prot · H409100 · 2017-04-26 00:00:00 — Det handlar om en arbetsmarknad som inte erbjuder vägar in för den som saknar utbildning, inte behärskar språket och varit arbetslös . Men tudelningen, klyvningen, är också regional. Det märks särskilt när det gäller bostadsinvesteringar. Det byggs mest för dem som har råd, i storstäder och i tillväxtkommunernas centralorter, men inte särskilt mycket i småkommunerna eller utanför tätorterna. vet jag att det finns ett behov av bostäder och en efterfrågan också där, men låga marknadsvärden och tuffa nedskrivningskrav från bostadsbolagens revisorer gör att det inte går att räkna ihop en bostadsinvestering i många av landets kommuner. Skälet till det är att värdet på bostaden sjunker under vad det har kostat att bygga den så fort den står färdig. Och även om det är lönsamt och man vet att man får in hyresgäster i de här bostäderna accepteras inte det som förklaring av bankerna, utan de vägrar att bevilja lån på de villkoren. Bostadspolitik och Planering och byggande För att få tag i en bostad, fru ålderspresident, måste flyttlasset gå från inlandet till kusterna, från landsbygden till tillväxtregionerna. Flyttlasspolitik hör till det förgångna. Det vill vi inte se igen. När vi i vår budgetmotion som presenterades föreslår att den som flyttar till en landsbygdskommun ska få sina studieskulder avskrivna efter avslutade studier är det för att vi vill behålla kompetensen på småorterna och i de mindre kommunerna. Vi vill att kommuner som , , , och ska kunna rekrytera planarkitekter så att kommunfullmäktige där kan ha aktuella bostadsförsörjningsprogram och översiktsplaner att besluta om. Det krävs för att man ska kunna få den beryktade byggbonusen. lät titta på hur de 3,6 årliga miljarder i byggbonusar har fördelats bland de kommuner som får ta del av dem och hur pengarna sedan används. I mitt eget hemlän var det fem av sex kommuner som fick dela på sammanlagt 80 miljoner i byggbonusar. Den kommun som skulle ha behövt det mest och som har den minsta befolkningen och den största andelen nyanlända i förhållande till antalet invånare är kommun. De fick ingenting. Min egen kommun som har byggt 500−600 bostäder fick 15 miljoner för att vi fortsatt med det precis som vi alltid har gjort. Vi har byggt på den mark som är tillgänglig åt dem som har råd att efterfråga bostäderna. Så ser mönstret ut. Pengar betalas ut till dem som skulle ha byggt ändå. Av de 2016 har det blivit lite grann under 50 000 bostäder, och av dessa var beslutade när stödet betalades ut. De kommuner som kommer att få del av bidrag har använt det till att stärka resultatet. I flera fall har det genererat ytterligare överskott i bokslutet som man kan använda till exempel för att betala av lån eller skriva ned pensionsskulder. Investeringsstödet är lika felriktat som byggbonusen. är generellt, precis som och de andra allianspartierna, kritiskt till dopning av det slaget. Stödet är utformat så att det utbetalas om normhyran per kvadratmeter boarea understiger . Det är en nivå som det är hart när omöjligt att bygga för i det som kallar övriga landet. Följden blir att små kommuner med en allmännytta med små resurser och ett litet bestånd inte klarar att bygga ens med investeringsstöd. Regeringens bostadssubventioner bidrar alltså till att öka klyvningen, inte till att minska den. vill i stället underlätta för dem som bygger för uthyrning i delar av landet där det är svårt att få fram kapital genom bankerna och där förväntan på fastighetsvärdena är låg för att man inte klarar av att göra den nedskrivning som revisorerna brukar kräva direkt efter att fastigheten har blivit färdigbyggd och klar för inflyttning. Bostadspolitik och Planering och byggande Det handlar också om kreditgarantier, som Skånberg var inne på, och vi har en reservation tillsammans med om detta. I vårt särskilda yttrande i CU14 skriver vi också om behovet av att det införs ett riktat bosparande särskilt för unga. Jag besökte några byggmaterialhandlare . Vad jag