prot · H50944 · 2017-12-06 00:00:00 — Situationen i lägren blir allt svårare, med stor brist på vatten och näringsriktig kost, på grund av ett minskat bistånd från flera bidragsgivare runt om i världen. Biståndet till de västsahariska flyktinglägren måste också differentieras. Nutritionssituationen är dålig enligt internationell standard. Sidas bistånd ligger kvar på ungefär samma nivå, men en stor del kanaliseras via strategiska partner, däribland flera FN-organ. Det är ett beslut som kan ifrågasättas då man i lägren inte har sett några tecken på att FN har ökat sitt engagemang. Distributionen av den viktiga makrillen som tidigare gjordes av den svenska organisationen har helt upphört. Det är bra att regeringen ser allvarligt på situationen, och jag hoppas därför att man kommer att vidta åtgärder. , 2017, befinner sig över 65 miljoner människor på flykt runt om i världen, enligt . FN uppskattar att över 128 miljoner människor är i behov av humanitärt stöd, vilket är den högsta siffran . Utvecklingspolitiken har en viktig roll i att bekämpa migrationens orsaker, såsom fattigdom, förföljelse, krig, förtryck och miljöförstöring. Men utvecklingspolitiken och biståndsinsatserna får aldrig användas för att förhindra människor att fly eller att ta sig till . presenterade sitt meddelande New Migration Partnership Framework. Det är en tydlig signal om det skifte av EU:s utvecklingspolitik som anades sommaren och , i riktning mot att använda bistånd för att stoppa migration. Några av de mer uppmärksammade exemplen på hur EU har använt bistånd för att stoppa migration finns i , och . När EU slöt avtal med om att stoppa människor från att ta sig till kontinenten var det med ekonomiska löften till stor finansierade genom bistånd. När tecknade ett återtagandeavtal med EU var det efter hot om att EU skulle dra tillbaka biståndet ur landet. utökade EU stödet till Libyens kustbevakning med . Det är pengar som förmedlades från en av . Amnesty, Human Rights Watch och FN har tillbaka rapporterat om kränkningar och grova övergrepp utförda av miliser i samt den libyska . kom ytterligare kraftig kritik mot EU:s samarbete med från FN:s männniskorättschef . Han menar att EU:s arbete för att stoppa människor på flykt är inhumant. Han sa bland annat att det lidande som migranter som hålls fängslade i tvingas utstå är en skandal för mänsklighetens samvete. EU har ett tydligt ansvar för det som händer i . Att bistånd som ska bidra till utveckling och hjälpa de mest utsatta används till att stödja övergrepp på människor på flykt är fullkomligt oacceptabelt. Detta måste stoppas. Jag står naturligtvis bakom samtliga av yrkanden, men jag väljer att yrka bifall till reservation 15. 90 (L): Jag vill inleda med att jag står bakom samtliga av Liberalernas reservationer, men jag vill för tids vinnande yrka bifall till enbart reservation 1 – demokrati bör vara ett överordnat mål för svensk biståndspolitik. I där land efter land drar ned på sitt bistånd är det viktigt att värna solidaritet, vårda värderingar och vakta enprocentsmålet. När en av världens största biståndsgivare, , drar ned på stödet till kvinnors sexuella och reproduktiva rättigheter, när regering efter regering i minskar sitt stöd till människor i stängda diktaturer, när FN under den största krisen för flyktingar fått av sina behov täckta, i en sådan tid prövas solidaritet. Ett av de förslag som vi liberaler driver i budgeten är att lägga ytterligare till . Men politik är inte bara att vilja. Det är också fråga om att välja och prioritera ett solidariskt och värderingsstyrt bistånd. När den tidigare amerikanske presidenten höll ett av sina sista tal citerade han filosofen . Om man utan att veta vilket kön, vilken klass eller vilken del av världen man skulle födas i historiskt sett, skulle man ändå tveklöst välja . Det kan kanske vara svårt att