prot · H50954 · 2017-12-20 00:00:00 — § 1 Återrapportering från Europeiska rådets möte 1 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte sammanträdde vi återigen i . Den här gången antog vi slutsatser om säkerhet och försvar, EU:s sociala dimension, utbildning och kultur liksom klimat och Jerusalemfrågan. Det ordinarie mötet följdes av en diskussion om migration och utrikespolitiska frågor. träffades vi utan , dels för ett eurotoppmöte i utvidgat format, dels för att tala om brexit, där vi antog riktlinjer inför nästa fas i förhandlingarna om utträde ur EU. lanserade under detta möte formellt det permanenta strukturerade samarbetet för säkerhet och försvar. 25 medlemsstater har därmed tagit ett historiskt steg mot ett europeiskt försvarssamarbete. Det är ett samarbete som syftar till att förbättra ländernas militära förmåga och insatser. Vi gav den höga representanten i uppdrag att stärka EU:s civila insatser i vår gemensamma säkerhets- och försvarspolitik. Det är en fråga där har varit drivande. Vi var också eniga om behovet av att stärka det försvarsindustriella utvecklingssamarbetet och att färdigställa översynen av den mekanism som finansierar EU:s militära missioner, den så kallade Athenamekanismen. Sammantaget markerar detta en avsevärd ambitionshöjning i det gemensamma säkerhets- och försvarssamarbetet inom EU. Mötet i var det första sedan vi träffades i på toppmötet om rättvisa jobb och tillväxt. Det uttrycktes uppskattning för Göteborgstoppmötet. Vägen framåt anges nu i de slutsatser som vi antog. En viktig del i det sociala arbetet blir genomförandet av den sociala pelaren. Kommissionen menar att detta bör kopplas till den europeiska terminen, vilket jag anser är förenligt med intressen. Det är bra att vi utnyttjar befintliga instrument i stället för att utveckla nya processer. Vi kommer att återkomma till den sociala dimensionen vid vårt möte i och förmodligen också, om det behövs, . Vi hade också en bra diskussion om utbildning och kultur. Utbildning är en viktig del av den europeiska dagordningen för jobb och tillväxt och avgörande för ett konkurrenskraftigt EU. Det rådde stor enighet om den nationella kompetensen för utbildning och kultur, men det fanns också en vilja att fördjupa samarbetet länderna emellan inom flera områden. Det handlar inte minst om värdet av att utveckla Erasmusprogrammet. Vi kunde också, så här efter klimatfinansieringsmötet One Planet i , bekräfta vår beslutsamhet att skyndsamt genomföra . Under middagen diskuterade vi migration. Diskussionen utgick från Europeiska rådets ordförande ledaragenda. Vi tog upp både den interna och den externa dimensionen av migration. Den stora stötestenen gäller fortfarande frågan om att få en rättvis fördelning, där alla medlemsstater tar sitt ansvar för att ta emot migranter och asylsökande. Som ledamöterna vid det här laget mycket väl vet har det i den delen gått mycket trögt. ifrågasatte i sitt diskussionsunderlag om det var möjligt att gå i mål med ett system som bygger på tvingande omfördelning. Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag menar att vi måste fortsätta försöka få till ett gemensamt europeiskt system där alla medlemsstater delar på ansvaret. Detta är jag inte ensam om att driva – långt därifrån. Det var jag inte heller vid det här mötet. Vi är många som ser behovet av ett fungerande och hållbart gemensamt asylsystem. Ytterst handlar det om att försvara . Det är därför positivt att det inkommande bulgariska ordförandeskapet nu ska återuppta förhandlingarna i ministerrådet. En så kallad sherpagrupp ska upprättas för att understödja detta arbete. Det är hög tid att vi enas om en gemensam lösning och att vi står fast vid vår tidsplan att nå en överenskommelse till , om det så ska ske med kvalificerad majoritet. Under middagen diskuterades också sanktionerna mot , med anledning av agerandet i . Länderna i närhet har definitivt burit en högre kostnad än övriga i form av minskad export och minskad handel med . Trots det