då fick höra av dem är att många små byggföretag nu sugs upp av stora byggprojekt i storstäderna. Det ger bättre betalt, och man slipper själv söka upp kunderna. Det gavs exempel på hur det påverkar byggmaterialhandeln negativt när dessa småföretag inte längre själva köper materialet av dem. Det är en farlig utveckling eftersom de små aktörerna, de här små byggföretagen, försvinner och kompetensen att bygga bostäder dras till städerna. Kvar står den fastighetsägare eller villaägare som vill ha ett ROT-jobb utfört, en tillbyggnad eller en renovering, utan att det finns en byggare som vill åta sig det. Risken finns att svartjobben återkommer i byggbranschen, och det vill vi inte. Regelförenklingarna måste därför vara mer långtgående på landsbygden. Kostnaderna där är högre redan från början, och ännu högre blir de om en kilometerskatt på vägtransporter skulle införas. Vi har lyft några exempel i våra motioner här. Vi tycker att man ska vidga synen på vad som är att betrakta som näringsverksamhet på landsbygden och göra tillbyggnader som inte bara är hänförliga till lantbruksverksamheten bygglovsbefriade. Vi vill såklart se enklare strandskyddsregler, och vi vill att det ska gå att bygga mer utan krav på ny detaljplan om man bygger utanför tätorter och planlagt område. Vi vill ha friare utomplansbestämmelser, och de förslagen samlas under reservationen 16 i CU15 från och Jag yrkar bifall till den. Som har sagts tidigare är en av orsakerna till att det behövs fler bostäder att många som befinner sig på asylboenden behöver komma ut därifrån efter en lång och oviss väntan. Ett eget boende med adress öppnar möjligheter att lära sig svenska och skaffa en utbildning med jobb. Personer som har beviljats uppehållstillstånd vill återförenas med sin familj men tvingas leva isär på olika förläggningsliknande platser som vandrarhem och liknande. Betrakta de här människorna som en resurs och gör extra ansträngningar för att skaffa fram bostäder som kan utgöra starten på en bostadskarriär och en start i landet som nya svenskar. har tillsammans med reserverat sig för att de tidsbegränsade bygglovsregler som redan har antagits men upphör att gälla 2023 permanentas så att kravet för att man ska beviljas ett sådant bygglov är att behovet ska påvisas vara tillfälligt, utan att det ska gå att återställa platsen sådan som den var tidigare. Det är en bättre regel, och ser inte skälet till att återgå till den tidigare ordningen. Ett annat sätt att underlätta när det gäller att komma åt en lägenhet är att använda sig av de kommunala hyresgarantier som finns och som stöds med ett litet statligt bidrag till den kommun som ställer ut garantier genom så att en hyresgäst med låg inkomst kan få ett förstahandskontrakt. Eftersom stödet finns men bara utbetalas till en mycket liten del menar vi att det måste ändras så att de här 43 miljonerna som är avsatta används och gör nytta. Det yrkar vi på, fru ålderspresident, i reservation 8 i betänkande CU14. Bostadspolitik och Planering och byggande Det finns mycket mer att säga om våra yrkanden om en mer närodlad bostadspolitik som bidrar till att motverka klyvningen vi ser mellan små och stora kommuner, mellan städer och landsbygd och mellan dem som har och dem som inte har jobb eller bostad. Det behövs fler regelförenklingar inom plan‑ och bygglagen. Det behövs kortare överklagandetider och färre instanser att överklaga till. Det behövs en helhetssyn där vi lyfter in alla faktorer som kan främja eller motverka byggandet. Det kan vara riksintressen, strandskyddet eller skatter och avgifter på boende, företag och arbete. Det kan vara kostnadsläget inom byggmaterialsektorn, som de flesta verkar vara överens om är för högt. Det kan vara åtgärder som främjar rörligheten inom bostadsmarknaden och som stimulerar allmännyttan och privata värdar att producera och rusta upp hyresrätter. Hyressättningen förtjänar ett eget anförande, men det tar vi under ämnet hyresrätt med mera som kommer . Många har sagt att det var olyckligt att de bostadspolitiska samtalen inte ledde någonvart, annat än till en harmlös 22-punktslista som det nu talas allt mindre om. Det ska ju byggas en ny stad någonstans; det är en av punkterna. Jag har varit i , där det pågår ett sådant arbete nu när gruvan behöver ta mer mark i anspråk. Jag är inte imponerad. Ska det bli några verkliga reformer för bostäder behövs ett bredare anslag där det inte är den som vill minst som sätter gränserna för vad som ska diskuteras. Det behövs en ny regering och en politik för hela också när det gäller bostäder. 