prot · H40972 · 2017-02-22 00:00:00 — Vi måste klara att minska belastningen både i havet och från land. behöver vi ha ett konkurrenskraftigt jordbruk i . Regeringen har presenterat en livsmedelsstrategi som har som mål att den totala livsmedelsproduktionen ska öka, som relevanta miljömål nås. Konkret är det ju just här i havsmiljöpolitiken som två viktiga intressen står emot varandra, men vi måste klara det. Vi måste hejda övergödningen och öka livsmedelsproduktionen. Det är utmaningar som vi har tagit på oss, och båda är lika viktiga. Det betyder att vi behöver balansera olika intressen men också behöver ha politiskt mod och ekonomiska resurser. En mycket viktig del i arbetet är de åtgärdsprogram som vattenmyndigheterna nu tagit fram och som är en del i hur ska klara EU:s ramdirektiv för vatten, som kallas vattendirektivet. Här har regeringen tagit hänsyn till det tillkännagivande som ett nästan enigt utskott avgav. Därutöver har Havs- och vattenmyndigheten presenterat 32 åtgärder för en bättre havsmiljö och för att vi ska nå målen i vattendirektivet. Landsbygdsprogrammet blir ett viktigt verktyg för att nå målen. Vi behöver utveckla landsbygdsprogrammet, och jag tror att vi behöver öka stödinsatser som minskar övergödningen. Sedan är ju detta frivilliga åtaganden som lantbruket får ersättning för. Men regeringen har sagt att man behöver se över styrmedel och andra åtgärder för att minska övergödningen. Andra åtgärder som jag vill nämna är Havs- och vattenmyndighetens arbete kring enskilda avlopp. Förslagen bereds nu i . Vi är också stolta över att vi fått till internationella regleringar vad gäller passagerarfartygens utsläpp. Barlastkonventionen kommer att träda i kraft , och då är regeringen redo att tillträda den och göra de åtaganden som ska göras. För mig från Arbetarepartiet socialdemokraterna är det självklart att se att havsmiljön också är avgörande för jobben. Dålig havsmiljö drabbar turismen och fisket och därmed möjligheterna till försörjning i kustsamhällena men framför allt vårt sätt att leva, möjligheten till friluftsliv och livskvalitet. Det är helt galet att vi riskerar att ha mer plast än fisk i våra hav. Vi måste stoppa föroreningarna av våra hav. Vi måste en gång för alla lösa frågan om ansvaret för städning av våra stränder. Det kan inte bara vara kustkommunerna som tar smällen för den enorma mängd skräp som flyter i land. Vi har kommit en bit på väg med det samarbete som finns mellan stat och kommun. Det är bra, men mer ansvar behöver tas, inte minst internationellt, för att minska mängden av plast. Men det är inte bara stora plastbitar som flyter i land. Små, mikroskopiska plastpartiklar virvlar runt i havet från kosmetiska produkter, tandkräm och annat. På dem fastnar giftiga ämnen som skadar våra organismer i havet. Regeringen arbetar nu för ett förbud mot mikroplaster i kosmetiska produkter, och det är välkommet. Arter som inte hör hemma i våra vatten sprids från mänsklig verksamhet. Vi måste ha en plan för hur detta ska stoppas. Regeringen förbereder nu en proposition om främmande arter. Avgörande för livet i havet är de grunda vikarna och ålgräsängarna, där fiskarna har sina barnkamrar. De måste skyddas från utsläpp som övergöder och från annan miljöpåverkan så snabbt som möjligt, annars blir livet i havet fattigt. Slutligen: Jag tror att miljön i våra hav är nästa stora viktiga internationella miljöfråga näst efter klimat och biologisk mångfald. Det är också därför som och den tillsammans med står som värd för den stora internationella havskonferensen i . Där ska alla krafter samlas för att driva på för åtgärder som lever upp till det som vi är överens om för att vi ska klara våra hav och våra resurser, ett mer hållbart fiske, mer marint skydd, minskad förorening av haven, livsmedelsförsörjning, klimatpåverkan och mycket, mycket mer – en konferens för att gå från ord till handling, och den leds av . Det internationella arbetet kommer att vara mycket viktigt. 