prot · H409124 · 2017-06-13 00:00:00 — När det gäller just företag inom yrkesmässig växthusodling, som nämner, gäller numera samma regler som gällde redan före årsskiftet för övrig yrkesmässig jordbruksverksamhet och för yrkesmässig skogsbruks- och vattenbruksverksamhet. Att den lägre energiskattenivån på el förbrukad i växthusodling nu ges genom återbetalning innebär alltså en konsekvent hantering av nedsättningarna av energiskatten på el inom jordbrukssektorn. Det kan noteras att företag som förbrukar el i större omfattning kan få återbetalning på energiskatten kvartalsvis, vilket minskar dessa företags likviditetspåverkan. Det kan också noteras att just jordbrukssektorn har vissa andra fördelar jämfört med exempelvis industrin, till exempel när det gäller vilken förbrukning som omfattas av den lägre skattenivån. Regeringen har vidtagit åtgärder i syfte att underlätta hanteringen för företag som är storförbrukare av el. infördes en möjlighet till frivillig skattskyldighet för dem som beräknas förbruka el i mycket stor omfattning i industriell tillverkningsprocess eller i datorhall. De företag som godkänns som frivilligt skattskyldiga kan därmed ta del av skattenedsättningen genom löpande avdrag i stället för genom återbetalning. Jag vill inte nu spekulera i vilka ytterligare förändringar av energibeskattningen som regeringen kommer att presentera. 63 (M): Jag tackar finansministern för redogörelsen och för svaret, som faktiskt var ett svar på min fråga om huruvida ministern avser att vidta några åtgärder för att förenkla elskatteprocessen. Svaret från ministern, om jag tolkade henne rätt, var att hon inte har tänkt att göra detta. Orsaken till min interpellation var en beskrivning från verkligheten om vilka svåra situationer som de ändrade reglerna för elskatten medför för bland andra växthusodlingar och för små och medelstora företag som använder mycket el i sin produktion. De ändringar som trädde i kraft gör att tidigare nedsättningar på fakturan nu i stället sker i form av återbetalning av skatt i efterhand. Detta medför problem för exempelvis växthusföretag, som är säsongsberoende och för vilka produktionskostnader och försäljningsintäkter hamnar långt ifrån varandra tidsmässigt. Att företagen tvingas att ligga ute med pengar i väntan på att få tillbaka skatten riskerar att påverka verksamheten negativt. Nödvändiga inköp och expansioner av företag skjuts upp, vilket i sin tur kan leda till minskade intäkter och färre jobb. behöver fler företagare, och vi behöver mindre regelkrångel. sa i sitt svar att regeringen strävar efter att utforma skatteregler som är generella och tydliga, utan komplicerade gränsdragningar. Återigen verkar det som att regeringen och verkligheten går i otakt. Varken LRF eller ser denna regeländring som en förenkling. Tvärtom ser de detta som ytterligare en försämring från den rödgröna regeringen – ytterligare en försämring som krånglar till det för företag som vill skapa jobb och tillväxt i . Då är det kanske inte så konstigt att Näringslivets Regelnämnds mätningar tydligt visar att företagare inte har något som helst förtroende för regeringens regelförenklingsarbete. Dessa siffror finns i den rapport som jag nu visar upp och som jag från tidigare debatter vet att finansministern har tagit del av. Därför undrar jag: Menar finansminister fortfarande att regeringens ändring av elskattens utformning gagnar jobb och tillväxt i ? Kan företagare vänta sig ytterligare liknande förändringar, kanske försämringar, av regelverket för att regeringen ska uppfylla sitt löfte om EU:s lägsta arbetslöshet till 2020? Hur har finansministern i så fall tänkt göra för att övertyga företagare, det svenska näringslivet, LRF, lantbrukarna om att hon har rätt och de har fel när det gäller synen på regeringens regelförenklingsarbete? 