84 (SD) replik: Det kändes som lite diffusa frågor där, men jag fick frågan varför vi inte har ställt oss bakom en rad åtgärder som skulle kunna snabba på byggandet. Om jag nu tolkar det rätt – vi får se om det var så. På bordet finns det ett antal förslag där Alliansen är överens om en rad frågor. Problemet är att många av förslagen har vi redan sänt tillkännagivanden om till regeringen, och flera av dem håller regeringen redan på och utreder. Det känns ganska meningslöst att skicka ännu ett tillkännagivande till regeringen om de här frågorna innan det kommer svar om vart man har kommit med utredningarna. Vidare menar man att vi har förhindrat – eller inte ställt oss bakom – en rad förslag som ska leda till att fler bostäder byggs. Vi har tidigare diskuterat bland annat tidsbegränsade bygglov. Där har vi förklarat att vi tror att detta kommer att leda till större problem snarare än att skapa fler bostäder. Bland annat har vi stora problem med utanförskapsområden där polisen har svårt att agera. Då tycker vi från sida att det är fel att skapa ännu fler utanförskapsområden, vilket vi tror att det innebär om man möjliggör tidsbegränsade bygglov . Det blir fler utanförskapsområden. Från sida har vi alltså inte funnit någon anledning att ställa oss bakom förslagen från Alliansen i det här betänkandet med tanke på att de redan utreds av regeringen. 85 (C) replik: Bostadspolitik och Planering och byggande Skälet till att jag gick till attack mot och är att vi i hans anförande fick väldigt få besked om vad egentligen har för bostadspolitik. Vi kan konstatera att motverkar även de ambitioner som fanns att göra en tillfällig lag kring tidsbegränsade bygglov där man utökar tiden till att i normalfallet kunna uppgå till och ändrar regelverket på ett sådant sätt att det är återställandet av marken och inte det tillfälliga behovet som avgör om ett sådant bygglov ska beviljas. Hela poängen med mitt resonemang kring detta är att vi behöver olika former av bostäder och säkert kommer att behöva det . Det är ju så att befolkningsprognoser kan ändras. Flyktingmönstret kan ändras. Det kan behövas bostäder av massor av olika skäl. Att inte ställa sig positiv till den typ av förenklingar som ger kommunerna möjlighet till en mer flexibel bostadspolitik är något som jag tycker att man borde kunna ifrågasätta. Det jag sedan efterlyste var det som vi har diskuterat , där Alliansen har haft en gemensam reservation. Det handlar om ett enklare antagande av detaljplaner hos kommunerna. Vi kan inte begripa varför inte ställer sig bakom detta när det dessutom innebär ökade möjligheter för kommunerna att göra förändringar i ett gammalt och föråldrat planområde där det behöver göras förtätningar och miljöförbättringar, byggas på en våning, installeras hissar för tillgänglighet och så vidare. Det kräver att man drar igång en ny planprocess. Jag kan inte begripa vad problemet är med en sådan reform. 