132 (MP): Vi är nu här för att debattera betänkandet Vattenvård. Det är egentligen ett väldigt stort ämne. Två tredjedelar av jorden är täckta av vatten. av allt vatten, nästan lite mer, är saltvatten, det vill säga hav. Haven är ju väldigt djupa och har enorma mängder vatten. Det finns vatten i haven. Det är nästan ofattbart mycket. Men betänk att vi är 7 miljarder människor på jorden, och om alla ska få sin egen del av haven betyder det att man får en femtedels kubikkilometer per person – 600 gånger 600 gånger . Då är det inte längre så jättemycket; det är till och med greppbart. Jag tror att de flesta av våra insjöar är större än så. Den femtedels kubikkilometer vatten som vi har till vårt förfogande ska alla de ekosystemtjänster som havet förser oss med ge oss tillbaka. Vartannat andetag vi tar är syreproducerat i havet. Det ska vår lilla femtedels kubikkilometer räcka till. Nästan hälften av allt animaliskt protein som äts i världen kommer från fisk och från havet. Det ska det räcka till. Det ska också räcka till andra saker som rekreation och så vidare. Då inser man att haven inte är så stora och att man också måste hjälpas åt för att få dem att räcka till. Jag kanske har turen att få min femtedels kubikkilometer nära kusten, där det mesta av produktionen sker. Men någon stackare kanske får en femtedels kubikkilometer ned i de fria vattenmassorna. Då blir den personen inte mätt, kan jag säga, för där händer inte mycket. Vi måste alltså hjälpas åt för att vi ska få vattnet att räcka till och för att de vatten ska räcka till allting som vi behöver. När man börjar tänka så inser man att vikten av internationellt samarbete är otroligt stor. I de nya hållbarhetsmålen som antogs av FN, Agenda 2030, fanns det ett mål, mål 14, som hängde lite. Det handlar om havet. Men det finns faktiskt ingen internationell organisation, inget FN-organ, som har hand om havet. Två tredjedelar av hela jordens yta har ingen egen organisation. Då trädde in, tillsammans med , som påverkas mycket av vad som händer, och sa: Vi kan ta hand om infrastrukturen för detta. Vi kan vara facilitator, för det är vi bra på. kommer alltså tillsammans med att stå värd för en konferens i . När man började tala om den sa man att det kommer att bli den största konferensen någonsin i med en annan värd. Då var det nästan 5 000; nu är det snart uppe i 8 000. Det är by far den största konferensen. Det är otroligt viktigt att vi har denna konferens, för vi behöver samarbete. I denna debatt har vi talat om avfall och gifter. De kommer från andra länder, och vi måste hjälpas åt. Den första ingång har i konferensen är att lyfta upp de fattiga länderna så att de orkar med att ha en bra havspolitik. Det är svårt att upprätta bra kontrollprogram för till exempel fiske och miljöövervakning om man inte har råd med vanlig infrastruktur, såsom skolgång, till sina invånare. Jag var i , som inte är så fattigt, och den stora hamnstaden . En av de stränder jag besökte utsågs till en av världens tio finaste stränder. fick man ta fram spaden för att gräva fram sanden; det var bara plast. Nedskräpningen är det andra som vill lyfta upp och hur vi ska komma åt plasten med hjälp av internationella överenskommelser. Den tredje punkten för den svenska delegationen är det ohållbara nyttjandet av fiskresurserna. av alla matfiskbestånd är fiskade precis på gränsen eller över gränsen för vad de tål, och det fortsätter. 3 miljarder människor är beroende av fisk från havet som sin proteinkälla. Då kan vi inte ha ett ohållbart fiske som gör att det blir mindre och mindre fisk; det måste bli mer och mer. Det fjärde på lista är att man måste se kopplingen mellan klimat och hav. Vi hörde tidigare ledamoten från säga att havet tar upp mycket av koldioxiden. Det stämmer dock inte att det inte finns så mycket forskning om det, för det finns ganska mycket forskning om havsförsurning. Havet kan buffra koldioxiden i atmosfären, och havet har blivit surare sedan man började mäta. pH är en logaritmisk skala, så därför blir det ganska stora skillnader även om det kanske inte märks på själva pH-skalan. Ett surt hav påverkar mycket. Surt löser kalk, och mycket i havet innehåller kalk. Den vanliga kiselalgen, som tillverkar det syre vi andas, består av två kalkskal. består av kalk. Sjöstjärnor, räkor och musslor har alla kalkstrukturer på utsidan av kroppen och lever nu i ett surare hav. Även om vi skulle sluta med alla koldioxidutsläpp har vi så mycket i atmosfären att det kommer att fortsätta att buffras i havet i 50–till. Detta är