prot · H50920 · 2017-10-19 00:00:00 — Vi håller på med den andra delen – våra egna utsläpp. Tundran behöver hanteras på något sätt. Det finns ryska forskare som forskar på detta, men de är ganska ensamma. De använder egna medel och har väldigt lite stöd. EU skulle behöva gå in här, ha samtal med dem och stärka den forskningen. Jag undrar om ministern vill driva det. 43 Statsrådet (MP): Jag tackar för frågan. Regeringen har klimat som en av sina stora prioriteringar – jobb, skola och klimat. Vi behöver se över alla utsläppskällor som gör att klimatet hamnar i en ond spiral. Det gäller avgångarna från jordar och havsbottnar, och den senaste forskningen säger att till och med regnskogarna de facto är en källa till CO2-utsläpp snarare än en sänka. Det gör att vi måste se på alla åtgärder vi kan vidta och följa forskningen mycket noga. 44 (M): Vi står inför flera viktiga utmaningar och problem i svensk migrationspolitik. Ett av de största problemen utgörs av det faktum att alltför många personer som har fått avslag på sin asylansökan, och alltså saknar skyddsskäl och status som flykting, ändå väljer att stanna kvar i utan laglig rätt att vistas här. På bara beräknas 50 000 avvika och gå under jorden efter att ha nekats uppehållstillstånd. Tyvärr ser vi redan många tecken på ett omfattande skuggsamhälle som håller på att breda ut sig i . I den situationen hade det varit rimligt om antalet inre utlänningskontroller, som alltså syftar till att just hitta personer i skuggsamhället, ökade i takt med behovet. I stället ser vi här en drastisk minskning, från ca 40 000 kontroller till bara 20 000 kontroller . På vilket sätt arbetar regeringen och migrationsministern för att antalet inre utlänningskontroller ska motsvara det omfattande behovet? 45 Statsrådet (S): Jag vill tacka för frågan. Det är en oerhört viktig och angelägen fråga, och regeringen följer den väldigt noga. Vi kan faktiskt se en försiktig ökning av de kontroller som är avgörande för att vi ska ha ett väl fungerande system. Det arbetas på många fronter med att återvändandet i det samlade återvändandeprogrammet ska fungera väl. 46 (M): Jag tackar för svaret. Det är bra att ministern följer frågan väldigt väl. Jag är dock oerhört bekymrad, måste jag säga, både för den halvering som har skett på bara och av det faktum att när jag ställde en fråga till migrationsministerns företrädare alldeles blev svaret att polisen inte ens har en fungerande statistikrapportering. Det är alltså inte nog med att antalet kontroller har halverats – kan ingen säga om de ens sker eller inte, eller åtminstone inte i vilken omfattning de sker. Anser ministern verkligen att detta är rimligt? 47 Statsrådet (S): Man kan mäta detta på olika sätt. Man kan mäta det i antal inre kontroller, och man kan mäta det i innehållet och värdet av vad det är man faktiskt når fram till när man gör kontrollerna. Jag tycker att båda parametrarna är väldigt viktiga. I den första delen ser vi, som jag nämnde i mitt första inlägg, en ökning. Även i volymdelen, som jag vet att kritiserar, ser vi faktiskt en förändring i positiv riktning. Jag är dock mycket tacksam för frågan. Regeringens arbete fortsätter. Väntetiderna i barn- och ungdomspsykiatrin 48 (KD): blev jag kontaktad av en pappa som hade fått tid för besök på barn- och ungdomspsykiatrin för sitt barn efter att ha väntat . De hade väntat utan att få komma fram till vården. Detta är någonting vi ser på flera olika områden i svensk hälso- och sjukvård : Det är en bra vård när du väl kommer fram, men alldeles för många kommer inte fram. Vi kan se att antalet landsting som klarar av att ge ett första besök inom barn- och ungdomspsykiatrin har sjunkit från 16 till ett enda bara . Min fråga till statsrådet är: När regeringen nu ser vad som är effekterna av de egna besluten, är man beredd att ompröva borttagandet av kömiljarden och av den förstärkta vårdgarantin? 