prot · H40979 · 2017-03-14 00:00:00 — § 1 Återrapportering från Europeiska rådets möte den 9– 1 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte den 9– sammanträdde , och som vanligt på vårtoppmötet stod de ekonomiska frågorna på dagordningen. Därutöver diskuterade vi också migration, säkerhet och västra . Den fråga som fick störst uppmärksamhet var dock omvalet av den sittande ordföranden för , . Tusk fick stöd från alla medlemsstater utom , och eftersom beslutet inte kräver enhällighet valdes han därmed om för en ny mandatperiod . Jag menar att det är bra med stabilitet och kontinuitet i detta läge, och jag tycker att har gjort ett bra jobb under en svår och utmanande tid. Efter ordförandevalet fick vi lyssna till Europeiska chef . Han informerade om att tilltron till ekonomin inom unionen är hög, att arbetslösheten i EU är på väg mot den lägsta nivån sedan strax efter finanskrisen och att den ekonomiska tillväxten i ser allt ljusare ut. Men det finns förstås mycket kvar att göra, så strukturreformer och stärkta offentliga finanser måste fortsatt ligga högst upp på åtgärdslistan. Jag tog upp vikten av att vi fortsätter att arbeta för att öka tillväxten, till exempel genom att få in fler kvinnor på arbetsmarknaden, att vi fortsätter att utveckla den inre marknaden och skapar bättre förutsättningar för handel. Under diskussionerna om migrationen fokuserade vi främst på situationen längs den så kallade centrala Medelhavsrutten. Vi fick en redogörelse av premiärminister om uppföljningen av det vi beslutade om på för . Det har tagits positiva steg, till exempel träning av den libyska och ökade ansträngningar för att stötta gränshanteringen i södra . Dessutom har samarbetet med IOM och UNHCR utvecklats. IOM har också utökat sin närvaro och öppnat ett kontor i för att bättre kunna bistå och följa situationen på marken. IOM planerar för att ytterligare kunna öka sin närvaro i . Vi har också påpekat att det är viktigt att allt arbete sker i enlighet med internationell rätt. Den höga representanten underströk att det nu är viktigt med humanitärt stöd till flyktingarna och att återvändandet från till ursprungsländerna måste öka. upprepade också vikten av att komma till beslut när det gäller det gemensamma asylsystemet i EU under det maltesiska ordförandeskapet. Detta är fortfarande en prioriterad fråga för . Därefter diskuterade vi de ökade spänningarna på västra . Där finns problem både inom och mellan länder, men det är också ett stort problem att länder utanför regionen kraftigt försöker påverka utvecklingen. Jag är glad att det finns ett brett stöd bland stats- och regeringscheferna för att öka både EU:s och medlemsstaternas engagemang och närvaro i regionen. kommer också att fortsätta att prioritera att stödja länder i västra . Vi kunde också konstatera att EU:s gemensamma säkerhets- och försvarssamarbete behöver stärkas. Vi var överens om att det arbetet ska komplettera, inte dubblera, Natos arbete. Det var också glädjande att höra att även uttryckte att man vill finna former för att kunna delta i samarbetet. Återrapportering från Europeiska rådets möte den 9– Jag vill därutöver nämna att också konstaterade att förutsättningarna nu finns för ett fördjupat samarbete vad gäller Europeiska åklagarmyndigheten, Eppo. Efter omvalet av som Europeiska rådets ordförande, vilket alltså inte stod bakom, valde den polska premiärministern att motsätta sig att slutsatser antogs på de övriga dagordningspunkterna . Detta löstes genom att slutsatserna fick bli ordförandens och då hade stöd av 27 medlemsstater. Detta är förstås ingen bra situation. Är det något som står klart nu är det att EU har mycket att göra och att sammanhållningen är viktigare . EU har viktiga frågor att lösa: att skapa jobb, hantera migrationen, skydda klimatet och stärka säkerheten i EU. Att tackla och lösa dessa frågor tillsammans måste stå högst upp på vår dagordning. Det var också min ingång när vi träffades , utan den brittiska premiärministern , för att då tala om hur vi tar arbetet vidare i diskussionerna om EU:s framtid. Den närmaste hållpunkten är firandet i , och där kommer vi att lyfta vad EU har bidragit med sedan bildandet, vilka utmaningar unionen nu står inför och vilka områden som behöver stå i fokus framöver. Kommissionen har som bekant presenterat en så kallad vitbok om framtidsarbetet. Diskussionen som följt av den, om att vi har eller riskerar att få ett EU i olika hastigheter, är något som flera länder, inte minst våra vänner i öst, har uttryckt sin oro kring. Andra länder, däribland , ser inte detta som lika dramatiskt, av det skälet att vi redan har ett EU där delar av samarbetet inte omfattar alla länder. Detta är en diskussion som säkert kommer att fortsätta framöver; vi från ska vara aktiva. är det nu viktigt att EU inte helt ockuperas och sugs upp av diskussioner om form när vi har så stora utmaningar i sak framför oss. På mötet nämnde vi flera aspekter som är viktiga framöver: tillväxt, säkerhet, klimat och migration. Jämställdhetsfrågan behöver också lyftas in tydligare i vårt arbete – det är inte minst en viktig tillväxtfråga. Vi talade också om den sociala dimensionen av , och jag var tydlig med att det för vår del inte handlar om att överföra nationella kompetenser till EU utan om att vi hjälps åt för att, var och en på sitt sätt, lyfta dessa aspekter. Intresset för detta är dock stort, från olika håll i EU och på olika sidor om partigränserna. Flera välkomnade att få komma till toppmötet i och ge sin syn på hur politiken på det sociala området bör utformas. Detta, herr talman, var återrapporten från . 2 (M): Återrapportering från Europeiska rådets möte den 9– Den som lyssnade eller tittade på sammanträde inför detta toppmöte kunde notera att statsministern då lade den stora tonvikten i sitt anförande just vid frågan om den sociala dimensionen och det sociala . nämnde han det bara i förbifarten. Förklaringen till det är antagligen att statsministern åkte på ett kraftigt bakslag i , när den samlade oppositionen tydligt markerade en oro inför den utveckling som vi kan se i EU. Det finns en strävan hos många aktörer att flytta mer makt från nationalstaterna till när det gäller arbetsmarknadspolitiken. I arbetsmarknadsutskottet har man behandlat en vitbok från EU om den sociala pelaren, som detaljreglerar arbetsmarknadspolitiken och som statsministerns arbetsmarknadsminister står bakom. Jag gläds åt att statsministern framförde det som han fick i uppdrag av att framföra: att markera att känner denna oro och inte vill att mer beslutanderätt ska flyttas till EU, speciellt inte vad gäller arbetsmarknadspolitiken – vi vill värna den svenska modellen. Jag skulle ändå vilja ha en kommentar från statsministern. Statsministern har ju lite låtsats som om arbetet med den sociala pelaren inte pågår och att det inte finns någon vitbok med detaljregleringar av arbetsmarknadspolitiken. Han låtsas här i inte om att hans arbetsmarknadsminister driver detta starkt. Jag skulle vilja ha en kommentar från statsministern om hur han ser på de här frågorna framöver. 3 Statsminister (S): säger att det skulle ha varit en stor diskussion om detta på , att det skulle ha varit ett stort nederlag, att vi driver detaljreglering och så vidare. Jag förstår att det kan finnas inrikespolitiska skäl till att han uttrycker sig så, men jag vill hävda att det är överord. Jag hoppas att vi är överens om att vi ska driva en social dimension i EU. Människor måste känna att detta inte bara är en marknad för varor, tjänster och kapital utan också en marknad som tillgodoser människors behov av social trygghet. Om detta är vi överens. Vi är också överens om att detta inte innebär att flytta över beslutskompetens. Jag förklarade på , också för , att vi har tagit upp frågan om en social pelare – som inte är detsamma som ett socialt protokoll – och anfört precis den uppfattningen. Det är detta som hela resonemanget bygger på. Det sa jag , och jag säger det nu igen. Jag tycker att det är bra om vi är överens. Det är en styrka för , och det blir en styrka för EU när EU:s medborgare hör att det nu finns ett ansvar också för den sociala dimensionen. 