alltså något vi verkligen behöver göra, och därför är jag glad att vi också lyfter upp klimatet och havet. Jag ser fram emot det internationella arbete som kommer att göras. Jag tror att det är nyckeln. Men vi måste också visa på hemmaplan att vi menar allvar och städar framför egen dörr. Ett exempel på det var när regeringen beslutade om fyra nya skyddade områden för tumlare, vilket gjorde att vi kom upp i det areella målet för skydd av områden. återstår förstås att få rätt funktion och så vidare, men det var en milstolpe att detta gjordes. Vi har också ökat takten för att det befintliga skyddet ska bli så bra som möjligt och anslagit 15 miljoner för att jobba med inrättandet av dessa skyddade områden. Vi har också ökat miljöbevakningspengarna. Det nya fartyget, som nämndes av Liberalernas ledamot, kommer att vara en viktig del i miljöövervakningen. Matens påverkan har också varit uppe i debatten. Hur bonden producerar mat är en sak, men hur vi bereder maten spelar också roll. har vi tillsatt lika mycket fosfor i färdigmat som de våtmarker vi har anlagt tar upp, . Så kan vi inte ha det. Jag hoppas att den livsmedelsstrategi och handlingsplan som har lagts fram kan vara en god hjälp för att komma till rätta med detta. Det ser lite illa ut. Av FN:s hållbarhetsmål i Agenda är havsmålet det enda som har en negativ trend och inte går uppåt. Vi behöver alltså denna kraftsamling, och jag är glad att tar på sig att göra den såväl internationellt som i EU och på hemmaplan. 133 (V): Låt mig börja med att yrka bifall till motion, 2016/17:1989 yrkande 4, som rör gemensamma avloppslösningar för enskilda avlopp. Som det har sagts i flera anföranden är hårt drabbad av såväl gamla försyndelser som pågående miljöförstöring. Man brukar säga att är ett av världens mest förorenade hav. Fakta talar för sig själva. Det är döda bottnar, algblomning , utfiskning av vissa arter samt övergödning och utsläpp som tyvärr fortsätter. Vi måste göra något åt detta, och det är det vi debatterar . En fråga som är lite bortglömd i debatten är de så kallade enskilda avloppen. Det är avlopp som inte anslutna till de kommunala va-näten och de kommunala reningsverken. Det är ungefär 1 miljon avlopp som inte är anslutna, och ca 700 000 av dem är vattenbaserade avlopp. Tusentals av dessa har utsläpp som är alldeles för stora och är egentligen olagliga. Havs- och vattenmyndigheten har presenterat åtgärder för regeringen, men regeringen har inte återkommit med några förslag. Det tycker vi i är märkligt, och vi hoppas att regeringen så fort som möjligt kommer med konkreta förslag. Utsläppen av fosfor från de enskilda avloppen är betydande. Utsläppen är ungefär lika stora som alla de övriga hushållens utsläpp tillsammans, alltså de hushållsavlopp som är anslutna till kommunala reningsverk. Åar, sjöar och andra vattendrag drabbas hårt av dessa utsläpp. Man kan också fundera på om vi kan hitta nya finansieringslösningar för att komma till rätta med de enskilda avloppen. Kan vi i större utsträckning använda oss av LOVA-pengar, eller kan vi hitta någon ny, kreativ finansiering för detta? Jordbruket är annars den främsta orsaken till övergödningen av . Man brukar prata om olika tekniska och jordbruksmässiga åtgärder för att komma till rätta med dessa utsläpp, såsom anläggande av våtmarker och plantering av växter som fångar upp kväve och fosfor. Allt detta är viktigt, men vi gör det kanske lite för svårt för oss. finns lösningarna närmare än vi tror, nämligen hos oss själva, i vår egen konsumtion. Jag refererar till en rapport från som kom 2015 och där man talar om konsumtionen av animalier, främst kött. Den spär kraftigt på övergödningen av . Vi tänker oss att den avföring som går ut i våra avlopp renas, och det gör den till stor del ifall vi pratar om kommunala avlopp. Men som jag nämnde tidigare finns också en stor mängd enskilda avlopp. Sedan fångas inte allt kväve och all fosfor upp i de reningsverk vi har. Det är helt enkelt så att ifall vi kan minska vår köttkonsumtion kommer detta att minska övergödningen av . Det är därför vi i i betänkandet har en motion där vi vill ha en handlingsplan för minskad övergödning och minskad klimatpåverkan från livsmedelskedjan. Där är just minskad köttkonsumtion helt avgörande. En