64 Finansminister (S): Reglerna ska vara så enkla som möjligt men måste naturligtvis hålla sig inom de regler som finns inom EU. EU har skärpt kraven på den kontroll man ska ha på de företag som på olika sätt får stöd, så att stöden inte är i strid med . Det är mot denna bakgrund som vi har gjort förändringen. Det vore heller inte bra för jobb och tillväxt om företag som får stöd sedan blir återbetalningsskyldiga med ränta. Jag vill inte att företag ska riskera den situationen. Det är för att skydda företagen från att behöva hamna i en situation där de blir återbetalningsskyldiga med ränta, vilket skulle kunna vara katastrofalt för företagen, av stöd som de har fått. Därför behöver vi göra denna förändring. Det är också möjligt för en del av växthusföretagen att få nedsättning kvartalsvis, för jag förstår att detta kan vara problematiskt för just säsongsberoende företag. Men har man tillräckligt hög förbrukning av el finns en möjlighet att få kvartalsvis nedsättning. 65 (M): Tack, finansminister , för ytterligare förtydligande! Det är klart att vi ska hålla oss till . Men är detta verkligen den bästa utformningen av elskatten som regeringen kunde komma fram med? Jag tror inte det. Det finns andra möjliga lösningar. Att uppfattningen om vad som är bra för jobben och företagande i är olika beroende på om man är finansminister eller företagare blir allt tydligare. Den senaste regeländringen på just elskatteområdet gör att svenska företag agerar bank för den svenska staten. Företagen lånar ut pengar till staten när de betalar den höga elskatten, som staten kanske betalar tillbaka. Förutom att detta skapar en oförutsägbarhet och kräver ökad administration för företagen finns det ytterligare orimligheter i regelverket. Vanligtvis, fru talman, när vi lånar ut pengar får vi ränta på det utlånade beloppet. Just nu är räntan mycket låg, men någon krona brukar det allt bli. Men så tänkte inte och den rödgröna regeringen när de utformade elskattens regelverk. De lade i stället in en tröskelsumma. Det betyder att om företagen över huvud taget ska få tillbaka något på elskatten måste de komma upp i en viss summa. Det kan låta rimligt om det är för att minska administrationen och om det är småsummor. Men frågan är om , som är regeringens tröskelvärde, kan ses som en spottstyver för de små och medelstora företagen som lånar ut sina pengar till statskassa. För att förtydliga vad det här betyder: Om den summa som man begär tillbaka är får man inte en krona. Om summan man begär tillbaka är får man summan tillbaka minus . och regeringen behåller alltså företagens pengar. Är detta rimligt? En annan sak när det gäller elskatten är att fem av partier just har levererat en energiöverenskommelse. I den ingick en rad uppgörelser kring energibeskattning, bland annat elskatten. Den höjs för att finansiera andra angelägna skattesänkningar, bland annat effektskatten på kärnkraft och minskningen av fastighetsskatten på vattenkraft – två mycket angelägna skattesänkningar. I energiöverenskommelsen var vi överens om att höja elskatten med . Detta är också vad som kommuniceras ut från regeringen. Men i verkligheten har regeringen gjort en schablonmässig uppräkning så att höjningen blir . Det låter kanske inte som en katastrof, men varför berättar inte regeringen detta för elskattebetalare? Mina frågor till blir: Tycker att det är rimligt att staten behåller företagens pengar? Det är de små och medelstora företagen som känner sig speciellt drabbade här. Hur landade ni på just ? Och varför berättar inte och regeringen att de gör egna schablonmässiga uppräkningar oberoende av konsumentprisindex, som vi i energiöverenskommelsen kom överens om skulle ligga till grund för höjningar? Kan redogöra för hur man har kommit fram till dessa summor? 