4 (M): Ingen skulle bli gladare än jag om vi är överens i de här frågorna. Problemet är att det är lite svårt att utröna var regeringen verkligen står i de här frågorna. Vi får från statsministern höra att detta med den sociala dimensionen egentligen inte betyder så mycket och att det bara handlar om lite idéutbyte mellan länderna. Men när man frågar arbetsmarknadsministern får man höra att det handlar om detaljreglerande förslag som på ett ingripande sätt flyttar beslutanderätten över arbetsmarknadspolitiken från till EU. Å ena sidan har vi statsministern, som säger en sak, å andra sidan har vi arbetsmarknadsministern, som säger något helt annat. Återrapportering från Europeiska rådets möte den 9– Jag hoppas att det är statsministerns ord som gäller. Jag hoppas att står fast vid den linje som statsministern anför här och att man inte kommer att flytta mer beslutanderätt till EU. Men då måste statsministern ta i örat och säga åt henne att sluta flytta över makt till . 5 Statsminister (S): Jag tror att först måste lära sig att skilja mellan den sociala dimensionen, socialt arbete och social pelare. När jag talar om social pelare, som jag för ett drygt år sedan tog upp med ordförande , syftar det på att vi ska se över såväl tillträde till arbetsmarknaden som arbetsmarknadens villkor och andra sociala aspekter utifrån medlemsstaternas beslutskompetens. Vi följer dessa frågor, för det är oerhört viktigt med en social dimension. Det är detta jag har pratat om, och det tänker jag fortsätta prata om. Där har vi samma uppfattning i sak. Det är väl viktigare att vi konstaterar att vi har samma uppfattning i sak än att bara söka gräl för grälets egen skull? 6 (S): Jag vill också tacka för redogörelsen från . EU saknar inte utmaningar. Det handlar om att få migrationsbeslutet på plats, så att det blir en fördelning i , på samma sätt som det är viktigt att alla kommuner i tar sitt ansvar. Det handlar om att fortsätta klimatarbetet, och det blir alltmer aktuellt att också främja säkerheten på olika sätt. Det handlar också, som statsministern säger, om att föra fram de sociala frågorna och att tala om människors trygghet. Det handlar inte om att föra över kompetens till den europeiska nivån, men det handlar om att ha det perspektivet, precis som jämställdhetsperspektivet, och att det finns med i de diskussioner som vi för. Regeringen har varit väldigt framgångsrik med att lyfta tillbaka arbetsmarknadspolitiken från Europeiska unionen med den proposition om lex som ligger i . Där säger man ju att domstolen inte ska ha sådan inverkan på svensk arbetsmarknadspolitik. Jag hoppas på stor uppslutning när vi ska besluta om den propositionen här i kammaren. Jag tror att det är viktigt, precis som statsministern sa slutligen, att inte tala så mycket om form utan i stället att gå in på de olika frågorna. Det finns ju en risk för att brexitfrågan och frågorna om EU:s framtid tar över. Jag tror inte heller att man ska vara särskilt rädd för ett som går i olika hastigheter. Vi har , det monetära samarbetet och finanspakten, där olika länder deltar på olika sätt. Jag tror att det viktigaste nu är att man kan enas om de stora, viktiga frågorna klimat, säkerhet och migration. 7 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte den 9– Jag delar den uppfattningen. Det är så vi har prioriterat att hålla fram dessa viktiga frågor. Exempelvis måste migrationsfrågan få en lösning, och vi måste fortsätta driva klimatfrågan. Här har vi ett tydligt mervärde i EU-samarbetet. Vi kan också tydligt visa medborgarna i medlemsstaterna att det finns ett mycket stort värde av att ha ett samarbete. Det är precis på detta sätt vi prioriterar det. Det är också därför jag uttrycker en viss oro. Diskussionen om den vitbok som kommissionen har presenterat är fullt legitim, och