rådde det en stor enighet om att hålla samman EU i relationen till och om att sanktionerna skulle fortsätta. kommer att återkomma till situationen i . Även togs upp till diskussion. Vi kunde bekräfta EU:s hållning om en tvåstatslösning för och och status i den processen. fortsatte vi med ett eurotoppmöte i ett så kallat utökat format. Den stora frågan under mötet gällde arbetet med att fullborda bankunionen och att bryta dödläget i förhandlingarna om den gemensamma insättningsgarantin. och Ekofin ska nu arbeta vidare, och ska återkomma till frågorna . I den diskussionen framhöll jag att man i arbetet nu borde fokusera på att genomföra redan fattade beslut snarare än att bygga nya institutioner, som exempelvis en europeisk finansminister, som har nämnts. Jag underströk också vikten av att arbetet med att fördjupa EMU inte ska spilla över på områden där alla medlemsstater ska vara med och fatta beslut. kunde vi enas om att tillräckliga framsteg har nåtts för att inleda fas två i förhandlingarna om utträde ur EU. Vi har en principöverenskommelse mellan EU:s förhandlare och som täcker de tre centrala utträdesfrågorna, nämligen medborgarnas rättigheter, den ekonomiska uppgörelsen och gränsen mellan och . Det återstår utan tvekan en hel del arbete för att slutföra fas ett, särskilt i den irländska frågan. Men vi kunde enas om att nu öppna den andra fasen i förhandlingen. Vi kunde också anta riktlinjer för det arbetet. Det är positivt. Det ger en välkommen signal till näringslivet och till medborgare på båda sidor av Engelska kanalen. Nästa steg blir att förhandla om en övergångsmekanism som ska gälla mellan själva utträdet och tidpunkten då den nya relationen kan träda i kraft. De detaljerade förhandlingsdirektiven för just förhandlingen om övergångsmekanismen ska antas av allmänna rådet . Återrapportering från Europeiska rådets möte I den förhandlingsfas som inleds ska också ramarna för den framtida relationen mellan och läggas fast. Riktlinjer som anger EU-27:s ingångsvärden i den delen ska antas av . Detta, fru talman, var återrapporteringen från mötet. 2 (M): Tack, statsministern, för återrapporten! Jag ska anknyta lite till vad statsministern tog upp. Flera viktiga frågor om EU:s framtid har diskuterats. Jag tänker på det förslag som kommissionen har lagt fram som handlar om en EU-gemensam finansminister och ett gemensamt finansdepartement. Denna fråga togs också upp på möte inför , där partierna var eniga om att statsministern skulle ta upp frågan. Uppenbarligen har den också kommit upp på agendan. Framförde statsministern den skeptiska hållning som riksdag har i denna fråga, och hur blev i så fall reaktionerna? Vilken inställning har de andra länderna i frågan? 3 Statsminister (S): Jag framförde den väldigt tydligt skeptiska, för att inte säga mer än skeptiska, hållning som riksdag har i den här frågan. Jag menar att vi inte behöver någon ny finansminister, eftersom vi har en briljant finansminister. Vill däremot utveckla någonting som de anser vara deras finansminister är det upp till dem så länge det inte inkräktar på medinflytandet eller den beslutskompetens som EU-27 har . Detta har jag varit väldigt tydlig med. Det är heller inte alla inom som är positiva till den här idén. Min bedömning är därför att det nog inte är något som kommer att ske i närtid. Man vet aldrig, och osvuret är bäst, men det verkar inte heller som om är enig om att det är tid för en gemensam finansminister ens för . 4 (M): Tack för svaret! Det finns ju lite olika åsikter om den nuvarande finansministern, som vi tycker kunde bytas ut. Jag har en annan fråga, som handlar om fördjupningen av EMU. har haft en kritisk hållning till dessa förslag, som går åt ett mer centraliserat håll, och anser också att man i det här läget kanske inte ens ska diskutera förslagen. Framförde statsministern kritiska hållning i den frågan? 