66 Finansminister (S): Är det så att staten tar pengar från företagen? Beskattning innebär ju att staten tar ut skatt. Att vi tar ut pengar från företag och personer är beskattning, och det gör vi också när vi tar ut elskatt. Däremot finns en nedsättning av just elskatten för en del företag, och då är det faktiskt en skatteminskning vi talar om. Självklart innebär all beskattning att man tar ut skatt, men här tar man ut mindre skatt än vad man skulle göra utan denna skattenedsättning. Det är just när man tar ut mindre skatt än vad man annars skulle göra som man hamnar i statsstödsproblematik. Det är därför man också måste ha de administrativa processerna som gör det möjligt att kontrollera att de stöd som företagen får är i linje med och att företagen inte får för mycket stöd, för då riskerar de att bli återbetalningsskyldiga. Detta är de regler och riktlinjer från EU som vi har att leva upp till. Vi behöver ha koll på hur mycket stöd som betalas ut till olika företag för att vi ska kunna ha dessa skattenedsättningar. Tyvärr, , är det svårt att runda dessa regler. 67 (M): Självklart ska vi ha ordning och reda, och vi ska följa EU:s lagstiftning. Men svarade inte på om det är rimligt att behålla av de små och medelstora företagens inkomster. Jag och anser inte att det är rimligt. Skattesystemet är ett viktigt verktyg för att skapa ett gynnsamt företagsklimat i , där både små och stora företag vill växa och skapa jobb. Regeringen har inte speciellt högt förtroende när det gäller förmågan att skapa ett gynnsamt skattesystem och skatteklimat, som behövs för att regeringen ska uppnå sitt mål om EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Med beslutade skattehöjningar på och aviserade skattehöjningar inom bara miljö- och energiområdet på ytterligare tror jag att många företagare runt omkring i undrar vad regeringen håller på med. Men på ett område har regeringen lyckats. På grund av ändringen av elskatten har skattekontoret i fått anställa 30 nya handläggare för att hantera den ökade administrationen. I tillägg till dessa 30 kommer företagen – små, medelstora och stora – att få anställa flera för att hantera den ökade administration som ändringen i elskattesystemet medför. Är det så här regeringen vill genomföra sin jobbpolitik? Om inte: Hur många ytterligare arbetstillfällen tror att försvåringen av elskattesystemet kommer att skapa? Det blir krångligare, dyrare och sämre. Så här kan man inte styra . 68 Finansminister (S): verkar tycka att vi inte ska hålla oss till EU:s skärpta regelverk när det gäller vilken koll vi ska ha på skattenedsättningarna. Jag är hemskt ledsen, men så kan man inte styra . Vi behöver göra denna omläggning, eftersom har högre krav på att vi ska ha koll på vilka stöd som betalas ut. Ett alternativ är naturligtvis att ta bort skattenedsättningen – då skulle det bli väldigt mycket enklare – om det är det som föreslår i stället. Vi förespråkar dock inte att ta bort skattenedsättningen. Det tror vi skulle drabba företagen. Är det rätt att behålla ? Svaret är att vi behåller mycket mer än . Vi tar ut skatt här, och då handlar det om pengar från företagen som vi använder till infrastruktur, som är viktig för företagen, till utbildning, som är viktig för företagen och till barnomsorg och äldreomsorg, som är viktigt för att människor ska kunna jobba i de här företagen. Det är det som den här regeringen gör. Vi ser till att stärka välfärd, utbildning, infrastruktur och bostadsinvesteringar – allt det som är så viktigt för det svenska näringslivet. När man tittar på utomlands ifrån ser man också att med regeringens politik stärks konkurrenskraften. Vi har hoppat upp flera placeringar i konkurrenskraftsliga. är ingen vänstertankesmedja direkt, men de gör bedömningen att med den här regeringens politik är mer konkurrenskraftigt än när det var som ledde regeringen. Överläggningen var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2016/17:549 om förmånsbeskattning av privata sjukvårdsförsäkringar 69 Finansminister (S): har frågat mig om jag och regeringen avser att gå vidare med förslaget att förmånsbeskatta privata sjukvårdsförsäkringar och i så fall varför. Hon har även frågat mig om jag och regeringen har gjort en konsekvensanalys av förslagets påverkan och belastning på den offentliga sjukvården. Förmån av privat hälso- och sjukvård är, i motsats