49 Socialminister (S): Jag tackar för frågan. Hälso- och sjukvården ska naturligtvis finnas där när du behöver den. Jag är väldigt oroad när det gäller den ökande psykiska ohälsan både i samhället i stort och inte minst bland barn och unga, som vi har sett under en väldigt – faktiskt . I den här regeringen har vi sedan vi tillträdde ökat tillskottet till psykiatrin med nästan vad den borgerliga regeringen gjorde. Vi ser trots detta att köerna ökar, och vi är beredda att göra mer. Bland annat gör vi ytterligare satsningar . Vi tittar nu också i på om det finns något ytterligare vi kan göra när det handlar om till exempel ekonomiska incitament eller garantier på olika sätt. finns det i grund och botten en personalproblematik, som vi också arbetar med men som tar att vända. 50 (KD): Detta är ett område där vi behöver göra stora ansträngningar; det är någonting vi är helt överens om. Det var också någonting vi i gjorde när vi satt i ledning, och det är någonting vi fullföljer med de ökade satsningar vi gör i vårt budgetalternativ i förhållande till regeringens satsningar. Men det räcker inte med pengar. Det räcker inte att säga att detta är viktigt. Det regeringen har gjort är nämligen att vidta åtgärder som har förvärrat problemen. Min fråga till statsrådet är därför: Ser ni att ni har skapat problem, och är ni beredda att ompröva detta? 51 Socialminister (S): Nej, vi i regeringen ser inte att vi har skapat problem. Regeringen ser att vi nu på allvar tar tag i en situation som ni sköt framför er, , genom att använda er av ekonomiska incitament i stället för att göra de reella satsningar som behövdes inom till exempel psykiatrin. Det handlar bland annat om tydliga resursförstärkningar, förstärkningar av elevhälsan och förstärkningar av ungdomsmottagningarna. Det handlar som sagt även om en ökning av stödet till psykiatrin. Men vi tittar också på om vi kan göra ännu mer, för detta är ett stort problem. Regeringens inställning till myndigheters prognoser 52 (SD): Jag har en fråga av allmänpolitisk karaktär som jag skulle vilja rikta till . Det är vida känt att regeringen under flyktingkrisen fattade de beslut som var nödvändiga alldeles . Detta ledde senare fram till en granskning i , där man försvarade sig med att man naturligtvis var skyldig att lita på sina myndigheter och lita på prognoser. Det var de möjligheter man hade. kan man dock fråga sig om detta gäller alla och om det är en konsekvent linje regeringen har. publicerade en annan myndighet, , sina prognoser. Det var alltså , och myndigheten skrev så här: ”Regeringens kraftigt underfinansierade budget bedöms inte ligga i linje med överskottsmålet. Därför kommer det att krävas en åtstramande finanspolitik så att överskottsmålet nås.” Eftersom regeringen uppenbarligen väljer vilka myndigheter den litar på skulle jag vilja fråga ministern vilka överväganden som ligger till grund när man tar ställning till vilka myndigheter man ska lita på och vilka man inte litar på. 53 Statsrådet (MP): Tack, , för frågan! Vi har ju ett budgetramverk som hela står bakom, och vi har mål som är uppsatta. Regeringens bedömning, som även delas av EU, IMF och andra utomstående aktörer, är att ekonomi är mycket god. När vi bildade regering var budgetunderskottet 60 miljarder. beräknas ett budgetöverskott på 80 miljarder – vi satsar 40 miljarder på välfärden och använder 40 miljarder till att betala av på statsskulden. Detta är någonting som tas emot med mycket stor respekt och beundran av internationella bedömare. Självklart har regeringen – och alla regeringar – ansvar för den ekonomiska politik som förs. Jag kan konstatera att ekonomin har vänt sedan denna regering tillträdde. Vi har också betalat av på statsskulden och fortsätter att göra det. Ekonomin är urstark – om detta råder ingen diskussion. 