prot · H50933 · 2017-11-17 00:00:00 — För detta resurssätter vi med , 2,3 miljarder för året därpå och 2,8 miljarder . Detta är den största satsningen och som jag kan överblicka, som är . Det finns inga genvägar på det här området. Det handlar om antalet civila utredare och antalet poliser som jobbar med dessa fall. Vi kommer att fortsätta med denna förstärkning. Vi gör det dock inte kravlöst – varje gång vi förstärker polisen ser vi också till att höja kraven på polisen. Det är därför vi har återrapporteringskravet i regleringsbrevet, och det är därför vi har det särskilda uppdraget till och . Det är för övrigt även därför som i sitt regleringsbrev nu får i uppdrag att analysera varför fler av de breda sexualbrotten – detta gäller inte bara brott mot barn – inte kommer vidare i utredningskedjan. Ett sådant uppdrag kommer att ges . Om vi ska kunna komma åt detta och klara det handlar det i slutänden om hur mycket resurser och hur mycket bemanning vi är beredda att sätta till, och det är kanske det allra viktigaste. 20 (M): Tack, justitieministern, för svaret! Vi är överens om att det behövs fler anställda inom polisen. Jag har ju jobbat som polis och vet hur hög arbetsbelastningen är. Särskilt när man jobbar med tunga ärenden som brott mot barn, grova kvinnofridskränkningar och liknande brott behövs fler, för det är väldigt betungande psykiskt. Jag går tillbaka till att presenterade nya åtgärder gällande sexualbrott. Vi vill höja straffen betydligt. När det gäller våldtäkt mot barn vill vi höja minimistraffet från fängelse till fängelse. För grov våldtäkt mot barn vill vi höja minimistraffet från fyra till fängelse. För synnerligen grov våldtäkt vill vi att straffet ska vara mellan sju och fängelse. Vi vill också införa en ny brottsrubricering: grovt sexuellt ofredande. Detta bygger på den rapport som polisen presenterade 2016 gällande ofredande på festivaler . Där sa polisen att det saknas en brottsrubricering mellan ofredande och våldtäkt, vilket vi nu vill införa. I denna rapport framkom också att gärningsmännen i fall med grupper av män som ofredar flickor, som oftast var , främst var utländska medborgare. För detta nya brott vill vi ha ett minimistraff . vill vi sänka gränsen för utvisningar till sex månaders fängelse. Det skulle innebära att de grupper av män som ofredar tjejer skulle kunna utvisas. Min sista fråga till justitieministern är: Vill han skärpa straffen för sexualbrotten och utvisa fler utländska sexualbrottslingar? 21 Justitie- och inrikesminister (S): Här är än en gång sena på bollen, får jag säga. har vi jobbat med det som jag betraktar som den viktigaste straffrättsliga reform som vi kommer att genomföra , nämligen en reformering av sexualbrottslagstiftningen. kommer jag att komma med en lagrådsremiss där vi gör en sådan reformering. Det handlar om straffskärpningar för vissa brott, framför allt de grova brotten. I förslaget finns också en straffskärpning i så måtto att fler gärningar som riktas mot barn kommer att betraktas som grova – det ligger i kommittéförslaget. Det finns också en övergång till en samtyckesreglering när det gäller våldtäktsparagrafen samt ett oaktsamhetsbrott, vilket i sig är mycket stora förändringar. När det gäller utvisningar är det så att om man begår brott i och inte är svensk medborgare ska man naturligtvis utvisas, särskilt för dessa grova brott. Där tror jag inte att det finns några som helst olika uppfattningar. Eftersom ni tar upp det här igen vill jag säga att det här är frågor som vi har jobbat med under hela mandatperioden, och vi kommer som sagt att leverera ytterligare straffrättsliga förändringar . Det spelar dock ingen roll hur hårda straff vi har om vi inte fångar några bovar. Då handlar det om att fortsätta förstärka polisorganisationen. För detta krävs pengar, och då kan man inte prioritera skattesänkningar före satsningar på polisen. Under er period, , sänkte ni skatter med 140 miljarder, och ni satsade drygt 5 miljarder på polisen. Det går inte. Då hamnar man i ett läge där man till slut inte kan utbilda så många poliser som man skulle behöva ha. Det var därför ni bara hade 600–700 poliser som utbildades. Det måste vi nu ta igen genom att fördubbla intaget till . Både resurser och skarpare lagstiftning är vad vi behöver i de här avseendena. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2017/18:74 om en översyn av lagen om skiljeförfarande 22 Justitie- och inrikesminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit med anledning av betänkande Översyn av lagen om skiljeförfarande (SOU 2015:37). Hon har också frågat hur jag och regeringen tänker säkerställa att även är världsledande på tvistlösning. Effektiva tvistlösningsmekanismer är en förutsättning för att människor och företag ska kunna ta till vara sina rättigheter, och ytterst är sådana mekanismer därför en garanti för att demokratiska principer ska få genomslag i praktiken. Effektiva verktyg för att hävda sina rättigheter är också av fundamental betydelse såväl för det lokala näringslivet som för internationella investeringar och utrikeshandel. har en lång tradition inom skiljeförfarande. har kommit att utvecklas till ett ledande skiljedomsland även i ett internationellt perspektiv. , som firar , har spelat en stor roll i denna utveckling. En modern lagstiftning är en viktig del i regeringens arbete för att säkerställa att även fortsättningsvis har en ledande position inom skiljeförfarandeområdet. Att parter i internationella affärstvister förlägger sina tvister här i landet är en stor tillgång för , och skiljeförfaranden i internationella tvister är en viktig svensk exportprodukt. Därför välkomnar jag betänkande med dess förslag till en modernisering av lagen om skiljeförfarande. Förslagen från har generellt sett fått ett positivt mottagande av remissinstanserna. Den nuvarande lagen har varit i kraft . Lagen har enligt utredningen ansetts fungera väl. Många av förslagen i betänkandet ger lösningar på problem som har identifierats av tillämpare. I vårt arbete har vi därför regelbunden kontakt med tillämpare av lagen. Detta hjälper oss att fokusera på de frågor som har upplevts som mest angelägna från tillämparnas perspektiv. Betänkandet behandlas nu i . Arbetet är inriktat på att regeringen ska lägga fram förslag till om en modernisering av lagen om skiljeförfarande. 23 (): Jag tackar först för svaret på min interpellation. Det här är ett viktigt ämne. Inom svenskt näringsliv finns en stark tradition och kompetens när det gäller att lösa affärstvister genom skiljeförfarande i stället för domstolsprocesser. I fråga om internationella affärstvister, i synnerhet de stora, är det många som väljer som säte för att hantera tvisterna. Detta är en stor verksamhet och en viktig sak för ett handelsberoende land som . Bara här i har vi ungefär 400, kanske fler, jurister som är heltidssysselsatta med olika typer av tvistlösningar. Det är en gedigen verksamhet som vi har haft , och den är viktig. Men det är klart att verkligheten förändras, och konkurrensen är stor. Det är många andra som vill in på den här arenan. Det var bakgrunden till att alliansregeringen tillsatte en utredning för att modernisera reglerna. Den har också justitieministern fått ta emot. Jag är jätteglad att höra att det kommer ett förslag , men det har legat för fäfot trots ganska positiva reaktioner från remissinstanserna. Min fråga är naturligtvis: Vad är det som har varit så svårt att man inte har kunnat komma fram med förslaget? Jag tror att det finns ett slentriantänkande när det gäller tvistlösningar. Detta är ett svenskt adelsmärke, kan man säga. Inte minst i internationell politik har vår kompetens på det här området varit framträdande. , som var ansvarig för denna verksamhet och en av våra främsta internationella skiljedomare, fick många viktiga uppdrag i internationella forum. Han ledde hanteringen av skiljedomstolsverksamhet när det gällde landområden mellan och och mellan och . Det var också han som var den förste