prot · H40985 · 2017-03-23 00:00:00 — betänkande 2016/17:UU8 om förutsägbarhet och långsiktighet inom biståndet (skr. 2016/17:64) 123 (M): har granskat det svenska biståndet – förutsägbarheten och långsiktigheten. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1. Det är uppenbart att förslag att förbättra budgeteringen och planeringen av biståndet bör genomföras. Regeringens svar på saknar nämligen skarpa förslag. Det krävs ett större helhetsgrepp, eller varför inte en nystart. Omvärlden är orolig, och konflikterna är färre men värre. Omvärldsförändringar kan gå snabbt, och de påverkar direkt. När många flydde från krig och förtryck och hamnade i funderade regeringen och på att låta två tredjedelar av biståndet stanna i och gå till flyktingmottagning . De var helt oförberedda och planerade enligt gamla siffror, trots att ny information verkar ha funnits. Regeringen hade inte tillräckligt tidigt vare sig agerat eller hanterat de osäkerheter som påverkar biståndsbudgeten. Det bekräftas av . Regeringens brister påverkar biståndets kvalitet och förutsägbarhet. Jag är glad att biståndsministern är här ! Biståndsministern gör också utfästelser om avräkningarnas storlek, som inte har någon grund i regeringsbeslut. Det finns inga formella beslut. Det är svårt att följa upp och granska regeringens verksamhet. Vi har redan i andra ärenden diskuterat den urusla hanteringen av biståndsbudgeten, och KU har kritiserat hanteringen. Det handlar om miljarder som den nuvarande regeringen flyttar runt i budgeten. var avräkningarna – de pengar som går till flyktingmottagande första året – 8 miljarder. Först ökade de med 4,1 miljarder i budgeten, och sedan minskade de i höständringsbudgeten med 6,1 miljarder. övergripande slutsats är att den statliga beredskapen för att säkerställa en långsiktig och förutsägbar biståndsverksamhet är låg. Det har den varit . Möjligen ligger en del i utformningen av enprocentsmålet, men osäkerheten har alltså ökat. Regeringen har alltså inte agerat. vill bland annat att regeringen ser över beräkningsmodellen som används för prognos, budgetering och redovisning av asylkostnader första året som en del i biståndet. Enligt budgetlagen ska resultatet av den översynen redovisas för . Utskottet lyfter också upp ett antal transparensfrågor i sitt ställningstagande. Det är också en kritik – eller möjligen en hjälp till regeringen att förbättra sig. Utskottet lyfter upp hur viktigt det är att regeringen ger en samlad redovisning till av resultatet av det förbättringsarbete som den säger sig genomföra. Annars kan vi inte fullgöra vår konstitutionella uppgift att granska regeringen och påverka politikens inriktning. om förutsäg-barhet och långsiktig-het inom biståndet Den nuvarande regeringen imponerar inte. Det finns brister i det politiska hantverket. Vi ser det, ser det och jag tror också att väljarna ser det. 124 HANS (V): En diskussion om avräkningar blir lätt teknisk. Den fastnar i resonemang om komplicerade beräkningsmodeller och snåriga internationella regelverk. Jag vill därför börja mitt anförande med att höja blicken och förklara varför detta är en viktig debatt för oss vänsterpartister. Vi vet att bistånd kan göra skillnad. Är biståndet långsiktigt och förutsägbart kan det både förändra liv och rädda liv. Får de som känner fattigdomen och förtrycket i sin vardag sätta dagordningen för biståndet vet vi att vi tillsammans kan förändra världen. Inte sällan är det små medel som kan göra stor skillnad. För kan en hel skolklass med afghanska flickor och pojkar få pennor och papper. För en hundralapp kan en gravid syrisk kvinna på flykt i få en hälsokontroll. har tagit från biståndsbudgeten för att finansiera flyktingmottagande i . Bara fick mer bistånd än som 5 200 bangladeshiska kvinnor dör i samband med en förlossning. har som minister för internationellt utvecklingssamarbete tagit många viktiga initiativ. Jag har