att berörda myndigheter har rätt resurser och möjligheter att göra de bästa insatserna för att stärka den svenska säkerheten. Inte minst våra försvarsöverenskommelser visar tecken på detta. Sedan finns det säkert förbättringspotential när det gäller både myndigheters och informationshantering. Eftersom jag har i bakom mig vill jag påminna om Nuonaffären. Trots att den pågick tror jag inte att vare sig statsministern eller ens finansministern sa sig vara informerad om denna miljardaffär. Granskningen där visade också på uppenbara brister. Det finns fördelar med informationsstrukturer där alla ansvarar för sitt, och det finns även nackdelar. Jag tror att KU kommer att visa och belysa på ett bra sätt hur informationen såväl i som mellan myndigheter har fungerat, och så får vi dra gemensamma slutsatser. Det jag värjer mig emot, och det jag tycker var ett oseriöst agerande, är användandet av verktyget misstroendevotum. Jag har i bakom mig, och jag har aldrig varit med om att man så lättvindigt har använt parlamentets skarpaste instrument på det sätt som och nu valde att göra. Normalt vill man ändå se till att en KU-granskning görs eller att myndigheter på annat sätt redovisar underlag, men här tog det inte . var ju en diskussion om misstroendevotum aktuell i frågan om vilka skatteförslag regeringen skulle lägga fram, och blev det ytterligare en diskussion med anledning av detta. Det imponerar inte på mig i egenskap av erfaren parlamentariker. Jag kan förstå det partipolitiska intresset i att ha en diskussion om regeringens ansvar. Den är jag själv angelägen om, och har varit i de stunder jag befunnit mig i opposition, men man måste vara väldigt aktsam med det som är parlamentets skarpaste vapen om vi ska få förtroende för de institutioner vi brukar vörda i högtidliga tal. Därför tycker jag att det är viktigt att vi nu efter den turbulens som har varit – efter misstroendeomröstningen om , där han fick stöd för att sitta kvar i regeringen – avvaktar KU:s granskning, ser till att den sker noggrant och drar rätt slutsatser om vad detta innebär för det offentliga . Jag tror nämligen inte att detta är frågor som tjänar på att bli offer för hård partipolemik, utan jag tror snarare att detta är frågor där vi behöver samla oss i det som är svenska och gemensamma intressen. har nämligen alldeles rätt i en sak, och det är att detta inte är en fråga som bara rör myndigheters informationshantering. Det rör kommuner, och det rör det privata näringslivet. Det kan inom försvarsindustrin eller hos andra aktörer måhända finnas en kunskap och en medvetenhet om de nya risker som informationssamhället har fört med sig, men jag är inte alldeles säker på att det finns i hela näringslivet. Därför har vi ett gemensamt intresse av att gå systematiskt till väga och granska och analysera de insatser vi kan göra. Det ska ske med respekt för integritetslagstiftning, naturligtvis, men vi ska ändå säkerställa att vi inte lättvindigt outsourcar viktig information så att icke säkerhetsklassad personal kan ta del av den. Den granskning som justitierådet gör kommer att kunna ge oss viktig information om hur myndigheterna använder kompetens. Alla myndigheter kan inte alltid ha all kompetens – då får man säkerställa att man använder rådgivning från , MSB eller andra aktörer för att kunna fatta rätt beslut i Myndighetssverige. Att säkerställa att så sker inom myndigheterna tycker jag är en av regeringens viktigaste uppgifter . 61 HANS (M): Jag uppskattar det tonläge som vi har i sådana här svåra och komplicerade frågor. Jag kan möjligtvis tycka att det är intressant med statsrådets konstitutionella utvikning kring misstroendeförklaring som ett av parlamentets redskap. Statsrådet konstaterade att vårt sätt att använda detta redskap inte imponerade på honom. Jag måste returnera detta med att säga att jag tyvärr inte imponeras av regeringens handlag. Regeringen har undvikit att informera svenska folket, och oppositionen när det gäller säkerhetshaveriet. Det har funnits en oförmåga att berätta, fru talman, som har lett till att man har fått riva och slita ut information. Jag tycker att regeringen skulle vinna på att självkritiskt fundera över detta. Jag tycker också att det är viktigt att man skiljer på de olika typerna av granskning i samband med detta. KU:s granskning sker , vilket jag tycker är bra. Jag delar statsrådets uppfattning att det är bra att såväl den tidigare som den nuvarande regeringen granskas. Men det finns också en politisk granskning som måste ske. Den kommer ni att utsättas för inför valet . Det handlar om hur ni har hanterat detta säkerhetshaveri samt om vad jag skulle vilja säga är oförmåga att informera svenska folket, och oppositionen. Det kommer dessutom ytterst att handla om vilken central krisledning vi har. Har vi ett regeringskansli och en statsminister som förstår och ser de samlade hot som finns? Är det rimligt, fru talman, att statsministern ska vara en av de sista – oppositionen var naturligtvis ännu senare – som blir informerade om den säkerhetsrisk som föreligger? Där har ni en självkritisk läxa att göra, den trevliga tonen till trots. 