5 Statsminister (S): Vi har framfört den hållning som vi har stöd för, nämligen att ett fördjupat samarbete i – som det mycket väl kan finnas anledning till – inte får innebära att man förminskar de andra medlemsstaternas inflytande i de frågor där EU-27 ska besluta. Det är samma principiella hållning, och den har jag gett tydligt uttryck för. 6 (SD): Återrapportering från Europeiska rådets möte Tack, statsministern, för föredragningen! Jag vill inleda med att beklaga vad som i princip var ett avståndstagande från EU vad gäller erkännande av som huvudstad. Det här var ett beslut som kongressen i fattade , och har de facto varit huvudstad . Att erkänna som huvudstad innebär på intet sätt något hinder för en tvåstatslösning, och vi vill framföra ståndpunkt, som är att även borde följa efter och flytta ambassaden till . Jag går över till migrationsförhandlingarna, som ju har präglat toppmötena i EU . De går knackigt. Det är uppenbart att EU inte är vägen framåt för att säkra en ansvarsfull svensk migrationspolitik. Frågan om kvoterna har skapat en spricka inom unionen. Det är också beklagligt att fokus i så hög utsträckning ligger på just kvoterna, för det är inte vägen framåt. är fortfarande en gravplats. dog ungefär 5 000 människor. är det än så länge 3 000. EU bär ett ansvar för detta och även . Genom att locka med attraktiva uppehållstillstånd och välfärd får man människor att ta risken att ta sig över. Vad fokus borde ligga på är att säkra gränsen. Andra länder i världen har gjort just det, och då dör inga människor på havet. Vilket ansvar anser statsministern att EU och har för situationen på ? 7 Statsminister (S): För det första är det fel i sak: har lagt om migrationspolitiken så att vi inte ska ha väsentligt annorlunda regler än EU i övrigt. EU arbetar utifrån tre perspektiv. Det ena är naturligtvis närområdet, och det är därför samarbetet med de afrikanska staterna fördjupas alltmer i syfte att färre människor ska behöva ta den farliga vägen dels från den afrikanska kontinenten, dels över . Vi vill inte att människor ska dö på , och därför stärks detta samarbete successivt. Vi håller även i samarbetet med . Detta närområdessamarbete är viktigt, och det utökas och fördjupas. Det andra perspektivet är naturligtvis att se till att ha ordning och reda på vår externa gräns. Det är ju det som är själva grunden för vårt inre samarbete, exempelvis att inte behöva ha inre gränskontroller. Så länge detta inte fungerar tillräckligt bra behöver vi ha de kontroller som vi nu har. Det tredje perspektivet är att vi tar ett gemensamt ansvar. Människor kommer att söka asyl även , för vi kan ju inte utesluta en större humanitär katastrof som innebär att människor faktiskt behöver fly. Det kan handla om naturkatastrofer, krig, konflikter eller ren svält. Sådana situationer kommer att uppstå, och då har EU ett gemensamt ansvar. Det är vår bestämda uppfattning. Det kan inte ligga på endast några medlemsländer att ta det ansvaret. Rätten att söka asyl är universell. Jag kan inte se att den försvinner i det utvecklingsarbete som UNHCR bedriver inom ramen för FN. Asylrätten kommer att finnas kvar, och ska alla också ta sitt ansvar. Ansvaret ska delas; några länder kan inte ta ett enskilt och väsentligt större ansvar än andra. 8 (SD): Återrapportering från Europeiska rådets möte Tack, statsministern! Vad regeringen har gjort är ju att införa en tillfällig asyllagstiftning som man sedan urholkar via andra förslag om amnestier så att ett nej blir ett kanske som kan bli ett ja. Man kan alltså inte lita på svensk migrationspolitik. Vi har också en situation där svenskt mottagande av asylsökande är betydligt högre än genomsnittet i EU. Det talas om miniminivå i EU när det gäller lagstiftningen, men det stämmer inte överens med statistiken, där svenskt mottagande är betydligt högre än vad det är i EU. Vad man borde göra är att säkra gränsen och se till att människor inte söker asyl på det här utomordentligt livsfarliga sättet. har lyckats med detta. Det är inga som dör i vattnet där. En övergång till ett kvotflyktingssystem är betydligt bättre. 