presidenten när det gällde att hantera tusentals skadeståndskrav mellan och efter att i hade ockuperats. Vi kan alltså genom att ha den här kompetensen spela en mycket viktig roll i den internationella politiken. Det gör att vi måste vara angelägna om – det tror jag inte att det är någon skiljaktig uppfattning om – att säkerställa att vi har moderna regler, att vi försöker modernisera och hänga med. Jag önskar att vi inte bara hade 400 utan kanske 1 000 jurister i som hanterade detta. Men det kräver åtgärder. Det är bra att ni har ett samarbete med aktörerna på det här området. Men jag skulle önska lite mer action och hoppas verkligen att det är en riktigt bra proposition som regeringen levererar i vår. 24 Justitie- och inrikesminister (S): Ja, det är klart att den kommer att vara bra och genomarbetad och dessutom förankrad hos dem som ska tillämpa det nya regelverket. Jag anser, precis i likhet med , att det här är en angelägen fråga. Det är exakt så att har en stark ställning internationellt när det gäller skiljeförfaranden. Vi har starka traditioner. Faktiskt, om man ska göra något slags internationell politisk notering, är detta kopplat till vår roll som alliansfria och neutrala under . Det hade stor betydelse, tror jag, för att och inte minst blev centralpunkt för en mängd av de tvistlösningar som handlade om tvister mellan länder. Man ville då vara på en plats som man upplevde som neutral och där det inte fanns några starka bindningar åt vare sig det ena eller det andra hållet. Detta är en del av svensk politisk historia. Sedan har detta utvecklats och handlar nu inte bara om tvister mellan nationer, utan det handlar inte minst om tvister mellan företag eller mellan andra intressen och organisationer. Många väljer alltså att förlägga sin tvistlösning just till därför att man vet att vi har en så stark kompetens på området. Då blir det, förutom den politiska vinkeln, en fråga om ekonomi. Det är faktiskt ett slags tjänsteexport som här står för. Vi är i slutskedet av beredningen. Lagrådsremissen är alldeles strax färdig. Det ska ha en gemensam beredning i . vet ju hur det går till i när man ska förankra allting. Jag ser framför mig att vi kommer att gå till Lagrådet strax , och sedan kommer propositionen . Det är klart att man kan säga att vi borde ha gjort det här snabbare. Men vi har från levererat 115 propositioner till under den här mandatperioden, så man kan inte säga att vi inte har jobbat. Det har vi gjort, och vi kommer också att klara av den här frågan. Vi kommer att få en ny, bra, modern och förankrad lagstiftning som ytterligare kommer att kunna stärka roll som centralpunkt när det gäller internationella tvistlösningar av internationella konflikter av olika slag. 25 (): Ja, jag vet mycket väl att man på är vana att leverera väldigt många propositioner och har ett högt arbetstempo. Skälet till att jag tar upp den här frågan är att jag tycker att det är lätt att den här typen av frågor läggs för fäfot och hamnar vid sidan av många mycket mer mediala och intressanta eller akuta frågor. Men det är en stor verksamhet som har en stor betydelse och har haft det , och vi behöver jobba för framtiden. Att propositionen kommer att vara väl genomarbetad utgår jag från, eftersom ni har hållit på så länge med att bearbeta underlaget. Jag ser med nyfikenhet fram mot propositionen. Jag ska inte ställa frågor om innehållet . Det vore ju förment, för jag vet att ministern inte skulle svara på dem förrän allting är färdigt. Men en fråga som givetvis måste hanteras är möjligheten att ha förhandlingarna på till exempel engelska. Det är viktigt för att kunna ta emot internationella parter. Det är riktigt som ministern säger att vi hade en fördel av alliansfriheten, inte minst under dagar. Vi har fortfarande en fördel av vårt geografiska läge, och världen ändras . har ett gott renommé, som vi ska vårda. När det gäller tvistlösningar är det viktigt med moderna regler, snabba processer och inte minst viktiga språkrutiner, och jag tror att vi har förutsättningar för det. Jag ser fram emot propositionen, och jag hoppas att vi kommer att vara överens och kan leverera snabbt. Jag vet att de som arbetar med dessa frågor är angelägna om att förslagen kommer fram. Vi ses , och ska granska den väl genomarbetade propositionen som nu bereder. 