haft anledning att både i talarstolen och i andra sammanhang berömma många av initiativen. Men tyvärr överskuggas mycket av det arbete som regeringen har gjort av det faktum att den nuvarande regeringen inte bara slagit svenskt rekord i avräkningar, man har till och med blivit den regering som avräknar mest i hela världen. Men flyktingmottagande i är inte bistånd. Det är inte rimligt att världens fattiga, hungriga och förtryckta ska betala för asylkostnader i genom uteblivet bistånd. Därför har vi under en rad år krävt att avräkningarna ska minska. Vårt mål är tydligt, nämligen att bistånd ska användas till utvecklingssamarbete och inget annat. Avräkningarna har inte bara dränerat biståndet på viktiga resurser; de har skapat en stor osäkerhet och minskat förutsägbarheten. I grunden har de försämrat möjligheter att bedriva ett långsiktigt bistånd som gör skillnad. visade på de stora problemen med avräkningarna. När höstbudgeten presenterades slog man fast att 8,2 miljarder, , av biståndsbudgeten skulle avräknas för flyktingkostnader. Redan när skulle fatta beslut om budgeten hade verkligheten sprungit ifrån budgetförslaget. Finansministern talade om att så mycket som av biståndet skulle avräknas. I vårändringsbudgeten ökade avräkningarna till 12,2 miljarder, det vill säga av biståndsbudgeten. Men stängdes i stor utsträckning de svenska gränserna, färre sökte asyl i och i höständringsbudgeten minskades avräkningarna till . om förutsäg-barhet och långsiktig-het inom biståndet Ryckigheten och kortsiktigheten fick självklart konsekvenser för många av partner runt om i världen. Internationella organisationer fick först besked att skulle minska sitt stöd och till och med att skulle bryta ingångna avtal, för att få helt nya besked. Jag har själv mött många aktörer runt om i syd som med rätta frågat sig om de kan lita på stöd. trovärdighet som biståndsaktör har skadats. granskning understryker de stora problemen med avräkningarna och lämnar stora frågetecken om det svenska biståndet. Vad har egentligen avräknats? Kunde avräkningarna ha blivit mindre? Skulle de stora svängningarna i avräkningarna ha kunnat undvikas? viktigaste rekommendation är att regeringen bör göra en översyn av modellen för avräkningar. Det är uppenbart att en sådan översyn behövs. Tyvärr ser vi att regeringen har valt att tillsätta en grupp med tjänstemän från Justitie‑, Utrikes- och Finansdepartementen för att med ett smalt mandat se över biståndets planeringsförutsättningar. Biståndet förtjänar att tas på större allvar än så! understryker att vi utgår från att regeringen gör en heltäckande översyn utifrån granskning som beaktar olika alternativ för att beräkna och fördela asylkostnaderna. Jag förutsätter att regeringen lyssnar på och gör en verklig översyn. Under utskottets behandling av granskning har det kommit flera rapporter som pekar på att regeringen medvetet försökt att maximera avräkningarna och genomfört avräkningar som strider mot de internationella regelverk som fastslagits av Dac. Regeringen har hävdat att kritiken är felaktig. Men för oss folkvalda, för oss riksdagsledamöter, är det inte möjligt att säga vem som har rätt och vem som har fel i diskussionen eftersom vi saknar grundläggande information och fakta om de svenska avräkningarna. Vi som sitter i denna kammare kan inte besvara frågan om vad som egentligen har avräknats och hur avräkningarna har beräknats. Varför tar man från biståndsbudgeten för varje asylsökande som kommer till , medan man under tid som statsminister bara tog ? Går jag in på Openaid, den webbplats där det svenska biståndet ska redovisas, kan jag läsa att den svenska biståndsorganisationen har fått för att motverka spridningen av hiv/aids i . Och jag kan få ta del av en detaljerad beskrivning av projektet. Men avräkningarna redovisas i en klumpsumma på utan någon information om vad som avräknats. Runt om i världen talar