9 Statsminister (S): Den svenska migrationspolitiken diskuterades alltså inte på detta möte. Vi har förändrat svensk migrationslagstiftning. Det borde också Kinnunen veta om. Det vi gör på EU-nivå är att öka andelen kvotflyktingar. Detta är även riksdag överens om, och här ökar vi successivt antalet upp till 5 000. Hela det arbete som görs tillsammans med de afrikanska länderna syftar just till att färre ska söka sig över på de här farliga resorna. Om detta råder ingen tvekan. Det arbetet är igång. Men människor kommer fortfarande att behöva söka asyl , och den asylrätten ska vi stå upp för. Den kommer att finnas, och det finns en bred enighet om detta. gäller det bara att se till att alla länder tar sitt ansvar. Man kan inte vara med i en förening och bara göra det roliga och det positiva, utan man får faktiskt anstränga sig även i det som är lite jobbigt. Det är vår bestämda uppfattning att detta gäller alla medlemsstater. 10 (C): Tack, statsministern, för återrapporten! Låt mig inleda med att säga att jag, och jag tror hela kammaren, uppskattar öppenheten i de här återrapporterna. Det är värdefullt för oss och för svenska folket att få del av det som rapporteras från . Inför detta möte var det ju en väldig debatt både i och i medierna om ordförande informella diskussionspapper, den så kallade ledaragendan, och då främst kring migrationsavsnittet, där han i princip ratade den fördelning av asylsökande mellan länder som det har talats om och kallade kvotflyktingsfördelningen för ineffektiv och splittrande. Det är glädjande att statsministern framförde och instämde i den svenska synen snarare än i Tusks syn på migrationspolitiken. I svenska medier har det rapporterats att satte press på både Tusk och de andra länderna utifrån de utgångspunkter som Tusk hade framfört. Återrapportering från Europeiska rådets möte Hur ser det ut i övrigt inom unionen i frågan? Finns det en majoritet för att köra över de länder som motsätter sig kvoter och omfördelningsmekanismer? Är det i så fall någonting som statsministern tror kommer att hända som ett resultat av diskussionen om inte något annat uppnås ? 11 Statsminister (S): Det var en diskussion om diskussionspapperet. Det är inte bara så att statsministern delar den uppfattning som har, utan statsministern driver också den uppfattning som har, bland annat tillsammans med . Flera länder var tydliga med att diskussionspapperet var olyckligt formulerat och inte hade något stöd i en majoritet av länderna. Tvärtom menade en majoritet att vi måste komma fram till ett gemensamt beslut – och där finns gränsen . Därför blev det ett förtydligande i den delen att det inkommande bulgariska ordförandeskapet ska återuppta processen i rådet. Det måste nu fram konkreta förslag på hur eventuella kompromisser ska se ut, och så vidare. Regeringen får återkomma till om vad det kan komma att innebära. Men vi kan inte vänta , och sedan är vi i samma situation igen. ska arbetet igång, och det bulgariska ordförandeskapet är redo för det. inser att det är nödvändigt att fortsätta. Diskussionen var framgångsrik. fortsätter arbetet och konkretiseras med den så kallade sherpagruppen, som får i uppgift att börja processa vilka förslag som kan vara rimliga och så vidare. Är majoriteten beredd att köra över? Det återstår att se. Det finns naturligtvis en önskan, även från svensk sida, att nå en konsensuslösning. Men vi har själva uttryckt att vi är beredda att gå till majoritetsbeslut. Det finns också andra som är redo att göra det. Huruvida en majoritet i ett skarpt läge skulle välja det ska jag inte spekulera i, men för egen del säger vi att om vi inte hittar en lösning med konsensus, låt oss då gå på kvalificerad majoritet. 