tro när vi tittar på nyheterna , men världen har aldrig varit så bra som den faktiskt är – och mycket kommer att bli ännu bättre. Vi ser just nu världens och historiens största fattigdomsminskning. till minskade andelen extremt fattiga i världen från till . under ungefär lyftes 138 000 människor ur fattigdom. Inte minst i minskar fattigdomen i raketfart. Andelen människor där som tar sig ur fattigdomen är hela 77 personer . förmodas antalet människor som lever i fattigdom minska med ytterligare 200 miljoner. Andelen personer som lever under fattigdomsgränsen i förmodas minska från till . Vi har också sett att har 285 000 fler människor fått tillgång till säkert vatten, och mödradödligheten har också halverats . Om vi blickar tillbaka kan vi lägga till att den islamistiska terrorismen i och har bekämpats framgångsrikt av kurdiska peshmerga tillsammans med västallierade. Vi kanske kan få se som det år då Daish/IS krossades helt. Vi ska inte heller glömma att 2017 har varit året då slöt fred med Farcgerillan. Flera länder med diktaturhistoria planerar val. lämnade makten som diktator i , även om hans efterträdare tyvärr tycks gå i hans fotspår med en regering bestående av gäng och gamla militärer men tyvärr ingen opposition. Demokratin backar också, – av befolkningen i och lever i ofria länder, förtrycket i och exploderar och vi ser totalförbud vad gäller abort i sju latinamerikanska länder och enorma bakslag för hbtq-personers rättigheter i länder som . En gång skrev den tidigare folkpartiledaren , dumbom! Det är så – utan demokrati ingen frihet, utan demokrater ingen demokrati och utan demokrati är det omöjligt att skapa hållbara samhällen med fattigdomsbekämpning som når alla. Vi liberaler tycker inte att det är FN:s utvecklingsmål som ska vara vägledande för svenskt bistånd. Det är demokrati som ska vara det övergripande målet. Fria val är den enda garanten för demokratin och räknas också som en mänsklig rättighet enligt artikel 21 i FN:s universella förklaring. I svenskt demokratibistånd ska det därför vara centralt att garantera och bevara fria val och även att kritiskt granska ofria val. Rättsstaten är garanten för att medborgarna själva ska kunna utkräva ansvar av staten. Så länge som demokrati inte sätts främst kommer Liberalerna inte att ställa sig bakom en framtida ny politik för global utveckling. Vi föreslår också ett demokratilyft inom biståndet med ytterligare 221 miljoner i vårt budgetförslag. Det är ett stöd som ska fokusera på civila och politiska rättigheter, till exempel organisationsfrihet, yttrandefrihet och rätten att delta i fria val. Det ska vara ett stöd som kan riktas till demokratiska organisationer, frihetliga civilsamhällesföreningar och oppositionspartier men också till enskilda individer, såsom demokratiaktivister, kvinnorättsadvokater, hbtq-kämpar och oberoende journalister. Det ska också vara ett stöd som kan riktas till länder som är auktoritära men inte traditionellt fattiga vad gäller ekonomi. Här tänker jag på länder som , och andra. Vi liberaler tror på ”more for more”-principen i biståndet. Länder som genomför reformer ska belönas. Länder som tvärtom går ifrån demokratisering måste få mindre bistånd, och stödet måste fasas ut. Ett av de tydligaste exemplen på kravlöst svenskt bistånd tycker vi är stödet till den palestinska myndigheten. Det har inte hållits val i på över . Korruptionen är omfattande, homosexuella förtrycks, kritiska röster tystas och antisemitisk våldspropaganda flödar utan att ansvariga politiker reagerar. Kvinnors situation blir allt svårare. Det långsiktiga stödet till sådana samhällen ska i stället kunna kanaliseras via internationella organisationer, världssamfundet, civilsamhället eller demokratisk opposition. Vi kan inte, som vi gjorde , betala stöd till regeringar som varken vill eller förmår förändra sig. Utöver