till vad som gäller för de flesta andra löneförmåner, skattefritt för arbetstagaren som arbetsgivaren inte får dra av kostnaden för vården. Det gäller även när arbetsgivaren betalar för en privat sjukvårdsförsäkring. Reglerna innebär att privata sjukvårdsförsäkringar subventioneras av skattebetalare som inte har några sådana förmåner från sin arbetsgivare. Regeringen och har kommit överens om att förmån av privat hälso‑ och sjukvård ska förmånsbeskattas precis som andra förmåner. Avsikten är att de nya reglerna ska träda i kraft . Frågan är nu föremål för beredning inom . Jag vill inte föregripa denna beredning. 70 (M): Tack, ministern, för svaret! Sjukfrånvaron har ökat kraftigt – mätt i sjukpenningtal är ökningen gigantiska . För att bryta den negativa trenden har regeringen satt ett kvantifierat mål: ska sjukfrånvaron vara per person. generaldirektör säger att uppgången är bruten nu och att sjukpenningtalet vänder nedåt. För att nedgången ska ta fart måste antalet nya sjukfall minska. Det ställer stora krav på arbetsgivarna att se över sin arbetsmiljö och på bästa sätt förebygga ohälsa. Regeringen har ett åtgärdsprogram för att minska antalet sjukskrivningar. Där framgår det att förebyggande åtgärder ska lyftas fram för att förebygga ohälsa och sjukfrånvaro men också för att förkorta pågående sjukfall. Det är väl framför allt här de privata sjukvårdsförsäkringarna kommer in. Det går att tydligt se i olika analyser att pågående sjukfall på så sätt förkortas eftersom man snabbare kommer till specialistsjukvård. Här har regeringen i stället aviserat förslag om att förmånsbeskatta sjukvårdsförsäkringar. Det verkar väldigt kontraproduktivt. Jag har försökt att grundligt sätta mig in i frågan för att se vad det här kommer att innebära och på vilket sätt de 650 000 människor som har privat sjukvårdsförsäkring avlastar den offentliga vården. har var tionde anställd en försäkring, eftersom fler och fler företag, kommuner och fackförbund tecknar dessa försäkringar för att snabbt få tillbaka sina sjukskrivna anställda och medlemmar i arbete. Det som en amatöranalys kan ge vid handen är att om man förmånsbeskattar de här försäkringarna kommer framför allt längden på sjukskrivningarna att öka. Av de 650 000 personerna i som har en privat sjukvårdsförsäkring är det ungefär två tredjedelar, , som har tecknat den via arbetsgivaren. De övriga procenten har tecknat den privat. Näst flest har en gruppförsäkring via sitt fackförbund. Det är väldigt vanligt att man har det. Det kallas också privat sjukvårdsförsäkring. Jag har också tittat på Svensk Försäkrings statistik och även på och , som snart kommer med en rapport som visar att av privata arbetsgivare har tecknat en sjukvårdsförsäkring. Det framgår att den används också för förebyggande arbete, där det handlar om att få de anställda att inte hamna i långa sjukskrivningar. har regeringen kommit överens med , som ministern sa i sitt svar, om att man – väldigt ideologiskt – ska ta bort ”en gräddfil för höginkomsttagare som ger dem förtur i vården”. Inget kan vara mer fel. Den nya förmånsskatten kommer, som ministern också sa, att införas . Min fråga är om man kommer att lägga fram den för även om det finns en riksdagsmajoritet emot förslaget. Det kan ju vara intressant att veta. Förmånsbeskattningen förväntas ge till statskassan – grundat på de 650 000 försäkringar som är tecknade. Det är klart att blir det förmånsbeskattning på dem kommer det att bli betydligt färre försäkringar än vi har i samhället , och då kommer inte intäkterna att bli 1 miljard. Jag skulle vilja höra en kommentar till det. 71 Finansminister (S): Jag vill börja med att tydliggöra att det här inte är ett förslag om att förbjuda privata sjukvårdsförsäkringar. Det kommer att vara fullt möjligt för arbetsgivare och fackföreningar att fortsätta teckna privata sjukvårdsförsäkringar i precis den utsträckning man önskar. Frågan är om det här ska skattesubventioneras också av människor som inte har tillgång