54 (SD): Tack, ministern, för svaret! Min frågeställning gällde vilka skäl man har för att göra olika bedömningar när man väljer vilka myndigheter som man litar på. Regeringen har ju en massa olika myndigheter med olika uppdrag. De finns till för att göra olika prognoser som regeringen sedan ska kunna använda sig av. gör prognoser så att ni i regeringen ska kunna bestämma vilken typ av migrationspolitik ni ska föra. gör prognoser för att ge er i regeringen underlag för att bestämma vilken ekonomisk politik ni ska föra. Varför gör ni olika bedömningar i fråga om att lita på olika myndigheter? 55 Statsrådet (MP): Regeringen har ett ansvar inför och inför väljarna. Vad gäller den bedömning som handlar om den allmänekonomiska prognosen och tillståndet för den förda politiken finns det naturligtvis ingångar som handlar om den politik som vi ser är verksam. Det finns myndigheter som har olika bedömningar, och vi tar in dessa i våra bedömningar. Åtgärder för att minska utsläppen inom industrin 56 (MP): Även min fråga går till statsrådet . Det har varit mycket glädjande att följa ambitionshöjningen i den svenska klimatpolitiken sedan denna regering tog över. pekar i sina prognoser på att man nu håller på att stänga det gap som den förra regeringen lämnade efter sig när det gäller att minska utsläppen. vet vi att vi står inför rejäla utmaningar. Utsläppen från framför allt transporter och industri har vi väldigt svårt att hantera. När det gäller transporterna är det framför allt utrikesflyget som ökar, och där är det viktigt att regeringen går vidare med en flygskatt. Inom industrin är det framför allt högkonjunkturen och EU:s utsläppshandel som inte riktigt fungerar tillsammans – högkonjunkturen leder till utsläpp, och utsläppshandeln är inte tillräckligt ambitiös. Min fråga till statsrådet blir därför: Vad gör regeringen för att minska utsläppen inom industrin? 57 Statsrådet (MP): Tack, , för frågan! Industrin står för ungefär en tredjedel av utsläpp. Dessa utsläpp finns inom EU:s utsläppshandelssystem. Att få ned de utsläpp som finns inom utsläppshandelssystemen är oerhört viktigt, och regeringen har varit mycket aktiv på den punkten. I EU-kretsen har vi drivit vad som kallas the Swedish proposal, det svenska förslaget, om att skrota upp till tre miljarder utsläppsrätter som gäller för industrin. Vi har fått gehör för detta förslag, och det förhandlas just nu med . Det motsvarar 150 gånger utsläpp inom industrin årsvis. Vi har också en satsning på tekniksprång inom industrin, Industriklivet, där vi går in med pengar för att stödja till exempel stålindustrin och cementindustrin när det gäller ny teknik för att få ned utsläppen. 58 (MP): Jag tackar statsrådet för svaret. Tekniksprång gör vi tillsammans, och jag är glad att regeringen är på bollen i den frågan. Har detta skett i samverkan med industrin? Har denna satsning mottagits väl av de industrier som ministern talar om? 59 Statsrådet (MP): Den samlade processindustrin – som innefattar industri som arbetar med stål, järn, cement och kemisk-teknisk verksamhet – har tagit emot detta initiativ på ett mycket positivt sätt. Vi samverkar redan – jobbar med , och för en ny teknik med vilken man kan tillverka stål utan kol. Detta kan bli en framtida exportframgång för . Vi behöver ligga i framkant. Vi ska exportera lösningarna – inte utsläppen. Ett förbud mot konfessionella inslag i skolan 60 (KD): Jag har en fråga till kunskapsminister . I berömmer vi oss ofta av att vara toleranta och av att älska mångfald. Men så ser det tyvärr inte alla gånger ut i praktiken. Enligt har elever och föräldrar rätt att välja den skola som står i överensstämmelse med den egna familjens övertygelse. Det här är dock någonting som inte kommer att vara möjligt i fortsättningen om Socialdemokraterna får bestämma. Det finns också ett kongressbeslut om detta. är religiösa inslag i undervisningen förbjudna, och så ska det vara. Däremot får friskolor i övrig verksamhet ha konfessionella inslag. Detta vill dock Socialdemokraterna ta bort. Jag skulle vilja ha ett tydligt svar från ministern: det regeringens mening att förbjuda alla de populära kristna skolor som finns? 