12 (C): Jag uppskattar det svar som statsministern här har givit. Jag går över till brexitfrågan, där jag också uppskattar det resultat som framkom vid toppmötet. Det är viktigt att alla människor får besked om vad som gäller för dem själva och för deras familjers framtid, oavsett om man som britt vistas i Europeiska unionen eller om man som europé vistas i . Vad jag däremot är lite skeptisk till – för att inte bara hylla statsministern – är den sociala pelaren. Låt mig påminna statsministern om att det inte finns en majoritet i kammaren för att gå vidare med konkreta förslag om att göra saker och ting inom den sociala pelaren. Låt EU reda ut de problem vi har tagit oss an så här långt och hålla oss till det. En god jul, statsministern! 13 Statsminister (S): Jag börjar med god jul också till . Återrapportering från Europeiska rådets möte Vi må ha olika uppfattningar, men sociala pelaren är undertecknad, och arbetet ska tas vidare. Som jag har påpekat ett antal gånger sker det inom ramen för den kompetensfördelning som redan finns mellan medlemsstaterna, EU och EU:s institutioner. Kommissionen kommer att återkomma med förslag som det ska arbetas vidare med. Det kommer inte att ske med någon förändrad kompetens. beslutar det fortfarande ska besluta om. 14 AMINEH KAKABAVEH (V): Tack till statsministern för återrapporteringen! Det är bra att statsministern och driver frågan om gemensam fördelning, fördelningsmekanismen och att alla länder ska ta sitt ansvar när det gäller flyktingar och migration. Vi vet alla att Tusk i sin inbjudan sa att mötet med EU:s statsministrar skulle avhandla känsliga ämnen men utan att fatta formella beslut inom ramen för leaders’ agenda. anser att det är ett nytt sätt att smussla igenom känsliga frågor på EU-nivå, bland annat gällande ökad EMU-koordinering och gemensam finansminister. Vi är, som bekant, mycket kritiska till hanteringen av allt fler viktiga politiska frågor, till exempel förslaget om gemensam finansminister. Viktiga frågor betraktas som informella vid dessa toppmöten. Vi vill att svenska medborgare ska få veta mer, och vi vill också det ska göras begripligt vart EU är på väg. Jag hörde att statsministern tog till sig av vad framförde . Vi var tydliga med att statsministern skulle begära ordet och säga nej till en gemensam finansminister. Jag uppfattade det så att statsministern begärde ordet och tydligt sa ifrån att har sin egen finansminister och att det är det som ska gälla och inget annat. 15 Statsminister (S): Jag börjar med vad Amineh Kakabaveh sa på slutet. Ja, det är tydligt uttalat från min sida vad som gäller om en EU-gemensam finansminister. Jag säger återigen att om vill ha en sådan är det lite svårt att stoppa. Men man är inte enig i . Därför säger jag att jag inte tror att vi ser någon sådan inom en överskådlig framtid – i alla fall inte på EU-området. Sedan var det frågan om smusslandet. Jag håller inte med. När slutsatser ska antas går regeringen till för att få stöd för slutsatserna. Det är beslut vi fattar. Men jag menar att det kan vara en bra metod för att kunna gå vidare och diskutera saker utan att gå till beslut i form av slutsatser. Ta migrationsfrågan som ett exempel. gjorde Tusk en analys i sitt diskussionspapper som inte delades av majoriteten. Det visste vi från start. gjorde vi tydligt att arbetet med att ta fram ett gemensamt asylsystem i EU ska fortsätta. Vi gjorde det så att vi sa att en konkret grupp, den så kallade sherpagruppen, kan börja arbeta med frågan så att det kan finnas en lösning på plats . Detta redovisades öppet i kammaren. Vi gör arbetet utan att försöka ta fram en gemensam text. är det fastslaget att arbetet ska vidare. Detta gäller även frågan om en finansminister. Det är en öppen diskussion. Några vill ha en, andra vill inte ha en. Det är inget smusslande. Jag delar inte den uppfattningen. Återrapportering från Europeiska rådets möte fattas beslut med slutsatser. De senaste slutsatserna i vissa ämnen finns här. I ett antal ämnen fanns inte ett behov av att fatta beslut i form av slutsatser, men vi diskuterade dessa ämnen – och jag har redovisat dem i kammaren i riksdag. Jag delar inte analysen att det är att smussla med EU:s utveckling, men man kan säkert ha olika uppfattningar om det. 16 AMINEH KAKABAVEH (V): Det finns säkerligen olika uppfattningar