av fördelarna med att vara sist på listan i debatten är att man har lyssnat på vad alla andra har sagt. Jag vill verkligen instämma i det som från sa i sitt inlägg när det gäller plast och att någonting måste göras. Jag tycker att regeringen har tassat omkring länge nog i denna fråga. Det som man nu har föreslagit är att handeln ska informera om plastpåsarnas negativa inverkan på miljön. Det tycker jag kanske inte är den skarpaste kniven att dra fram i denna fråga, . Finns det inget skarpare som regeringen kan komma med? Jag pratade tidigare med en socialdemokrat som sa att man kanske borde ha ett förbud mot plastpåsar – ja, kanske det – eller en skatt på plastpåsar. Detta har införts i flera länder, vilket har lett till en kraftigt minskad konsumtion av plastpåsar. Jag vill se lite mer handling från regeringen. från Socialdemokraterna var stolt över att nu uppnår det 10-procentiga målet för skydd av havet. Det är jättebra, men det är ett kvantitativt mål. Vi har också ett kvalitativt mål som jag inte tycker uppnås alls. Är det verkligen representativa ytor som vi talar om? Är det stora sammanhängande ytor? Och hur ser egentligen våra reservat ut när det gäller till exempel fiske och bottentrålning? Vi tillåter bottentrålning i nästan alla våra naturreservat till havs. Är det en hållbar politik? Nej, vi i tycker inte det. Vi tycker att det borde vara självklart att inte tillåta bottentrålning i naturreservat till havs. Vad tycker Socialdemokraterna i denna fråga? från talade om ett förbud mot oljeutvinning i . Vi i instämmer – det är ett mycket bra förslag. från talade om att de vill bredda LOVA-stödet så att det också ska kunna gå till städning av stränder, om jag förstod rätt. Det tycker jag låter intressant, men klingar förslaget lite ihåligt. När man tittar i budgetförslag ser man att de vill dra ned med mer än på den viktiga miljö- och klimatbudgeten. Då kanske detta inte är den mest prioriterade åtgärden. Vi behöver mer pengar till miljösanering och miljöarbete överlag. Varför är inte det något som föreslår? från Liberalerna talade om miljöövervakning och att det är viktigt. Då vill jag säga ungefär som till : Men varför drar ni då ned så otroligt mycket på miljöbudgeten? Ni drar också ned med . Dessutom drar ni ned med just på anslaget gällande miljöövervakning. Det är något som inte hänger ihop i den borgerliga politiken. Ni menar väl och säger fina saker, men när det kommer till verkliga beslut kommer ni till korta. Då går ni tyvärr inte att lita på. Med de orden, herr talman, tackar jag för mig. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Följande dokument anmäldes och bordlades: 2016/17:106 Samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård 2016/17:PN1 Verksamhetsredogörelse för 2016/17:RS1 årsredovisning för 2016/17:VPN1 Verksamhetsredogörelse för med anledning av prop. 2016/17:92 Skärpta straff för brott mot tillståndsplikten för explosiva varor 2016/17:3612 av m.fl. (L) 2016/17:3617 av m.fl. (M, C, KD) 2016/17:3619 av m.fl. (SD) med anledning av prop. 2016/17:96 Utvidgning av nationalpark 2016/17:3613 av m.fl. (SD) med anledning av prop. 2016/17:97 Utvidgning av Björnlandets nationalpark 2016/17:3611 av m.fl. (SD) § 15 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2016/17:324 Fusket kring de nationella proven av (M) till utbildningsminister (MP) 2016/17:325 Den misstänkta brottsligheten vid av (M) till statsrådet (MP) § 16 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2016/17:889 Statsminister av (M) till statsminister (S) 2016/17:890 FMV:s ansvar för utrustning till de svenska soldaterna i av (M) till försvarsminister (S) 2016/17:891 deltagande på Natos nästa toppmöte av (M) till försvarsminister (S) 2016/17:892 Regeringens feministiska utrikespolitik av Boriana (M) till utrikesminister (S) 2016/17:893 Jämställdhetsintegrering i handelspolitiken av Boriana (M) till statsrådet (S) 2016/17:894 Ekologisk odling och faktabaserade beslut av (M) till statsrådet (S) 2016/17:895 En svensk rymdstrategi av (M) till statsrådet (S) 2016/17:896 Öppna nätbaserade kurser (MOOC) i svensk högskola av (M) till statsrådet (S) 2016/17:897 Undvikbara vårdskador och patienternas säkerhet av (M) till statsrådet (S) 2016/17:898 Det nya