varmt om ansvarsutkrävande och transparens. Men här hemma, på hemmaplan, saknas det i grunden möjligheter för att granska en budgetpost . Det saknas i grunden möjligheter för oss folkvalda att hålla regeringen ansvarig. Det är inte rimligt. Ett enigt utrikesutskott markerar vikten av att öka transparensen. Vi skriver i vårt betänkande: ”Utskottet vill understryka vikten av att de belopp som redovisas på är jämförbara mellan olika år och att det framgår hur kostnaderna beräknats.” om förutsäg-barhet och långsiktig-het inom biståndet Jag förutsätter även här att regeringen lyssnar på och skyndsamt tar steg för att öka transparensen runt avräkningarna. Jag är glad att utrikesutskottet har valt att vara tydligt på flera punkter i sitt betänkande. Men det finns också några områden där vi från sida hade önskat att man hade tagit några steg till. vill att regeringen löpande ska redovisa hur avräkningarna från biståndet för migrationskostnader förhåller sig till biståndets mål, och vi vill att det genomförs en oberoende översyn och granskning av i vilken mån de avräkningar från biståndsbudgeten som genomförts är förenliga med OECD-Dacs riktlinjer. Därför yrkar jag bifall till reservation 2. 125 (KD): överlämnade sin granskningsrapport förutsägbart bistånd – trots en osäker finansiering. I rapporten har granskat om och Sida planerat biståndsverksamheten på ett långsiktigt och förutsägbart sätt. Vi kristdemokrater välkomnar den granskning som genomfört. Förutsägbarhet och långsiktighet inom biståndet är viktigt för att kunna genomföra ett effektivt bistånd men också för att , som har till uppgift att granska regeringens budget, ska kunna fullfölja sitt uppdrag. I rapporten slår fast att den statliga beredskapen för att säkerställa en långsiktig och förutsägbar biståndsverksamhet varit låg . Man konstaterar också att osäkerheten i finansieringsvolymen ökat men att regeringen inte har agerat för att få till stånd en ökad förutsägbarhet i budgeteringen av biståndet. anser att regeringen bör förbättra sin budgetering och sin planering så att och regeringens ambitioner om en långsiktigt förutsägbar svensk biståndsverksamhet kan uppnås. En viktig förutsättning för att kunna bedriva effektiva biståndsinsatser är att det finns långsiktighet i planeringen för biståndets utförare. pekar på en central aspekt av osäkerheten i biståndsplaneringen. Det är kostnaden för mottagandet av asylsökande i . De så kallade avräkningarna för asylkostnader genomförs baserat på riktlinjer från biståndskommittén vid och utveckling, OECD-Dac. Biståndets koppling till bruttonationalindex och till kostnaderna för asylmottagningen leder till en osäkerhet kring hur mycket medel som finns kvar för biståndsverksamhet för ett visst år. Även om avräkningar för asylmottagning ökat kraftigt med det ökade antalet asylsökande i vårt land, främst , är osäkerheten inte ny. Svårigheten att prognostisera antalet asylsökande liksom bni-utvecklingen har länge medfört en svårighet att budgetera för biståndsverksamheten. Detta är en osäkerhet som ställer höga krav på både och Sida när det gäller att se till att biståndsverksamhet hanteras effektivt och leder till satta mål. Men det ställer också krav på att regeringen budgeterar och redovisar biståndsramen så att de negativa konsekvenserna av osäkerheten begränsas. debatterar vi regeringens skrivelse, i vilken den redovisar sin bedömning av iakttagelser och vilka åtgärder som vidtagits eller planeras med anledning av de rekommendationer som framfört. om förutsäg-barhet och långsiktig-het inom biståndet Det är bra att regeringen ser att det finns ett behov av att se över modellen för beräkning av asylkostnader i biståndet och har beslutat att se över modellen. Behovet av att se över systemet för avräkningar i stort är något som vi i drivit i vår budgetmotion. Det är även viktigt att regeringen ser behovet av att i ändringsbudgetarna