till privata sjukvårdsförsäkringar. Mitt svar är nej; det tycker jag inte är lämpligt. Vi har tagit bort den typen av förmånsbeskattning på i princip alla andra förmåner därför att vi tycker att det är orimligt att alla skattebetalare ska vara med och finansiera enskilda löntagares olika förmåner. Det är därför vi har tagit bort det. Jag tycker att det är orimligt att till exempel städpersonalen i kommunen ska vara med och finansiera en direktörs privata sjukvårdsförsäkring via en skattesubvention, men här har och jag uppenbarligen olika uppfattningar. Jag tycker inte att det är möjligt att försvara, medan tycker att lokalvårdarna ska finansiera direktörernas privata sjukvårdsförsäkringar. Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till . § 14 (forts.) Svar på interpellation 2016/17:549 om förmånsbeskattning av privata sjukvårdsförsäkringar 72 (M): Då fortsätter vi att debattera min interpellation om privata sjukvårdsförsäkringar och det förslag som regeringen förmodligen kommer att lägga fram . Jag möter en hel del myter och felaktigheter angående dessa försäkringar. Till exempel förväxlas ibland sjukvårdsförsäkringar med sjukförsäkringar, liksom att man tror att primärvård skulle ingå i försäkringarna och att det skulle finans separata väntrum för dem som har en försäkring. Inget kunde vara mer fel. En sjukförsäkring ersätter dessutom en del av inkomstbortfallet vid långvarig sjukskrivning. Det som debatten handlar om, och det som är regeringens förslag, är att förmånsbeskatta privata sjukförsäkringar, som 650 000 personer omfattas av . De tecknas av kommuner, fackförbund och både större och mindre företag. Vad man kan se, och som också Svensk Näringsliv skriver, är att de mindre företagen inte kommer att ha råd att teckna dessa försäkringar om man ska förmånsbeskatta dem. Dessutom har regeringen ambitionen att minska sjuktalen. Man ser långa sjukskrivningar. Det man ser är att de privata sjukvårdsförsäkringarna är ett väldigt effektivt sätt att korta sjukskrivningarna så att man snabbare kommer tillbaka till jobbet, eftersom man kan få specialistsjukvård via sin försäkring. Jag tycker att detta är en fråga som handlar om mycket mer än bara att antalet privata sjukvårdsförsäkringar ökar. Det handlar ju om att man tecknar försäkring därför att man inte är nöjd med den offentliga sjukvård som finns, framför allt de gigantiska köerna. Borde inte regeringen lägga tid och kraft på att förbättra tillgängligheten i den offentligt finansierade vården i stället? blir det ett moment 22. Den miljard som staten tror sig få in på förmånsbeskattning kommer inte att bli verklighet, för det kommer att bli färre som får dessa försäkringar tecknade av arbetsgivaren. Varför, menar finansministern, att antalet privata sjukvårdsförsäkringar har ökat – vilken är orsaken, och varför finns det ett behov av att över huvud taget ha den här sortens försäkringar? Anser finansministern att privata sjukvårdsförsäkringar avlastar den offentliga vården, eller är de en gräddfil som gör att andra får gå före i köerna? Det är ju så man uttrycker det när regeringen och har gått samman om det här förslaget. Att det skulle finnas speciella väntrum för dem som har privata sjukvårdsförsäkringar är en myt. Det finns ingen som har sett ett sådant väntrum. Detta skulle jag gärna vilja att finansministern har en kommentar till. Det Svensk Försäkring menar är att det finns en risk för att företag som vill kompensera sina anställda för förmånsskatten kommer att få svårt att bära den extra kostnaden. Man kan ju tänka sig att företag som är måna om att få tillbaka sina anställda i arbete fort kommer att vilja kompensera sina anställda för denna förmånsskatt, som alltså kommer att drabba den anställde. Snabbare tillgång till vård är anledningen till att man tecknar denna försäkring. Regeringen måste fokusera på att få bort köerna. Vi talar inte om primärvård utan om specialistsjukvård, där många kan få vänta väldigt länge, vilket leder till långa sjukskrivningar. 