stödet till demokratifokus vill vi liberaler i vårt budgetförslag öka stödet till utbildning, särskilt för flickor. I brukar man säga att om du utbildar en man utbildar du en individ, men om du utbildar en kvinna utbildar du en hel familj. Vi som sitter här i kammaren kan tillhöra den generation som utrotar analfabetismen under vår livstid. saknar 775 miljoner vuxna och 120 miljoner unga världen över grundläggande läskunnighet. är det ungefär 58 miljoner barn som inte går i skolan, ofta för att familjen inte har råd att betala skolavgifter. beräknar att i många fattiga länder hoppar ungefär var fjärde elev av innan de ens har hunnit avsluta . Vi ser också i dessa enormt svåra tider för flyktingar att det saknas medel till skolgång för många av de barn som växer upp i flyktingläger. På många platser nekas kunskapstörstiga flickor rätten till utbildning trots att det är en mänsklig, inte en manlig, rättighet. Det är förödande att hindra flickor från att utbilda sig eftersom barnäktenskap och tonårsgraviditeter är oåterkalleliga livshändelser. De påverkar också nästa generation. går av biståndet i världen till tonårsflickor. När flickor i inte fick gå till skolan insåg jag att utbildning är makt för kvinnor och att det är därför terroristerna är rädda för utbildning. Orden kommer från Malala Yousafzai. sköt talibanerna henne i huvudet. började hon studera på ett av världens bästa universitet i i . För mig var detta en ljuvlig hämnd mot islamisterna men också en seger som inspirerar flickor världen över och ett bevis på att vi alla måste fortsätta bära framtidstron. 91 (KD): Vi har alla ett moraliskt ansvar att arbeta för att utrota fattigdom och förtryck i världen. Idén om att alla människor, var de än bor, har samma värde och att vi alla har ett ansvar för varandra utgör en stark motivation till den solidaritet som är grundläggande i den kristdemokratiska ideologin. Den solidariteten stannar inte vid gräns. De övergripande målen för utvecklingssamarbete måste vara att hävda människovärdet, höja de fattigaste människornas levnadsnivå och främja mänskliga rättigheter och demokrati. blir biståndsbudgeten den största . Den svenska ekonomin växer snabbt till följd av den internationella högkonjunkturen, och som en konsekvens av detta stärks också biståndsbudgeten rejält. Det ger oss utrymme att hjälpa fler i en värld med enorma behov men också utrymme att vässa det svenska biståndet. Reformutrymmet ger svängrum för nytänkande utan att riskera de åtaganden som redan har gjort. Vi kristdemokrater anser att biståndets kvalitet måste öka och att vi måste våga bryta invanda mönster. Vi föreslår därför att ett särskilt uppdrag ges till Sida och till Expertgruppen för biståndsanalys att utveckla hur kvalitetsarbetet i myndigheter och organisationer kan stärkas i samband med att biståndsramen ökar. Klart är att det inte kan fortsätta som . Att regeringen exempelvis inte gör mer för att stärka de svenska civilsamhällesorganisationernas möjligheter att administrera ett ökat stöd utan i stället väljer att lägga ökningen enbart på FN är inte rimligt. I tider av högre och växande bistånd är det också viktigt att inte ständigt bygger ut åtagandena tematiskt utan identifierar de områden där har tydligt mervärde och förmåga att agera komplementärt i förhållande till andra givare. Inriktningen måste styras av hur behoven i världen ser ut. vill i denna debatt lyfta tre områden som särskilt angelägna. För det första, fru talman, bör svenska biståndsinsatser tydligt fokusera på världens allra fattigaste. Det handlar om tillgång till hälsovård, till rent vatten och till skolgång. Att det dör 7 000 barn som inte ens har fått fira att de levt en månad borde vara vår tids största moraliska dilemma. Satsningar på SRHR och tillgången till vaccin är helt avgörande. För förbättrad mödrahälsa krävs