26 Justitie- och inrikesminister (S): Det finns inte så mycket att tillägga. Vi är som sagt i slutskedet av beredningen, och det blir lagrådsremiss strax och proposition . Då ska vi också lösa alla substansfrågor. Jag håller med om att språkfrågan är viktig, framför allt när det gäller klandermålen till Hovrätten. Det är en av de frågor vi tittar på, och vi får se hur långt vi kommer i den delen. Vi fortsätter processen. Lagstiftningen ska moderniseras, och ska behålla sin viktiga roll inom internationella tvistlösningar. Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2017/18:127 om möjligheten att bli soldat 27 Försvarsminister (S): har frågat mig vad jag avser att göra för att fler ungdomar ska beredas möjlighet att söka en militär utbildning. beslutade regeringen att återinföra mönstring och grundutbildning med värnplikt med stöd av lagen om totalförsvarsplikt. Beslutet innebär bland annat att all grundutbildning som påbörjas kommer att ske med värnplikt. Personalförsörjningen ska så långt som möjligt bygga på den enskildes intresse, motivation och vilja. Att arbeta konkret för att stärka intresset för grundutbildning med värnplikt är även fortsättningsvis avgörande för att fler ska söka sig till Försvarsmakten, här är också jämställdhet en viktig del. Att stärka krigsförbandens krigsduglighet utgör grunden för regeringens överväganden rörande Försvarsmaktens personalförsörjning. Försvarsmakten har i uppdrag att, inom given ekonomisk ram, planera för att genomföra grundutbildning med värnplikt för minst 4 000 personer 2018 och 2019. Försvarsmakten ska i samband med budgetunderlaget redovisa ett förslag som möjliggör att 5 000 personer kan genomgå grundutbildning med värnplikt inom den beräknade anslagsramen . fortsätter att bereda förslag om att förstärka intresset att genomföra grundutbildning med värnplikt och att stärka den enskildes intresse, motivation och vilja. Utbildningsvolymerna är förhållandevis låga jämfört med hur många som visar intresse för att genomföra grundutbildning med värnplikt. Försvarsmakten och Totalförsvarets rekryteringsmyndighet är de myndigheter som vet vilken kompetens som krävs för att en individ ska kunna genomföra grundutbildning med värnplikt. I syfte att välja ut de individer som har rätt kapacitet och förutsättningar utformar myndigheterna så kallade kravprofiler. De krav som anges i kravprofilerna motsvarar de grundkrav som Försvarsmakten ställer på respektive befattning. Jag har fullt förtroende för myndigheternas bedömningar i detta avseende. 28 (M): Jag tackar försvarsministern för svaret. Från den kommer man att återinföra värnplikten till försvaret i . Det är en nödvändig förändring eftersom vi inte har haft tillräckligt med sökande till vårt försvar. Denna förändring kunde dock ha undvikits om vi bättre kunnat rekrytera sökande. blir det en höjning av soldatlönen, vilket är välkommet. Soldatlönerna har legat still . Lönen spelar givetvis roll, och det är trist att lönehöjningen kommer först i och med att värnplikten återinförs. Alla unga kvinnor och män kan inte bli soldater även om de vill. Det måste vi vara på det klara med. Försvarsmakten sätter upp vilka krav som ska ställas på de unga för att de ska kunna bli dugliga soldater. Förutom fysiska och psykiska tester är kunskapsnivån en faktor. Att ha godkänt gymnasiebetyg i vissa ämnen är ett grundkrav. Detta grundkrav exkluderar automatiskt alla dem som inte når godkänt i dessa ämnen. går 12–av alla ungdomar ut gymnasiet utan fullständigt betyg, vilket innebär att de inte har möjlighet att söka sig till Försvarsmakten. En del av dem skulle kanske inte klara de övriga inträdeskraven, men vi borde kunna göra