61 Statsrådet (S): Frågestunderna ska ju ägnas åt sådant som är regeringens politik, inte åt ett enskilt partis politik. Men jag ska ändå med glädje svara på den fråga som ställde. Den socialdemokratiska partikongressen beslutade att man ska verka för att skolan ska vara fri från konfessionella inslag. Skälet till detta ska jag uttrycka med mina egna ord. Jag tycker att det är alldeles utmärkt om barn i utövar en tro. Jag tycker att det är fint att det finns möjligheter för barn att göra det. Men jag tycker att detta ska vara någonting som barn gör på sina egna villkor. Jag tycker inte att skolan ska vara en arena där barn förväntas utöva tro eller delta i olika former av konfessionella inslag. Jag tycker att det är alldeles utmärkt om barn själva vill göra det, men jag vill inte ha en skola som förväntar sig en viss religiös inriktning eller som försöker att övertyga eller förmå barnen att välja en sådan inriktning. 62 (KD): Jag tackar ministern för svaret. Socialdemokraterna ingår i regeringen, så det är intressant att veta. Det finns många oroliga föräldrar och skolledare där ute som uppvaktar mig i denna fråga och som undrar hur de kommer att kunna bedriva sin framtida verksamhet. En del av dem tittar på denna sändning just . Jag skulle vilja ha ett klart svar från ministern – ett svar som tydliggör vad som kommer att vara tillåtet att göra på skoltid på en konfessionell skola. 63 Statsrådet (S): Regeringen bereder just nu direktiv till en utredning som handlar om denna komplicerade fråga. Precis som säger innefattar frågan väldigt många olika bevekelsegrunder. Det handlar om hur ska leva upp till en konvention om mänskliga rättigheter. Det handlar om föräldrars rätt att uppfostra sina barn och om barns rätt till sin egen religion. Det handlar också om att vi ska ha en skola där barn och elever möts och träffas, oavsett bakgrund. Detta är utgångspunkten för regeringens politik. Förhandlingarna om EU:s gemensamma asylpolitik 64 (S): Min fråga går till migrationsministern och handlar om nyheten som Ekot presenterade – att utskott för medborgerliga fri- och rättigheter har röstat och antagit en ny position i fråga om Dublinförordningen inför de kommande förhandlingarna med ministerrådet och kommissionen. Som jag förstår det innebär detta ett förslag på en tvingande omfördelning av asylsökande inom EU. Det är en ståndpunkt som jag välkomnar inför de fortsatta förhandlingarna. Det här sker i skuggan av en ganska dyster debatt i med väldigt många låsningar, så min fundering är: Vad vet ministern om förslaget, och hur ska man se på beskedet ur ett svenskt perspektiv? 65 Statsrådet (S): Tack för frågan, ! Jag blev lika glad som du när jag hörde på morgonnyheterna att utskottet i parlamentet syntes gå mot ett väldigt brett beslut om mer solidaritet mellan medlemsstaterna i . Jag har haft glädjen att även under min korta tid redan ha haft ett möte med vår svenska rapportör , som representerar Liberalerna. Vi hade ett mycket bra samtal. Hon har ju jobbat med en modifiering av kommissionens förslag och på alla sätt gjort ett alldeles fantastiskt arbete och också företrätt den svenska ståndpunkten. går arbetet vidare. Det ger oss lite råg i ryggen att föra de svenska förhandlingarna vidare i ministerrådet. 66 (S): Vi måste klara av att bekämpa orsakerna till att människor tvingas på flykt. Vi behöver hjälpa människor i deras närområden. Vi behöver få hela världen att ta ett större ansvar. Vi behöver få ett som delar på ansvaret för att möta asylsökande. Jag tycker att dagens besked är en viktig del i att flytta fram positionerna för ett välfungerande asylsystem där medlemsländerna tar det gemensamma ansvaret. På vilket sätt kan öka trycket för att länder ska ta sin del av ansvaret? 