långsiktigt arbete. Snabba och konkreta lösningar såsom fler utbildade barnmorskor är viktiga och avhjälper en del av problemen, men för verklig förändring av kvinnors och flickors situation krävs i många fall förändrade strukturer och värderingar. Många svåra skador och dödsfall i samband med förlossning sker för att mamman varit alltför ung för att kroppen ska klara av en graviditet och en förlossning. Sedvänjan att unga flickor gifts bort måste aktivt motverkas på ett kulturellt och värderingsmässigt plan för att mödradödligheten ska minska. Det är inte rimligt att barn ska behöva mista livet i relativt enkla sjukdomar som diarré och lunginflammation. Just vaccinationsprogram har visat sig vara ett mycket effektivt bistånd, då en relativt billig punktinsats bokstavligen räddar liv. saknar 780 miljoner människor tillgång till rent vatten i vår värld. Det har förödande konsekvenser för människors hälsa, och barn drabbas särskilt hårt. En av de sjukdomar som sprids i förorenat vatten är kolera, som skördar minst 100 000 människoliv. I det krigshärjade ser vi nu det största kolerautbrottet i modern tid med 800 000 fall, och antalet ökar. I flyktinglägren i sprids sjukdomen i en rasande fart. Det här är en sjukdom som inte borde finnas i vår värld 2017. För det andra gör det rådande världsläget att vill avsätta en betydande del av den svenska biståndsbudgeten till hjälpinsatser för människor på flykt. är den centrala aktören för att hjälpa flyktingar. Så bör det även förbli. Dock har en gigantisk organisation lite utrymme för flexibilitet, och insatserna kan komma . anser därför att det också, liksom i och , är dags att bygga upp en egen struktur för att kanalisera hjälpinsatser till flyktingar. Det faktum att tar emot färre människor på flykt betyder inte att behoven i världen minskat. Tvärtom är antalet flyktingar i världen rekordhögt. måste bidra på nya sätt för att möta dessa människors behov. För det tredje, fru talman, ska vara en kompromisslös röst för fred, frihet och mänskliga rättigheter i världen. Att stärka demokratin och öka respekten för mänskliga fri- och rättigheter ska vara centrala mål för det svenska biståndet. ska stödja demokratikämpar och verka för stärkt yttrandefrihet och tankefrihet i länder där den begränsas. Demokrati och frihet är den bästa garanten för fred och säkerhet. Bara med varaktig och stabil demokrati som grund kan social och ekonomisk utveckling få hållbart fäste i samhällen. Flera av det civila samhällets organisationer arbetar särskilt för att stödja oppositionella grupper och människorättsförsvarare i repressiva stater runt om i vår värld. Detta arbete är oerhört betydelsefullt för de enskilda som riskerar sin egen och familjens säkerhet för att stå upp för de fri- och rättigheter som vi alla äger. Svenska organisationers insatser till stöd för demokratikämpar och människorättsförsvarare runt om i världen måste ytterligare prioriteras och stärkas. I tider då miljontals människor flyr från korrupta och diktatoriska regimer måste vi börja fråga oss vad dessa länders regeringar är skyldiga att göra för att bistå den egna befolkningen. Demokratikämpar och humanitära organisationer är, framför allt i diktaturer, i stort behov av omvärldens bistånd, och det är av största vikt att medel främst kanaliseras via dem och inte via korrupta regimer. bör utarbeta strategier för att sätta press på mottagarländer att ta ansvar för sina medborgare och leva upp till ratificerade konventioner. Vi ser exempelvis hur fortsätter att utvecklas i fel riktning. Uppvigling till våld, indoktrinering och hatpropaganda fortsätter att vara vardagsmat i regionen. Det är angeläget att stödja den palestinska civilbefolkningen, men anser att politiken gentemot och biståndet till den palestinska myndigheten måste göras om och att inget bilateralt bistånd ges till den