det möjligt att bli soldat för dem som är motiverade och har som enda faktor emot sig att de saknar ett eller ett par betyg, om de så önskar. Det är nämligen inte säkert att man blir en bättre soldat för att man inte har godkänt i till exempel engelska från gymnasiet. Skulle inte Försvarsmakten själv kunna få bedöma om man kan bli en duglig soldat även om något ämne på gymnasienivå inte är klart? Skulle det inte gå att läsa in något eller några ämnen till soldat? Och stannar man som soldat skulle man verkligen hinna komplettera. Varför inte kombinera vissa komvuxkurser med utbildningen till soldat? Vi lever i då vi måste vara flexibla som arbetsgivare. Vi behöver göra soldatyrket mer attraktivt. Vi behöver också soldater som är motiverade och som vill arbeta som soldater under . Då behöver vi reformer som möjliggör att man kan läsa upp sina betyg . Försvarsmakten har inte själv mandat att styra över detta, utan sådana reformer måste politiken ha fantasi nog att ta fram. 29 Försvarsminister (S): Förändringen att aktivera totalförsvarsplikten var helt nödvändig. Detta handlar i grunden om att det beslut som togs i med tre rösters majoritet om att lägga den vilande enligt min uppfattning var orealistiskt. Det byggde på en modell där vi helt skulle professionalisera försvaret. fanns det också exempel på hur man, i bland annat , hade förenat en professionell organisation med en värnpliktsorganisation. Det är här någonstans vi befinner oss . Det är viktigt att ha fulltaliga och övade förband. I det läge då vi inte hade det var det nödvändigt att ta detta beslut, och jag är glad att detta beslut blev brett accepterat också i . Det var regeringen som hade möjligheten att fatta beslutet, enligt det regelverk som var, och den möjligheten tog vi. Men jag har som sagt uppfattat att det finns ett brett stöd i , och det är bra för att vi ska kunna genomföra detta. Det är också nödvändigt för att vi ska kunna öka den militära förmågan i vår organisation. Här bygger vi nu en organisation där vi får ett tillskott till förbanden. Det kommer också att leda till krigsförbandsövningar med regelbundenhet för att upprätthålla kompetensen. En soldat som genomgår grundutbildning blir krigsplacerad och ska genomgå ett antal krigsförbandsövningar . Vad gäller kraven har Försvarsmakten en viktig central roll. Försvarsmakten är också ansvarig för de lönediskussioner som sker. Här har man som arbetsgivare en viktig roll. Det är också Försvarsmakten som lägger upp kriterierna och kravbilden när det gäller grunderna för att kunna bli soldat och få anställning i Försvarsmakten. blir hela inkörsporten den att det är värnplikten som utgör grunden, oavsett om man ska bli professionell soldat eller avsluta det hela som värnpliktig och sedan se om man ska ha andra typer av relationer till Försvarsmakten, exempelvis att delta i hemvärnets verksamhet. När det gäller betygen är det krav på godkända betyg i tre ämnen: svenska, matematik och engelska. Detta är kopplat till förmågan att kunna uttrycka sig ordentligt på svenska språket och att kunna tillägna sig den logiska biten bakom matematikens utformning men också till den frekventa användningen av engelska inom Försvarsmakten, framför allt i internationella operationer. Jag tycker att det är rätt krav, alltså godkända betyg i tre gymnasiegemensamma ämnen. Självfallet går det, om Försvarsmakten så önskar, att titta på om man ska ha flexiblare möjligheter här, men det måste finnas någon sorts grundkrav för att kunna få ett arbete inom Försvarsmakten. Jag tycker inte att de tre grundkraven är helt orimliga. Sedan måste man inom ramen för skolan vidta åtgärder så att eleverna kommer upp på de godkända nivåerna i exempelvis dessa ämnen. Där tycker jag också att man ska ha en kravbild. 