tydliggöra skälen till ändringar för . En viktig transparensfråga som utskottet lyfter fram i betänkandet är hur kostnaderna för asylsökande beräknas. Utskottet välkomnar att avräkningarna för flyktingkostnader i redovisas på . Men på webbplatsen anges endast att avräkningarna avser kostnader för mottagning av asylsökande från ODA-länder av deras vistelse i . Ingen beskrivning ges av vad som ingår i dessa kostnader eller hur dessa beräknas. Utskottet vill understryka vikten av att de belopp som redovisas på är jämförbara mellan olika år och att det framgår hur kostnaderna beräknats. Den övergripande kritiken i förutsägbart bistånd – trots en osäker finansiering bekräftar att regeringen inte på ett tillfredsställande sätt har agerat för att hantera de osäkerheter som påverkar biståndsbudgeten. I granskningen kritiseras de stora ändringsbudgetar under budgetåret som hindrat en långsiktig planering av biståndsinsatser. Det är också mycket svårt att följa hur dessa kostnader har beräknats. anser det nödvändigt att regeringen återkommer till med en redogörelse för hur stora ändringsbudgetar ska kunna undvikas framöver och hur transparensen ska kunna öka. Det svenska utvecklingssamarbetet har ett starkt stöd hos den svenska befolkningen, och den svenska biståndsviljan är fortsatt hög. Men stora förändringar av biståndsbudgeten kan skapa osäkerhet om vad enprocentsmålet egentligen innebär och i förlängningen också skada allmänhetens förtroende för det svenska utvecklingssamarbetet. vill se tydlighet och ordning och reda i biståndet och att det sker en noggrann granskning och uppföljning av svenskt bistånd. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 3. (forts. § 14) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 13 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde Punkt 1 (Allmänt om företagsfrämjande) Utskottets förslag till beslut med godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 5 (L) 16 för res. Kammaren biföll utskottets förslag till beslut med godkännande av utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 1 SD, 20 MP, 18 V 5: 16 L Avstod: 71 M, 40 SD, 2 MP, 18 C, 14 KD Frånvarande: 15 S, 13 M, 6 SD, 3 MP, 4 C, 3 V, 3 L, 2 KD, 2 - (MP) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till på grund av tekniska problem. § 13 (forts.) Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde Punkt 3 (Övrigt om kapitalförsörjning) 2. res. 7 (M) 71 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 22 MP, 18 V, 15 L 7: 71 M Avstod: 41 SD, 18 C, 1 L, 13 KD Frånvarande: 16 S, 13 M, 6 SD, 3 MP, 4 C, 3 V, 3 L, 3 KD, 2 - Punkt 4 (Synliggörande av kvinnors företagande) 2. res. 12 (M, C, L, KD) 118 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 41 SD, 22 MP, 18 V 12: 71 M, 18 C, 16 L, 13 KD Frånvarande: 16 S, 13 M, 6 SD, 3 MP, 4 C, 3 V, 3 L, 3 KD, 2 - Punkt 5 (Övriga insatser för kvinnors företagande, unga företagare och företagare med utländsk bakgrund) 2. res. 14 (C) 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 41 SD, 22 MP, 18 V, 16 L 14: 1 M, 18 C Avstod: 70 M, 13 KD Frånvarande: 16 S, 13 M, 6 SD, 3 MP, 4 C, 3 V, 3 L, 3 KD, 2 - Punkt 6 (Socialt företagande) 2. res. 16 (KD) 13 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 71 M, 41 SD, 22 MP, 18 C, 18 V, 16 L 16: 13 KD Frånvarande: 16 S, 13 M, 6 SD, 3 MP, 4 C, 3 V, 3 L, 3 KD, 2 - Punkt 7 (Regelförenkling för företag) 2. res. 17 (M, SD) 112 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 22 MP, 18 C, 18 V, 16 L, 13 KD 17: 71 M, 41 SD Frånvarande: 16 S, 13 M, 6 SD, 3 MP, 4 C, 3 V, 3 L, 3 KD, 2 - Punkt 9 (En dörr in för företagens uppgiftslämnande) 2. res. 19 (M, C, L, KD) 118 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 41 SD, 22 MP, 18 V 19: 71 M, 18 C, 16 L, 13 KD Frånvarande: 16 S, 13 M, 6 SD, 3 MP, 4 C, 3 V, 3 L, 3 KD, 2 - Punkt 12 (Övrigt om besöksnäringen) 2. res. 26 (V) 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 