i vissa saker, men här menar vi att i migrationsfrågan är dessa uppfattningar bekanta. De har drivits . Men det finns andra frågor, till exempel ekonomiska och monetära frågor och andra viktiga frågor, som svenska folket måste få ta del av och diskutera. Frågorna får inte försvinna i pappersarbete. Diskussionerna i , kammaren och i utskotten ger mer insyn för svenska folket i fråga om vart utvecklingen är på väg inom EU. Det är viktigt. Jag är glad att statsministern begärde ordet och markerade att vi i inte vill ha en gemensam finansminister. beklagar även inrättandet av Pesco. Vi har ju varit emot det. 17 Statsminister (S): Beslut är beslut, och när vi avser att gå till beslut och får förslag om beslut till går regeringen till kammaren för att få stöd för de besluten. Det är en öppen process; det är inget slutet pappersarbete, menar jag. Jag tror att också ibland har möten där man inte går till beslut men diskuterar hur man ska ta sig vidare. Det måste man ibland i alla sammanhang. Det sker säkert mellan partierna här och i utskotten, så det är ingen konstig hantering. Men när man går till beslut ska det vara öppet och transparent. Där har vi en ordning mellan regering och riksdag för hur det hanteras, och den tänker vi följa till punkt och pricka. Som sägs här är det viktigt att vi har öppenhet också mot svenska folket om vad det sker för utveckling också på det här området. Det är en omistlig del av demokratin, och det ska vi stå upp för. 18 (KD): Tack, statsministern, för återrapporten! Vi har kunnat läsa i medierna om detta och fått en skriftlig återrapport med slutsatserna. Vi kristdemokrater ser positivt på EU. Vi ser att våra kristdemokratiska vänner ute i haft stor betydelse för att motverka fundamentalistiska krafter såsom kommunismen men också nazismen. Det är oerhört viktigt att vi fortsätter på den vägen. Vi vill gärna att EU ska göra rätt saker. Vi talar om subsidiaritetsprincipen, och i det sammanhanget vet jag att statsministern ofta blir irriterad när jag ställer frågor om den sociala pelaren. Han menar att ingenting i den går utöver Lissabonfördraget. Jag tror ändå att det finns risk att den sociala pelaren blir en ask. Statsministern har sagt ja till den sociala pelaren och har fått stöd för det i , men vi vet inte vad som kommer sedan. Jo, vi vet att det kommer lagstiftning, men vad kommer den att innebära? Återrapportering från Europeiska rådets möte Det finns nu förslag på en arbetsmarknadsmyndighet, som kommer att kunna gripa in i det svenska arbetsmarknadssystemet. Är det rimligt, enligt statsministern, att EU ska fatta beslut om kvotering av föräldraförsäkringen? Det ligger nu ett förslag . Är det rimligt att man diskuterar minimilöner i den sociala pelaren? Vi fick ett nyhetsbrev från , som uppmanar EU:s ledare att efter detta möte göra en handlingsplan för att fokusera på höjda minimilöner. Jag bara undrar: Vart är vi på väg, herr statsminister, när det gäller de sociala frågorna? Är vi på väg att lämna över alla de frågor som vi vill ha nationellt självbestämmande över? 19 Statsminister (S): Nej, jag blir inte irriterad. Jag blir mer förvånad eftersom det inte finns något stöd för uppfattningen att EU ska ta över alltmer. Det uttrycks tydligt i slutsatserna att det här sker inom befintlig kompetensfördelning mellan EU och medlemsstaterna. Det finns en lunta som nog är ganska tjock på det sociala området. Det förändras inte. Det finns säkert några som vill ha en EU-gemensam minimilön, men det finns ingen önskan bland medlemsstaterna att slå sönder de olika förhandlingssystemen. Jag är tydlig med att vi inte tänker acceptera något annat än den svenska modellen. har världens bästa lönebildning. Vi ska inte ha något annat. Den levererar reallöneökningar, produktivitet, tillväxt och flexibilitet. Den ska vi ha kvar. Om andra vill fatta andra beslut får de göra det, men vi tänker stå upp för vår modell. Och det finns stor respekt för den svenska modellen, för alla ser att den levererar framgång.