polishuset i av (M) till statsrådet (S) 2016/17:899 Läkemedelsförsörjning ur ett civilförsvarsperspektiv av (M) till statsrådet (S) 2016/17:900 Det digitala utbildningsprotokollet av Boriana (M) till statsrådet (S) 2016/17:901 Resursfördelningssystemet av (C) till statsrådet (S) 2016/17:902 nya ställningstagande om kapitalvinstbeskattning av bostadsrätter av (M) till finansminister (S) § 17 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2016/17:815 Nedstängningen av kopparnätet av (V) till statsrådet (MP) 2016/17:832 Utlokalisering av SAS av (V) till närings- och innovationsminister (S) 2016/17:853 Valfrihet inom välfärden av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2016/17:861 investeringar i fossil energiproduktion av (V) till närings- och innovationsminister (S) § 18 Kammaren åtskildes . av förste vice talmannen från dess början till och med § 5 anf. 29 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med § 7 anf. 68 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med § 8 anf. 91 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till ajourneringen , av förste vice talmannen därefter till och med § 11, av tredje vice talmannen därefter till och med § 12 anf. 116 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 3 Ärenden för hänvisning till utskott § 4 Ärenden för bordläggning § 5 Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid m.m. betänkande 2016/17:AU5 1 (M) 2 (SD) 3 (C) 4 (V) 5 (SD) replik 6 (V) replik 7 (SD) replik 8 (V) replik 9 (M) replik 10 (V) replik 11 (M) replik 12 (V) replik 13 (C) replik 14 (V) replik 15 (C) replik 16 (V) replik 17 (L) 18 (SD) replik 19 (L) replik 20 (SD) replik 21 (L) replik 22 (C) replik 23 (L) replik 24 (C) replik 25 (L) replik 26 (KD) 27 (S) 28 (SD) replik 29 (S) replik 30 (SD) replik 31 (S) replik 32 (KD) replik 33 (S) replik 34 (KD) replik 35 (S) replik 36 (MP) 37 (SD) replik 38 (MP) replik 39 (SD) replik 40 (MP) replik 41 (M) replik 42 (MP) replik 43 (M) replik 44 (MP) replik 45 Statsrådet (S) 46 (C) replik 47 Statsrådet (S) replik 48 (C) replik 49 Statsrådet (S) replik 50 (M) replik 51 Statsrådet (S) replik 52 (M) replik 53 Statsrådet (S) replik 54 (KD) replik 55 Statsrådet (S) replik 56 (KD) replik 57 Statsrådet (S) replik 58 (SD) replik 59 Statsrådet (S) replik 60 (SD) replik 61 Statsrådet (S) replik 62 (L) replik 63 Statsrådet (S) replik 64 (L) replik 65 Statsrådet (S) replik (Beslut fattades under § 11.) § 6 Misstänktas rätt till insyn i förundersökningar betänkande 2016/17:JuU10 (Beslut fattades under § 11.) § 7 It- och postfrågor betänkande 2016/17:TU6 66 (M) 67 (SD) 68 (C) 69 (V) 70 (M) replik 71 (V) replik 72 (M) replik 73 (V) replik 74 (L) 75 (KD) 76 (S) 77 (M) replik 78 (S) replik 79 (M) replik 80 (S) replik 81 (V) (Beslut fattades under § 11.) betänkande 2016/17:UbU14 82 (M) 83 (SD) 84 i (C) 85 (V) 86 (KD) 87 (S) 88 (M) replik 89 (S) replik 90 (M) replik 91 (S) replik 92 (SD) replik 93 (S) replik 94 (SD) replik 95 (S) replik 96 (MP) 97 (M) replik 98 (MP) replik 99 (M) replik 100 (MP) replik 101 (L) 102 (M) 103 (V) replik 104 (M) replik 105 (V) replik 106 (M) replik (Beslut fattades under § 11.) § 9 Förändring av ägarandelarna i en europeisk synkrotronljusanläggning betänkande 2016/17:UbU11 107 (S) 108 (M) (Beslut fattades under § 11.) 109 FÖRSTE VICE TALMANNEN § 11 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde AU5 Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid m.m. JuU10 Misstänktas rätt till insyn i förundersökningar TU6 It- och postfrågor UbU11 Förändring av ägarandelarna i en europeisk synkrotronljusanläggning § 12 Giftfri vardag Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2016/17:MJU7 110 (M) 111 (SD) 112 (C) 113 (V) 114 (L) 115 (V) replik 116 (L) replik 117 (V) replik 118 (L) replik 119 (KD) 120 (S) 121 (V) replik 122 (S) replik 123 (V) replik 124 (S) replik 125 (MP) (Beslut skulle fattas .) Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2016/17:MJU10 126 (M) 127 (SD) 128 (C) 129 (L) 130 (KD) 131 (S) 132 (MP) 133 (V) (Beslut skulle fattas .) § 15 Anmälan om interpellationer § 16 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 17 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 18 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2017