86 (SD) replik: Tack, , för dina frågor om vår bostadspolitik! Som jag nämnde har vi diskuterat flera av frågorna i de här betänkandena i tidigare debatter. Att diskutera dem en gång till kändes lite irrelevant i det här läget. Därför valde vi att i stället lyfta fram nya frågor i betänkandet, till exempel att kommuner tvingas ge förtur till nyanlända invandrare. Det är någonting som verkar tycka är ett väldigt bra förslag men som skulle sätta käppar i hjulen för alla andra som väntar på en bostad och en möjlighet att ta ett jobb och flytta hemifrån. Gällande besked om bostadspolitik tycker jag att vi har gett ganska mycket av det. Det är svårt att här på kanske lägga fram alla förslagen på ett bräde. Däremot skulle det vara intressant att höra från sida, fru ålderspresident, hur man tänkte när det gällde framförhållningen innan man skapade denna bostadskris. I och med den extremt höga invandringen till kanske man i första hand hade kunnat titta på om det fanns bostäder till alla dessa nyanlända invandrare innan man skapade möjligheten att komma till . Var var framförhållningen på det området? Det är en fråga som jag har ställt i den här kammaren men aldrig fått något riktigt konkret svar på. Framförhållning är oerhört viktig, framför allt på det bostadspolitiska området. När det gäller detaljplaner som har gått ut och att man vill kunna gå in och göra förändringar efter detaljplanens utgång menar vi att det är viktigt att man från början planerar att inte gå in och dutta i en detaljplan i ett senare skede. Det är viktigt att man har den breda överblicken över hur man planerar samhället i stället för att i efterhand låta en annan instans gå in och styra. 87 (C) replik: Bostadspolitik och Planering och byggande Låt oss då, , leka med tanken att alla människor som har tillstånd och rätt att leva i som medborgare har lika rättigheter. Jag förstår att det sättet att tänka är främmande för er, men låt oss leka med den tanken. Det är väl ändå så att om man har den rättigheten har man också rätt att på samma sätt som alla andra människor ställa sig i bostadskö och bli en del i den massa av enstaka människor som saknar bostad därför att det inte byggs ändamålsenliga bostäder i hela landet. Det är det som är kärnan i mitt anförande: Det behövs en ny politik, en annan politik, en politik som skapar bättre förutsättningar för fler kommuner att bygga mer och på andra sätt. Det är mot den bakgrunden vi ser blandningen av olika typer av kreditgarantier, bosparande för unga och ändrade hyresgarantier som används på riktigt. Det är ju så att alla hushåll som har låg inkomst är berättigade till någon form av hyresgaranti om kommunen har inrättat ett sådant system. Det är de pengarna som inte används. Låt oss då leka med tanken att alla har lika rättigheter att ta del av det här. När det gäller synen på detaljplaner är det min misstanke och har varit det att inte har förstått den här frågan. Det kan handla om en detaljplan som har en historik sedan 50‑ eller 60-talet. Finns det en detaljplan antagen gäller den till dess att man tar fram en ny detaljplan för det området. Det enda vi vill – och vi tycker inte att det är så konstigt – är att man ska ha möjlighet att starta en process för att göra smärre förändringar i detaljplanen så att området blir bättre och trevligare för människor att flytta till och bo i, utan att behöva dra igång en lång detaljplaneprocess. Vi vet nämligen vad det innebär i form av utdragen tid. 88 (S) replik: Jag tycker att anförande var rappt och väldigt intressant. Kanske tar jag i lite nu – lite gammalt var det också. Det var några saker jag reagerade på. tog bland annat upp att diskussionen inte bara bör handla om att det byggs utan också om åt vem. Det tyckte jag var intressant. En sådan grupp kan till exempel vara unga och studenter. Jag tittade snabbt igenom listan över dem som ansökt om investeringsstöd för att bygga studentbostäder. Jag hittade kommuner som , , och , och även med flera, som bygger studentbostäder för att man får tillgång till investeringsstöden. har, tycker jag, en lite felaktig bild av hur det gick till när kommunerna fick del av byggbonusen. Det var inte så att de bara fick byggbonus, utan de fick ansöka; det var en aktiv handling. Man skulle ha uppfyllt ett antal kriterier: Man skulle ha tagit emot nyanlända, man skulle ha påbörjat eller byggt bostäder, man skulle ha en översiktsplan och man skulle ha en bostadsförsörjningsplan. Bostadspolitik och Planering och byggande Detta har dragit igång en febril aktivitet i många kommuner. Det kommer att vara många fler som klarar av att göra detta nästa gång, eftersom flera kommuner som har ett tungt byggande faktiskt inte ens har kunnat ansöka eftersom man inte uppfyllt alla kriterier. Så min fråga till är: Vad har ni egentligen gjort för att öka byggandet av bostäder för unga och studenter? 