den ska vi ta, men vi får inte ockuperas helt av formfrågor och processfrågor. Då blir vi stående till som medborgarna förväntar sig att vi faktiskt ska lösa problem som finns i deras vardag. Därför välkomnar jag att kommissionen också kommer att presentera fem temarapporter med substans, exempelvis när det gäller den sociala dimensionen: Hur visar vi EU:s medlemsstater och medborgare att vi i vårt samarbete är tydliga också när det gäller den sociala dimensionen? Jag ser fram emot den diskussionen. Jag tror att temarapporterna kan komma att balansera detta, så att vi inte bara hamnar i en formrapport. I övrigt delar jag uppfattningen att vi, om vi nu får gehör för propositionen, avslutar frågan om lex , där helt plötsligt fick styra svensk arbetsmarknadspolitik och den svenska modellen, där partsmodellen är så viktig. Tyvärr förstärkte den förra regeringen detta med den nuvarande lagstiftningen, och den måste nu ändras. Då kommer vi fullt ut tillbaka till den svenska modellen. Då kan parterna fullt ut driva sina krav enligt den svenska modellen, och det tycker jag är alldeles utmärkt. 8 (S): Jag vill fortsätta att tala om det som statsministern tog upp sist, den svenska modellen. Det är väldigt viktigt. Den svenska arbetsmarknadsmodellen är ju på något sätt kärnan i den svenska modellen. Att nu ta tillbaka den makt som tog ifrån oss – vilket den borgerliga regeringen bejakade – är ett viktigt steg. Det är också bra att flera från näringslivet nu välkomnar detta förslag. Byggindustrin har sagt det, och enskilda byggföretag har också sagt det. Det handlar om ordning och reda, helt enkelt. Men ordning och reda måste det också vara i migrationspolitiken. Vi har här talat om att det handlar om att gå från beslut till handling. Vad jag förstår har det maltesiska ordförandeskapet verkligen tagit detta på allvar. Skulle statsministern möjligtvis kunna utveckla detta något? 9 Statsminister (S): När det gäller migrationsfrågan gör det maltesiska ordförandeskapet ett väldigt bra jobb. Vi måste hitta kompromisser; så enkelt är det. Kommissionen har lagt fram ett förslag. Det är detta som diskuteras. Men vi måste alla vara beredda att göra kompromisser. Därför arbetar nu ordförandeskapet i en dialog med alla medlemsstater om hur en sådan kompromiss skulle kunna se ut. Återrapportering från Europeiska rådets möte den 9– Vi får vara beredda att kompromissa om vi ska komma någonvart. Så brukar det fungera i alla sammanhang, också inom en familj. Däremot har vi sagt att det hela måste bygga på att alla faktiskt tar ansvar för att ta emot flyktingar. Man kan inte vägra att befatta sig med den delen och säga att andra ska ta hand om det. Det är den röda linjen för vår del. Vi fortsätter på det sättet och har sagt att vi fortsatt är redo att bidra till kompromisser. 10 (SD): Jag vill tacka statsministern för redogörelsen från EU:s senaste toppmöte. Ett av de områden som diskuterades vid toppmötet är den gemensamma försvars- och säkerhetspolitiken i EU. anser att inte ska vara en del av just den gemensamma försvars- och säkerhetspolitiken. Vi ser i stället detta område som en fråga för de enskilda medlemsstaterna att själva bestämma och förfoga över. Självklart ska både bilateralt och multilateralt samarbete kunna ske mellan medlemsstater och icke medlemsstater. Men när det kommer till att tillvarata säkerhets- och försvarspolitiska intressen är det av högsta vikt att kan utforma sin egen linje. Med det sagt är det viktigt att EU inte utvecklas till en försvarsunion. Och när värnplikten dessutom äntligen återinförs i är det ännu viktigare att det klargörs att vårt land är militärt alliansfritt. Svenska värnpliktiga ska inte behöva dö för EU eller andra främmande intressen. Här är det viktigt med tydlighet gentemot dem som redan är pliktplacerade och dem som kommer att bli det . Min fråga till statsministern är därför hur han ser på EU-gemensamma försvarsstaber och andra organ som inrättas och som snabbt kan komma att utvecklas till ett gemensamt EU-försvar. Kommer att ställa sig utanför ett sådant samarbete på permanent basis, eller kommer att smygas in i ett EU-försvar bakvägen, precis som svenska folket och har blivit insmugna i en rad andra EU-samarbeten bakvägen, som vi har sett genom historien? 