41 SD, 22 MP, 16 L, 13 KD 26: 18 V Avstod: 71 M, 18 C Frånvarande: 16 S, 13 M, 6 SD, 3 MP, 4 C, 3 V, 3 L, 3 KD, 2 - Kammaren biföll utskottets förslag. NU11 om statliga stöd till innovation och företagande 2. res. (M, C, L, KD) 118 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 41 SD, 22 MP, 18 V : 71 M, 18 C, 16 L, 13 KD Frånvarande: 16 S, 13 M, 6 SD, 3 MP, 4 C, 3 V, 3 L, 3 KD, 2 - om förutsäg-barhet och långsiktig-het inom biståndet § 14 (forts. från § 12) om förutsägbarhet och långsiktighet inom biståndet (forts. UU8) 126 (S): debatterar vi regeringens skrivelse med anledning av granskning av förutsägbarhet och långsiktighet i biståndet. Utvecklingsbistånd är en investering, en investering i bland annat jobb, utbildning, sjukvård och miljö – till största delen i andra delar av världen. För att vara maximalt effektiv måste en investering vara förutsägbar och långsiktig. Ett hus bygger man inte på lösan sand. Man har tänkt igenom hur många rum som behövs, läget och vad det kommer att kosta. Det finns en ritning och en plan. Förutsägbarhet och långsiktighet inom biståndet är viktigt, såväl för att säkra effektiviteten i insatserna som för att öka möjlighet att granska regeringens budget som helhet och påverka politikens inriktning. Det är bra att har granskat planering och förutsägbarhet inom biståndsverksamheten. Goda planeringsmöjligheter är en förutsättning för biståndseffektivitet, vilket utgör en grundläggande princip i det svenska utvecklingssamarbetet. Regeringen har redan vidtagit viktiga åtgärder med anledning av granskning för att uppnå en ökad förutsägbarhet i biståndet. Detta är mycket välkommet. Det gör investeringen och kalkylen mer trovärdiga. Regeringen har till exempel redan påbörjat ett arbete med en översyn av den modell som används för prognos, budgetering och redovisning av asylkostnader inom biståndet. Från utskottets sida instämmer vi i att det finns ett behov av att se över modellen och dess påverkan på biståndsverksamhetens finansiering i syfte att skapa bättre planeringsförutsättningar inom biståndet. Regeringens användning av ändringsbudgetar är ett transparent sätt att anpassa kalkylen efter omvärldsförändringarna, och underlaget i budgetarna kommer att utvecklas ytterligare för att ska få bättre information om skälen till förändringarna och om konsekvenserna. Både Sida och UD har ett pågående arbete för att utveckla arbetssätt och analyser för att uppnå bättre beredskap att hantera förändringar. om förutsäg-barhet och långsiktig-het inom biståndet Vi ser fram emot att få en samlad redogörelse av regeringen om det förbättringsarbete som pågår. Med detta vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 127 HANS (V) replik: Min fråga till är om hon och Socialdemokraterna med 100 procents säkerhet kan säga att de avräkningar som genomförs är förenliga med de internationella regelverk som är fastslagna av Dac. Jag ställer denna fråga eftersom det har förekommit en rad uppgifter från olika håll, bland annat från , om att vissa av de avräkningar som görs inte är överensstämmande med internationella regelverk. Precis som jag sa i mitt anförande har jag som riksdagsledamot väldigt svårt att avgöra vad som egentligen gäller, för transparensen är så bristfällig. Det är helt omöjligt för mig som folkvald riksdagsledamot att tydligt se vad det är som är avräknat och hur avräkningen har beräknats. Kanske , som tillhör ett av regeringspartierna, sitter på mer information än vad jag gör som företrädare för ett oppositionsparti. Därför skulle det vara intressant att höra om kan garantera riksdag att de avräkningar som genomförs är förenliga med OECD-Dacs regelverk. 