73 Finansminister (S): undrar om vi inte borde satsa på tillgänglighet i stället för att ta bort skattesubventionen till privata sjukvårdsförsäkringar. Jag kan berätta för att vi i regeringen så sent som har berättat att vi kommer att satsa ytterligare 5 välfärdsmiljarder till kommuner och landsting i och med höstens budget, alltså från . Av dem kommer hela 3 miljarder att gå till sjukvården i hela . Det är klart att detta kommer att öka tillgängligheten i vården. Det är ganska omfattande belopp – 3 miljarder till sjukvården. Om man skulle använda pengarna till att anställa sjuksköterskor på våra vårdcentraler skulle det räcka till fyra extra sjuksköterskor på varenda vårdcentral runt om i hela . Det är denna storleksordning av pengar det handlar om. undrar om olika väntrum. För mig handlar denna fråga inte huvudsakligen om väntrum. Den handlar om en enda sak, nämligen om huruvida andra skattebetalare – lokalvårdaren i kommunen, pensionärer och våra äldre – ska vara med och skattesubventionera de personer, ofta höginkomsttagare, som har en sjukvårdsförsäkring. Jag tycker inte att lokalvårdaren ska betala för direktörens sjukvårdsförsäkring. Men här tror jag att vi har en ganska stor ideologisk skillnad mellan moderater och socialdemokrater. 74 (M): Tack, ministern, för en debatt som är viktig ideologiskt men också väldigt pragmatisk. Jag förstår inte riktigt hur de 650 000 som har privata sjukvårdsförsäkringar så att säga ska få plats i systemet. De avlastar ju den offentliga sjukvården. Ministern tar lokalvårdare som exempel här. Det vanligaste är att arbetsgivare tecknar försäkringar för hela sin personal, oavsett om det är den högste tjänstemannen eller en lokalvårdare. Man tecknar för hela personalen. Det blir en olycklig debatt, tycker jag, även om det handlar om ideologi. Egentligen handlar det om en betydligt större frågeställning, nämligen: Varför har inte arbetsgivare och personal tillit till det offentliga sjukvårdssystemet? Man vill komma tillbaka till arbete så fort som möjligt, och det är kopplat till att regeringen har en bra ambition om att få ned sjukskrivningstalen . De 650 000 personer som har privata sjukvårdsförsäkringar hjälper ju regeringen att få ned till att bli just nio, i stället för 10,7, som de var när jag tittade. Jag tycker att det är helt fel att fokusera på privata sjukvårdsförsäkringar i stället för att ytterligare lyfta den offentliga hälso- och sjukvården. 75 Finansminister (S): Det är också viktigt att påpeka att den här debatten egentligen inte handlar om huruvida man är för eller emot privata sjukvårdsförsäkringar utan om vi ska skattesubventionera dem eller inte. Det finns många saker som vi gillar som vi inte skattesubventionerar. Frågan är, precis som säger, i grunden djupt ideologisk: Ska man skattesubventionera just denna förmån eller inte? Jag tror inte att alla de pensionärer som betalar högre skatt än vanliga löntagare på grund av politik – och vill öka skatteklyftan ytterligare – är jättenöjda med att de via skattsedeln är med och finansierar direktörernas sjukförsäkringar. Självklart kan direktörer och andra teckna sjukförsäkringar. Frågan är om de ska få skattesubvention för det eller inte. Nej, tycker jag. Sedan är frågan naturligtvis också vad vi ska göra för att säkra en god tillgång till sjukvård för alla i , oavsett om vi har privata sjukförsäkringar eller inte. Där är regeringens politik mycket tydlig. Senast har vi presenterat ytterligare 3 miljarder till sjukvården för att alla ska få det riktigt tryggt. För oss är det viktigare än skattesänkningar, som inte stärker sjukvården. Överläggningen var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2016/17:550 om företrädaransvar i aktiebolag 76 Finansminister (S): om det är mitt ställningstagande att det är en ändamålsenlig ordning att har en särställning bland aktiebolagens borgenärer vilka effekter jag bedömer att detta kan väntas få på dagens och morgondagens entreprenörer i