30 (M): Jag står självfallet bakom det som försvarsministern anför om att skolan måste se till att man når godkända betyg; det är jag den första att stå bakom. När man anställer nya medarbetare till olika jobb brukar man dock ha som viktigaste faktor att titta på motivation och intresse. Att ha en egen motivation är enormt viktigt för att kunna göra ett bra jobb. Så måste det vara också då man söker och får en anställning inom Försvarsmakten. Där har vi inte lyckats riktigt eftersom vi måste ta till pliktsystemet. går vi visserligen in i en ny typ av pliktsystem, men det är ändå ett pliktsystem. Det finns en risk att de nya soldaterna inte är tillräckligt motiverade. Självfallet kommer att göra allt för att hitta motivationsfaktorer hos dem som man testar för intagning – det är man väldigt bra på. Men vore det inte lämpligt om de som saknar något gymnasieämne av olika anledningar också finns med bland möjliga soldater? Det behöver inte vara att de har nått treårig kompetens i engelska som gör att de blir en duglig soldat. Jag kan inte se riskfaktorn i detta. Socialdemokratin brukar hävda att pliktförsvaret är en del av folkförankringen. Då borde det vara en självklarhet att man inte exkluderar många som kanske har misslyckats därför att skolan inte alltid är bra. Att behöva läsa in ett gymnasieämne har gjort att många hindras från både jobb och studier . Detta skulle kunna vara en andra chans som gör att vi får väldigt motiverade soldater. Jag önskar att försvarsministern kunde ta till sig dessa synpunkter och se om det kan finnas en möjlighet att både göra soldatyrket attraktivt och ge ungdomar som inte riktigt fullgjort gymnasiet men som ändå har rätt attityd möjlighet att påbörja en utbildning för att bli goda soldater. Detta tror jag vore ett bra projekt. 31 Försvarsminister (S): Som läget ser ut är det ungefär 100 000 ungdomar i en 18‑årsgrupp som ska svara på ett beredskapsunderlag. Vad jag har förstått är det som har svarat att de är mycket intresserade och motiverade att göra värnplikten. Detta motsvarar ungefär 27 000 personer. Vi tar ut 12 000–13 000 till mönstring, och den processen pågår . Sedan är det 4 000 som tas ut i slutändan – både sådana som är intresserade av detta som yrke och sådana som ska in i värnpliktsorganisationen. Vad jag förstår är inte motivationen något stort problem just , utan det finns fler motiverade än antalet platser. Så har jag uppfattat det hela. Jag tycker inte att godkända betyg i svenska, matematik och engelska är så högt ställda krav, utan de är faktiskt rätt rimliga. Om Försvarsmakten upplever att det finns ett problem i någon mening får de återkomma till regeringen med synpunkter, eftersom det är de som utformar kriterierna för kravställningarna för att få genomgå grundutbildning. vet jag inte om detta är det centrala problemet, med tanke på den redovisning som jag nu har gjort av hur det ser ut med antalet ungdomar från början, hur många som ska tas ut och hur det egentligen är med intresseanmälningarna. Att få personer att vara kvar i soldatyrket handlar enligt min mening om en kombination av lön, boendeförhållanden, som faktiskt har varit viktiga i sammanhanget, och utveckling i jobbet – internationella operationer. Sedan är det klart att vi kommer i en konkurrenssituation med den civila sidan. Det finns sådana som ser soldatyrket som en temporär del i livet, och det är kanske inte mycket att göra åt. Det är en mängd faktorer som påverkar om man tycker att det är intressant och attraktivt att vara kvar i soldatyrket. Detta är en ständig utmaning för Försvarsmakten, som jag uppfattar att de är ordentligt medvetna om. Om man tittar tillbaka historiskt ser man att det har funnits många olika typer av internutbildningsmöjligheter inom ramen för Försvarsmakten för att öka kompetensnivån i både det ena och det andra syftet, men detta är saker som myndigheten måste hantera själv. När det gäller den grundläggande rekryteringen kan jag konstatera att 100 000 utgör beredskapsunderlag, att , om jag har förstått rätt, har sagt att de är mycket motiverade, att 12 000–13 000 tas ut till mönstring och att det handlar om 4 000 i slutändan. Att få in motiverade soldater tror jag att vi kommer att klara.