128 (S) replik: Tack, , för frågan! Jag är väldigt glad över att Concord har utkommit med denna rapport. Den visar också att transparensen ökar med den här regeringen. Från Concords sida säger man att rapporten skulle ha varit omöjlig att skriva under den förra regeringen eftersom det är så svårt att ta sig in i de här siffrorna. Jag har all anledning att tro på regeringen när man säger att de avskrivningar som görs är Dacfähiga. Det är upp till regeringen att bedöma detta. De granskningar som har gjorts av detta i efterhand visar också att det som vi har rapporterat som Dacfähigt också har varit Dacfähigt. 129 HANS (V) replik: säger att hon har all anledning att lita på regeringen. Det är möjligt att vi alla har all anledning att lita på regeringen, men jag tolkar svaret som att hon precis som jag inte på egen hand har kunnat säkerställa att de avräkningar som görs är förenliga med internationella regelverk. Visst har transparensen ökat, och insynen i avräkningarna har ökat, men är det väldigt svårt, om inte omöjligt, för oss som folkvalda riksdagsledamöter att på allvar kräva ut ansvar och granska denna budgetpost, som ligger på . Vi är flera som i behandlingen av betänkandet har tagit upp att det behöver göras en oberoende översyn för att säkerställa att avräkningarna är förenliga med Dacs regelverk. Från regeringen har vi hört att den översyn som de nu jobbar med över huvud taget inte kommer att titta på , för man utgår från att de avräkningar som redan genomförs är förenliga med Dac. Tyvärr har en bred majoritet i utskottet avstyrkt de förslag som kommit från både och om en oberoende översyn. om förutsäg-barhet och långsiktig-het inom biståndet Jag vill ändå fråga : Om ni nu är så säkra på att de avräkningar som genomförs är förenliga med Dacs regelverk, varför är ni då inte beredda att öppna för en oberoende granskning och översyn? Varför säger ni nej till de förslag som har förts fram från flera partier, både från vänster och från höger, i den här diskussionen? 130 (S) replik: Tack för frågan, ! Jag är övertygad om att statsrådet i sitt inlägg kommer att återkomma till de här frågorna. Vi har ett regelverk som regeringen har att tolka när det gäller avräkningar i enlighet med Dac. Vi ska vara väldigt noga med att de avräkningar som görs är Dacfähiga, och det är vi också. Vi är en stor biståndsgivare, och vi har ögonen på oss. Det finns all anledning för oss att vara väldigt noga med detta. I den översyn av modellen som görs kommer det att bli mer transparent. Det underlättar för att granska. Precis som påpekar har vi från utskottets sida understrukit vikten av transparens när det gäller biståndsramen och vad som ingår i avräkningarna. Jag ser fram emot det arbete som regeringen gör på området och att det kommer att leda till att vi från sida har bättre möjligheter att granska. 131 (MP): Ett levande och bärkraftigt samhälle tar tid och möda att bygga upp, men det kan raseras , på en enda makthavares enväldiga initiativ. Jag tänker på städer som . För oss här inne är de förknippade med ojämförlig misär och tragedi, otrygghet, ovisshet, förtvivlan, fruktan och flykt. För många av deras gamla invånare hägrar kanske ännu minnen från tiden då handeln blomstrade och skolorna var fyllda av elever – flickor och pojkar. Det var en plats där barn kunde leka på gatan utan att frukta för sitt liv. Det är i dessa svåra, för att inte säga nästan omöjliga, miljöer som våra svenska biståndspengar och biståndsarbetare gör skillnad. De gör skillnad i människors vardag och människors liv . Jag vill passa på att använda det här tillfället till att tacka alla er som har bidragit till att skapa ett svenskt utvecklingssamarbete i världsklass. Vi utmärker oss internationellt genom att hålla högsta kvalitet och att mäkta med att göra sådant som även länder med större resurser inte klarar av. Vi såg det exempelvis i och under ebolakrisen. Då var det läkare och sjuksystrar, personal på MSB och inte minst vår ojämförlige som visade att man med mod, tålamod, viljestyrka och en stor organisationsförmåga kunde bidra till att förhindra en betydligt större katastrof.