62 Statsrådet (S): För att nästan citera kan jag konstatera att vi inte alltid imponerar på varandra. Detta ligger i sakens natur när det handlar om opposition och regering. Det finns dock en gemensam förståelse och ett gemensamt intresse för det som vi har framför oss, som är ett stort gemensamt arbete med att säkerställa att vi får en förbättrad säkerhetskultur i hela . Naturligtvis finns det tillfällen då man ska berätta och informera om allting. Men , som försvarspolitisk expert med lång erfarenhet inom säkerhetspolitik, försvarspolitik och utrikespolitik, vet att det också finns tillfällen då man absolut inte ska berätta allting som man känner till. Detta ligger också i att visa ledarskap och att agera. När det gäller krisberedskapen är det naturligtvis inte förrän i skarpt läge som man riktigt vet om förmågan att öva och att ta till sig information har gett rätt resultat. Jag kan hur som helst konstatera att det fungerade förhållandevis väl i den skarpa situation som rådde i i samband med attentatet på . Agerandet skedde snabbt – inte minst polisen agerade på ett väldigt bra sätt. Det går förstås att dra slutsatser av detta, och det visar att övning ger färdighet. Därför har regeringen övat på ett helt annat sätt än vad vi har gjort i det offentliga . Till och med har övat, vilket jag tyckte var viktigt. Detta har naturligtvis skett på grund av tråkiga omständigheter och på grund av att vi lever i en mer osäker omvärld, där de säkerhetspolitiska hoten kanske är större . Detta innebär lite större uppfordrande krav på både oppositionen och regeringen att med vetskap om hur omvärlden ser på föra en diskussion om hur vi bäst skyddar vitala nationella intressen, inte minst när det gäller informationssäkerhet. Den diskussionen måste kunna föras på ett sätt som gör att man kan skapa förtrolighet som man undviker att skada svenska intressen. Överläggningen var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2017/18:RS4 Översyn av – grundlagsfrågor KOM(2017) 477 Förslag till och rådets förordning om , ””, och om upphävande av förordning (EU) nr 526/2013, och om cybersäkerhetscertifiering av informations- och kommunikationsteknik (”cybersäkerhetsakten”) KOM(2017) 565 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller ändringarna av medlen för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning samt medlen för målet Investering för tillväxt och sysselsättning och målet Europeiskt territoriellt samarbete med anledning av prop. 2017/18:5 Bättre förutsättningar för fondsparande och hållbara val 2017/18:3907 av och (SD) med anledning av prop. 2017/18:18 Läsa, skriva, räkna – en åtgärdsgaranti 2017/18:3906 av och (SD) 2017/18:3910 av m.fl. (L, M, C, KD) med anledning av skr. 2017/18:13 om underhåll av vägar 2017/18:3909 av m.fl. (V) § 15 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2017/18:31 Ett balanserat och samlat luftförsvar av (L) till försvarsminister (S) 2017/18:32 roll som hubb i norra av (M) till statsrådet (S) 2017/18:33 Tvärförbindelse av (M) till statsrådet (S) § 16 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2017/18:99 Egenproducerad el vid strömavbrott av (S) till statsrådet (S) 2017/18:100 Östlig förbindelse i av (M) till statsrådet (S) 2017/18:101 Åldersgräns för avgiftsfri cellprovtagning av (M) till socialminister (S) § 17 Anmälan om skriftligt svar på fråga Skriftligt svar på följande fråga hade kommit in: 2017/18:87 Det kustnära fisket av (S) till statsrådet (S) § 18 Kammaren åtskildes . av tredje vice talmannen från dess början till och med § 10 anf. 35 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 3 Anmälan om fördröjt svar på interpellation § 4 Anmälan om faktapromemoria § 5 Ärenden för bordläggning § 6 Svar på interpellation 2017/18:8 om det ökade ekonomiska stödet till solceller 1 Statsrådet (S) 2 (M) 3 Statsrådet (S) 4 (M) 5 Statsrådet (S) 6 (M) 7 Statsrådet (S) § 7 Svar på interpellation 2017/18:13 om vinsttaket och välfärdskonsekvenserna 8 Statsrådet (S) 9 (M) 10 (S) 11 Statsrådet (S) 12 (M) 13 (S) 14 Statsrådet (S) 15 (M) 16 Statsrådet (S) § 8 Svar på interpellation 2016/17:602 om brister i postgången 17 Statsrådet (MP) 18 (M) 19 (M) 20 Statsrådet (MP) 21 (M) 22 (M) 23 Statsrådet (MP) 24 (M) 25 Statsrådet (MP) § 9 Svar på interpellation 2017/18:11 om ansträngningar för 26 Utrikesminister (S) 27 (V) 28 Utrikesminister (S) 29 (V) 30 Utrikesminister (S) 31 (V) 32 Utrikesminister (S) § 10 Svar på interpellation 2017/18:2 om stranderosion 33 Miljöminister (MP) 34 (M) 35 (M) 36 Miljöminister (MP) 37 (M) 38 (M) 39 Miljöminister (MP) 40 (M) 41 Miljöminister (MP) § 11 Svar på interpellation 2017/18:12 om trafiksatsningar 42 Statsrådet (S) 43 (M) 44 Statsrådet (S) 45 (M) 46 Statsrådet (S) 47 (M) 48 Statsrådet (S) § 12 Svar på interpellation 2017/18:16 om den nya dragningen av 49 Statsrådet (S) 50 (KD) 51 Statsrådet (S) 52 (KD) 53 Statsrådet (S) 54 (KD) 55 Statsrådet (S) § 13 Svar på interpellation 2017/18:18 om säkerhetsbrister hos Transportstyrelsen 56 Statsrådet (S) 57 HANS (M) 58 Statsrådet (S) 59 HANS (M) 60 Statsrådet (S) 61 HANS (M) 62 Statsrådet (S) § 15 Anmälan om interpellationer § 16 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 17 Anmälan om skriftligt svar på fråga § 18 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2017