89 (C) replik: Det är intressant att lyfter studentbostäderna när jag faktiskt har med mig ett pressmeddelande från Studentbostadsföretagen, med rubriken kommer använda investeringsstödet. ”Majoriteten av de aktörer som färdigställer studentbostäder anger att de inte kommer använda sig av investeringsstödet. Det visar en enkätundersökning som branschorganisationen genomfört.” Det är alltså alternativa fakta som framför i debatten, och det har jag svårt för. Att, som vi har gjort , verka för exempelvis det som jag är säker på att kommer att ta upp i debatten, synen på bullerriktvärden och möjligheterna att bygga tajtare och mer ändamålsenliga bostäder för studenter, är ett sätt. Sedan handlar det också om att få en bättre fungerande bostadsmarknad generellt sett, där studenter kanske inte bara är hänvisade till studentbostäder utan exempelvis kan hyra en bostad i andra hand. Vi har ökat summan för den skattefria uthyrningen från tidigare 20 000 till . Det är ett sätt. Det finns många sätt att lösa studentbostadsfrågan, som inte bara handlar om att bygga explicita studentbostäder. Om jag har kvar, fru ålderspresident, kan jag inte låta bli att lyfta fram vilka kommuner som har tagit emot mest i form av byggbonusar. Det är de stora städer och de tillväxtkommuner som jag berättade om tidigare, där det redan byggs och planeras. De flesta kommuner tar emot nyanlända, men det är inte alla som har byggt bostäder eller som har aktuella bostadsförsörjningsprogram eller översiktsplaner. Det har de nämligen inte haft användning . Det är sanningen, och därför får de inte del av dessa bonusar. Det rör sig om helt felriktade satsningar! De går bara till storstäder och tillväxtregioner, som skulle ha byggt ändå. 90 (S) replik: slår vitt och brett men har väldigt få egna, konkreta förslag. Den här regeringen har ju presenterat förslag. Jag vet inte vad det är för alternativa fakta, men det finns ju listor över de kommuner där man faktiskt har ansökt för att bygga studentbostäder. Jag räknade upp ett antal av dem. Den tidigare regeringen lade fram en proposition, Fler bostäder åt unga och studenter, som handlade om lättnader för hiss och undantag från regeln om hiss upp till vindsvåningar. Det var den stora propositionen; ni gav den till och med ett färgomslag för att det skulle se ut som om den var handlingskraftig. Det som här i kammaren lyftes fram som en stor reform var dessutom den som fick den tidigare ministerns namn, Attefallsreformen. stod alliansföreträdare här i talarstolen och sa att tiotusentals, kanske upp till 80 000, Attefallshus skulle byggas. Där skulle unga och studenter bosätta sig och börja sin bostadskarriär. Bostadspolitik och Planering och byggande Det var den argumentationen ni hade, och frågan är hur det gick med detta. Blir det några Attefallshus, där de unga och studenterna ska sätta sina första bon? Skannar man igenom landet ser man att det finns lite mer att önska på den fronten. Den här regeringen har ändå lagt fram ett förslag om ett investeringsstöd, som också ska gälla boende för unga och studenter. Jag har räknat upp ett antal kommuner, och jag kan också hänvisa till en lista över de kommuner som har ansökt om detta. Där framgår också om det ska gå till studentbostäder eller hyresrätter. Jag tycker därför att den allmänt slängda retoriken från den gode faktiskt är lite missriktad. Den här regeringen har sett dessa problem och, tycker jag, tar dem på allvar med åtgärder som verkar i nutid. 