11 Statsminister (S): Här ska inte smygas någonting. En av regeringens viktigaste uppgifter är att se till att landets befolkning har det bästa möjliga skyddet. Vi står upp för alliansfriheten och kommer så att göra. Vi tycker att det är viktigt att vi har samarbete bilateralt med ett antal länder men också samarbete med Nato och samarbete med EU som vi står upp för vår alliansfrihet, det vi själva väljer. Hela det samarbete som utvecklas inom ramen för EU bygger på precis det här. Det är ett modulärt system, där vissa länder kanske samarbetar mer i cyberfrågor och it-frågor och andra länder inom andra områden. Man väljer själv. Men helheten blir ett bättre skydd för medlemsstaternas medborgare, och det är det absolut viktigaste vi kan se till att göra: att skydda medborgarna. Detta samarbete är enligt vår uppfattning mycket bra. Det syftar inte på något sätt till någon försvarsunion. När det gäller att man har gemensamma staber för att hantera exempelvis de konfliktlösande insatser som vi kanske vill göra tillsammans med EU är det naturligt att någon koordinerar detta. Det är också naturligt att vi ser över hur vi kan koordinera vårt interna skydd i EU. Men det innebär inte på något sätt någon ny försvarsunion eller att vi släpper alliansfriheten. Detta är ett mycket bra samarbete. Det ger oss möjligheter, liksom andra, att bidra till en ökad gemensam säkerhet – fortfarande utifrån nationella beslut. 12 (SD): Återrapportering från Europeiska rådets möte den 9– Jag konstaterar att det i statsministerns svar på mina frågor inte finns några garantier för att vi inte smygs in bakvägen i just ett EU-försvar, som detta kan komma att utvecklas till . ordförande, , vill ha ett sådant här EU-försvar. Vi har väldigt stora medlemsstater, som och , som trycker på väldigt kraftigt för att få det här EU-gemensamma försvaret. Jag ser inte heller att kan bidra med särskilt mycket . Vi har inte någon större försvarsförmåga. Vi ser dessutom att övriga delar av är nedrustade. Även de orden från statsministern ekar alltså ihåligt. Vi ser nu att på försvarsområdet inrättas. Vi ser att det, liksom många andra gånger, börjar med detta. Men det slutar knappast med det. Finns det några som helst garantier för att vi inte kommer att smygas in i detta på ? 13 Statsminister (S): Jag kan säga det en gång till. Det ska inte smygas med någonting. Det blir ingen sådan försvarsunion, av det enkla skälet att ingen vill ha det. Många av de medlemsstater som är medlemmar i är väldigt noga med att påpeka att detta inte är någonting som ska konkurrera med Nato eller dubblera Nato, utan det ska i så fall komplettera Nato. Det är uttalat väldigt tydligt att medlemsstaterna får bidra med det de vill och anser sig kunna bidra med. Det är fel att inte kan bidra med någonting – det är helt fel uppfattning. Det har inget annat land heller. Vi har exempelvis varit redo att bidra med internationella konfliktlösningsinsatser. Det är jätteviktigt för oss också i EU att vi kan bidra till att skapa lugn och ordning och reda i vårt närområde. Det påverkar naturligtvis förr eller senare också EU om det inte är lugn och ro, så det ska vi bidra till. Det höjer våra medborgares säkerhet, och det är den här regeringens viktigaste uppgift. 