67 Statsrådet (S): Jag tror att vi kommer att ha stor glädje av den justering och den ändring som har presenterat, det vill säga att man ger ett utrymme för vissa medlemsstater att gå lite långsammare fram. Kravet vidhålls att man ska dela på ett solidariskt och ansvarsfullt mottagande men ger för genomförandet. Det tar jag med mig till kommande ministerråd, precis som jag tar med mig den svenska ståndpunkten, som är väl förankrad här i riksdag. Insatser för kortare vårdköer 68 (M): Min fråga går till statsrådet . Vården i måste fungera och patienten och patientsäkerheten sättas främst. Trots att vi på många olika sätt har en vård i världsklass står just nu en bit över 100 000 människor i vårdköer. För varje fjärde patient i behov av operation inom specialistvården innebär det en väntan som är . Det är ett enormt lidande, oro, frustration, en lång väg tillbaka till ett aktivt liv och till arbetsmarknaden. Inte minst är det en sjunkande tilltro till att välfärden fungerar som följd av detta. satsar därför på en förstärkt kömiljard. Jag vill att ministern beskriver vilka konkreta nya åtgärder ministern och regeringen avser att vidta för att komma till rätta med denna mycket oroväckande situation. 69 Socialminister (S): Tack för frågan! Det är en fråga som är väldigt högt prioriterad av regeringen. När vi klev in kunde vi konstatera att köerna redan hade börjat öka, för det är ju inte genom ekonomiska incitament man löser vad som egentligen är en bemanningskris i den svenska hälso- och sjukvården. Det är därför som regeringen i stället har valt att satsa på att utbilda fler specialistsjuksköterskor och barnmorskor och att se till att sjuksköterskor kan få studielön för att utbilda sig vidare. Vi bygger också ut läkarutbildningen . Och vi förstärker hälso- och sjukvården med 5,5 miljarder ytterligare, varav 3 miljarder kommer att handla om just förstärkningar och möjligheter att anställa mer personal, fler händer i hälso- och sjukvården, så att man kan hålla vårdplatser öppna och utföra de operationer som är nödvändiga. Det är lösningen på problemen. Lösningen är inte en kömiljard. 70 (M): Tack för svaret! Jag vill då påminna socialministern om att under den rödgröna regeringen har vårdköerna mer än fördubblats – detta sedan den rödgröna regeringen tog bort alliansregeringens mycket framgångsrika kömiljard. Det förtjänar att påpekas att några av de största bekymren har vi i de socialdemokratiskt styrda landstingen. Vilken analys gör statsrådet av den här utvecklingen, som har eskalerat ? 71 Socialminister (S): Analysen jag gör är att den borgerliga regeringen närmast konsekvent lät bli att förstärka personalen inom hälso- och sjukvården och i stället använde ekonomiska incitament som ledde till undanträngningseffekter, vilket själva har erkänt. hade köerna dessutom redan börjat öka. Vi satsar nu på att öka personalen till hälso- och sjukvården. Detta är naturligtvis inte något som man vänder över , men det är den rätta lösningen för en stabil sjukvård på lång sikt. 72 (KD): Till följd av den internationella högkonjunkturen och ett minskat antal asylsökande i ökar biståndsbudgeten rejält , med , och är nu uppe i 43 miljarder. Det är den största biståndsbudgeten . Förutom att vi med dessa medel kan hjälpa fler medmänniskor i vår omvärld ger det ett utrymme att vässa vårt internationella bistånd att bli så nytänkande och effektivt som möjligt. Min fråga går till biståndsminister , som har aviserat att en stor del av dessa 8 miljarder kommer att landa hos olika FN-organ. I en intervju i Ekot säger : Vi ger de här organisationerna en möjlighet att agera snabbt och vara expertorganisationer, och de gör ju de bästa bedömningarna av var behoven är som störst. Att en betydande del av svenskt bistånd kanaliseras via FN är rimligt, men regeringens senaste besked signalerar en ovilja att bygga upp kapaciteten hos våra egna civilsamhällesorganisationer. Är det och regeringens politik att stärka FN men inte civilsamhället? 73 Statsrådet (MP): Det enkla svaret på frågan är nej. Vi stärker civilsamhället genom våra bilaterala strategier, och sedan regeringen tillträdde har vi väsentligt ökat stödet också till de civilsamhällesorganisationer i som är kanaler för svenskt bistånd. Jag tror att vet att inte hela sanningen kommer fram i ett kort inslag i Ekot. Det är också lätt att se hur vår budget är fördelad när det handlar om stöd till FN-organ och stöd till våra bilaterala strategier. Sanningen är också den att vi behöver ett starkt FN . Vi behöver också reformera FN. Genom våra medel dit har vi stor påverkan på FN-politiken. Det gör att prioriteringarna av jämställdhet, hållbarhet och konfliktförebyggande får genomslag. Därmed får våra biståndsmedel ett större genomslag. 