91 (C) replik: I betänkandet om Attefallshusen fanns fler förslag. Det handlade om andra regelförenklingar – möjligheten att bygga takkupor och att göra mindre ombyggnader – plus möjligheten att uppföra ett hus som kan användas för bostadsändamål. Jag nämnde i mitt huvudanförande att det lades fram 110 konkreta förslag till ställningstaganden. Det som nämner är ett eller möjligen två av dessa förslag. Det finns alltså mängder av förslag, men kan nog inte beskylla mig för att vara den som fällde dessa yttranden, med stora förväntningar på just reformen med Attefallshus. Däremot ser jag att det skapar möjligheter för den som vill. har det regelverk som kringgärdar denna reform ändå blivit sådant att det är en hög tröskel för många. Jag skulle önska att regeringen, om man vurmar för regelförenklingar, antingen drog tillbaka en sådan populär reform eller skapade bättre förutsättningar för reformen att få genomslag. När det gäller studentbostäderna säger jag som gjorde i sitt anförande: Vem tackar nej till statliga pengar? Problemet är när studentbostadsföretag eller allmännyttiga bostadsföretag görs beroende av ett investeringsstöd och man får en dopad bostadsmarknad. Detta är inte ett önskvärt läge. Jag skulle gärna se att vi tog bort investeringsstödet. Men om förfäktar ett bevarande av det skulle jag gärna se att han erkänner att det är missriktat, att det finns mängder av kommuner som inte kan bygga på ett sådant sätt att man kan tillgodogöra sig investeringsstödet och att det kanske är i de kommunerna som stödet – om det ska finnas kvar – hade behövts allra mest. 92 (MP) replik: Nej, , jag hade faktiskt inte tänkt fortsätta tala om bullret, om du inte väldigt gärna vill tala om just hur vi ska minska det vid källan, vilket har varit min tydliga ståndpunkt i denna debatt. Jag vill börja med att säga att jag också tycker att ditt anförande var bra. Det kändes som att det var fart i dig , och det är härligt att höra. Men i din första replik till påstod du att han använde alternativa fakta. Jag vill ändå klargöra att detta är ett argument som vi kanske ska använda med försiktighet och när det verkligen handlar om alternativa fakta. hade med sig Hem & Hyras artikel, där ett antal företag som ska bygga studentbostäder räknas upp. Bostadspolitik och Planering och byggande Men låt mig komma till min första fråga. Precis i början av ditt anförande, , sa du att bostadspolitiken bör reformeras i grunden. Sedan räknade du upp en massa saker, som för mig var det gamla vanliga. Jag undrar vad det är som vill reformera i grunden. Jag antar att det är nya förslag och inte sådant ni brukar föreslå. 93 (C) replik: Tack, , för möjligheten att diskutera frågor som jag uppfattar inte ligger i det här betänkandet men som handlar om hur vi kan åstadkomma ökade incitament för att nyproducera framför allt hyresrätter och också skapa möjlighet till en ökad rörlighet på bostadsmarknaden. Som jag var inne på finns det prognoser som säger att det är 710 000 bostäder som skulle behöva tillkomma. Jag är inte säker på att samtliga dessa bostäder måste byggas, utan en stor del av den potential som finns i landet är outnyttjade bostäder, som bebos av människor som kanske skulle klara sig bättre i en annan typ av bostad än den de faktiskt bor i. Det handlar också om att se över skatterna som kringgärdar inte bara bostäder utan också kapital och arbete. En större skattereform som berör bostadsområdet är något som och också många andra i debatten talar om att vi skulle behöva. Innehållet i den vill jag inte gå in på, men att få bort skatter som hämmar rörligheten på bostadsmarknaden är en viktig reform som vi har talat om . Den andra frågan, som jag inte heller valde att ta upp annat än lite i förbigående, är synen på hyressättningen. Vi har en dåligt fungerande bostadsmarknad. Många beskyller oss för att vilja införa marknadshyror. Det är inte sant. Vi vill reformera hyressättningen på ett sådant sätt att vi får en bättre fungerande bostadsmarknad. På en bostadsmarknad som fungerar, där det finns en balans mellan tillgång och efterfrågan, behöver man inte reglera hyressättningen på det sätt som vi gör .