14 (V): Tack så mycket, statsministern, för återrapporten! Relationen till blir alltmer central för Europeiska unionen. är nu vår gränsvakt som förhindrar att flyktingar kan ta sig hit för att söka asyl. Det ger landet en maktposition som landets ledning utnyttjar till fullo, både genom att förtrycka den egna oppositionen och genom att höja tonen mot EU:s olika medlemsstater. Vi ser en pågående kris mellan och . I handlar det om att man fängslar demokratiska företrädare för olika partier. Man tystar fria medier. Det är ett omfattande våld, framför allt i landets kurdiska delar. Inför detta är EU oroväckande tyst. Inför den folkomröstning som ska hållas i uppvisar den turkiska regeringen ett rekord i hyckleri. Man har synpunkter på hur olika EU-länder har det med sina lagar och mötesfrihet som man själv har kastat tusentals företrädare för nej-sidan när det gäller folkomröstningen i fängelse på helt godtycklig grund. Det är svårt att tänka sig något mer makalöst hyckleri. Jag var själv på en rättegång i . En partiledare, Selahattin Demirtaş, hotas av fängelse för att ha hållit tal, som det här, i det turkiska parlamentet. Återrapportering från Europeiska rådets möte den 9– Jag tror att det är då det är otroligt viktigt att vara tydlig och att inte låta sig hunsas av den turkiska regeringen utan stå upp för demokratiska värderingar och för människors rätt att framföra sina politiska uppfattningar. Det är dags att syna denna arrogans från den turkiska regeringen. Jag tycker att regeringen här och har ett gyllene tillfälle att göra det och att kräva att de politiska fångarna friges, att man låter medierna verka fritt och att man inför folkomröstningen i faktiskt måste respektera någon sorts rimliga demokratiska spelregler. 15 Statsminister (S): Det får inte finnas någon tvekan om att står upp för yttrandefriheten. Vi säger väldigt tydligt att det som sker i är mycket problematiskt – det är en begränsning av yttrandefrihet, fängslanden, avskedanden och så vidare. Den utvecklingen är oerhört oroväckande. Vi ger framför allt uttryck för det inom ramen för EU-samarbetet, för det är viktigt att vi har en gemensam röst i de frågorna. Det vi gör på flyktingområdet i är att hjälpa de människor som lider någonting alldeles fruktansvärt och som har tvingats fly. Vi stöder inte med de insatserna. Vi stöder människor som har – ursäkta uttrycket – ett helvete. Det är svält. De har knappt tak över huvudet. Det gäller skolgång för barn. Vi måste se till att åtgärda de bristerna för dessa människor. Det är den riktningen vi har på insatsen när det gäller . Det är människor som behöver hjälp. Detta ska vi göra som vi är väldigt tydliga med att vi står upp för mänskliga fri- och rättigheter. De får aldrig växlas mot varandra. Man måste kunna ta både och. Det är det vi tänker göra och gör. 16 (V): Tack för svaret, statsministern! Vi har olika åsikter om effekten av detta flyktingavtal. Jag menar att det centrala nu är att höja rösten mot den turkiska regeringens provokationer och arrogans. Delar statsministern uppfattningen att de politiska fångarna i måste friges , bland annat de parlamentariker som står inför rätta? Delar statsministern uppfattningen att den turkiska staten måste låta även nej-sidan genomföra sina valmöten och sina valaktiviteter i demokratisk ordning utan lynchmobbar eller provokationer från polisen? 17 Statsminister (S): ska precis som alla andra länder leva upp till de mänskliga rättigheterna, till fri- och rättigheter, yttrandefriheten och vad det nu månde vara. Vi gör ingen skillnad på medlemsstater – att ett land inte behöver leva upp till det och att ett annat land ska leva upp till det. Detta gäller lika för alla. Det är grundläggande principer. Vi måste och ska vara oerhört tydliga med att det är detta som vi ska leva efter. Återrapportering från Europeiska rådets möte den 9– Sedan får man naturligtvis tycka vad man vill, men mitt sikte och vårt sikte med detta avtal är att hjälpa människor på plats som har det eländigt och svårt. Exempelvis måste barn få möjlighet att gå i skola. Detta gör vi genom hjälp till projekt som ser till att barn får gå i skola. 18 (MP): Tack, statsministern, för redogörelsen från det senaste ! Det är i en intressant tid i den internationella politiken som EU-ledarna nu träffas. Min fråga rör på vilket sätt den globala dimensionen, det vill säga EU:s ansvar, möjligheter och behov av att vara en global aktör speglades på toppmötet.