74 (KD): har historiskt, precis som vi kristdemokrater, värnat civilsamhället och sett kraften i vad mindre organisationer kan åstadkomma. Detta handlar givetvis inte bara om ett Eko-inslag. Jag har studerat budgeten noga, och anslaget till civilsamhällsorganisationerna höjs de facto inte. I civilsamhällesrörelserna kan vi verkligen tala om den snabbhet och expertis som tillskriver FN. Varför ökar då inte de specifika anslagen till CSO:erna? 75 Statsrådet (MP): Vi har ökat anslagen till civilsamhällsorganisationerna mycket väsentligt sedan vi tillträdde. Sedan kanaliseras en mycket stor del av våra bilaterala strategier via civilsamhällsorganisationer på marken ute i de olika länderna. Bilden är den att vi delar upp biståndet i många olika delar, men de facto går en majoritet av det vi gör via civilsamhällsorganisationer eller internationella FN-organ. 76 (V): Min fråga går till statsrådet . I en färsk rankningsstudie från kommer på fjärde plats när det gäller att rädda patienter från att dö för tidigt inom en lång rad diagnoser. Vi har alltså en sjukvård i världsklass. Min frågar tangerar fråga om cancervården för barn på specifikt två ställen, och Nya , där cancervården för barn mer eller mindre har havererat. På Nya är bara 14 av 22 vårdplatser öppna. Regeringen har tillsammans med beslutat om högre statsbidrag och om en stor satsning på just personalförstärkning. Vad kan du som minister göra för att just dessa regioner, som uppenbarligen inte har tagit tag i dessa frågor, ska agera och göra något mer handfast? 77 Socialminister (S): Precis som du säger har vi när det gäller ett antal olika diagnoser en sjukvård i världsklass. Men den situation vi har inom barncancervården är jag definitivt inte nöjd med. Vi ligger rätt genom att vi satsar på fler specialistsjuksköterskor och att vi ger tydliga tillskott till hälso- och sjukvården, både i form av generella statsbidrag och riktade pengar som ska gå till bemanning. påbörjar jag sjukvårdsdialoger runt om i med de olika landstings- och regionledningarna. Detta är självfallet en fråga som är av största vikt och som jag med stort intresse kommer att lyfta fram i denna dialog. Jag kommer också att bjuda in Barncancerfonden och barn som har uttryckt önskemål om att träffa mig och som har egna erfarenheter av barncancervården för en fortsatt dialog om vad regeringen kan göra mer inom detta område. 78 (V): Det är verkligen kris. I är det inte bara kris i barncancervården, utan här är 700 vårdplatser stängda. Det handlar om personal. Hur ska man på olika sätt få de regioner som det handlar om när det gäller barncancervården, och , som båda är delvis alliansstyrda, att satsa mer på just personal? Det är nämligen något de inte har gjort på väldigt . 79 Socialminister (S): Jag försöker på alla vis att vara extremt tydlig med att de förstärkningar som regeringen gör i hälso- och sjukvården också ska gå till bemanning inom exempelvis cancervård och förlossningsvård. Jag vill inte höra några ursäkter om att man inte kan anställa med dessa medel, för det är precis vad de är avsedda för. Får personalen fler kollegor kan vi säkerställa att vårdplatserna hålls öppna inom cancervård, förlossningsvård och hälso‑ och sjukvård i övrigt. Regeringens stöd till folkgruppen rohingya 80 (S): På gränsen mellan /och utspelas nu en mänsklig tragedi. Över en halv miljon människor från folkgruppen rohingya, majoriteten av dem barn och unga, flyr etnisk rensning och vittnar om barbariska övergrepp, våldtäkter och mord. Man kan inte säga annat än att det är ett helvete på jorden. De skyldiga måste utkrävas ansvar, och liv behöver omgående räddas.