palestinska myndigheten så länge insatser går till terrorhyllningar och uppvigling till våld mot . När sluter avtal med regimer såsom i och är det högst oklart vilka krav som ställs när dessa länder öppnas upp för omvärlden. Avslutningsvis, fru talman, låter det alltför ofta i debatten som att är det nav som världen snurrar kring. Det är vi inte, men vi ska fortsätta att bidra efter bästa förmåga. För att göra detta behöver vår biståndspolitik skärpas. Det duger inte att fastna i gamla hjulspår när det finns en värld med stora behov och skattebetalare här i som förtjänar att deras kronor går till insatser som gör skillnad, på riktigt. står givetvis bakom samtliga reservationer men väljer av tidsskäl att yrka bifall till reservation 13, som redogör för de prioriteringar vi anser bättre hade bidragit till att göra just skillnad. 92 (S): Om det, förbjude, varit krig i och vi var satta att skapa fred, skulle vi då gjort ett Versaillesavtal eller en Marshallplan? präglar en allt hårdare retorik den internationella politiken, nationalismen sprider ut sig och kortsiktiga politiska eller ekonomiska vinster står i vägen för de långsiktiga visionerna. Då ska svensk politik vara modig och framåtsyftande, och vår biståndspolitik likaså. var jag i . Vi besökte bland annat ett tältläger där syriska flyktingar bodde på en soptipp. Det som skilde barnens hem från soptippen var en grusvall. Barnen sprang och lekte på den där soptippen. Sopbilar körde mellan tälten för att lämna av soporna. Just nu hårdnar klimatet i alltmer, och den libanesiska befolkningens möjlighet att ställa upp som värdar åt en stor mängd syriska flyktingar börjar utarmas. Vi vet att samhällsutvecklingen är som svagast i konfliktländer och länder med bristande respekt för mänskliga rättigheter. Detta gör det än viktigare att arbeta ännu hårdare i de länder där resultaten uteblir. Mer kraft behöver läggas på stöd till sviktande och konfliktdrabbade stater, där en allt större andel av världens extremt fattiga lever. Därför är jag extra glad över den av regeringen beslutade Syrienstrategin, som har varit verksam . Syftet med strategin är att bidra till att stärka motståndskraften och återhämtnings- och anpassningsförmågan hos den syriska befolkningen och hos utsatta grupper i grannländer, som drabbas hårt av konflikten. Insatserna inom ramen för strategin förväntas bidra till att värna mänsklig säkerhet och frihet från våld. Strategin ska också bidra till stärkt demokrati och jämställdhet och till ökad respekt för mänskliga rättigheter i och för flyktingar från i angränsande länder. Strategin gäller och omfattar sammanlagt . När vi bryter ned detta handlar det om värdighet för barnen i , försörjningsmöjligheter för de vuxna, ökad tillgång till grundläggande samhällstjänster, arbete mot könsrelaterat våld, för stärkt demokrati och mänskliga rättigheter och stärkt civilsamhälle. Insatserna genomförs tillsammans med civilsamhället, olika FN-organ och andra utvecklingsaktörer, till exempel . är 65 miljoner människor på flykt och 135 miljoner människor i behov av humanitärt stöd. är en ledande humanitär aktör och kommer fortsätta att vara det även 2018. humanitära stöd hyllas av såväl UNHCR som Ocha. Svenska humanitära medel ska fortsatt användas i de krissituationer där behoven är som störst. Flera av de stora humanitära kriserna , såsom , Sydsudan, nordöstra , och , bedöms fortsätta även . ska fortsatt ha en ledande roll vad gäller mer lokalt ägarskap, mer innovativa arbetssätt och stärkt samverkan mellan humanitärt bistånd och långsiktigt utvecklingssamarbete. Syrienstrategin är ett gott exempel på detta arbetssätt. Mot bakgrund av torkan och hungersnöden på har regeringen för avsikt att stärka sitt engagemang i området med nya strategier för och och genom att öka stödet till att motverka humanitära kriser i bland annat och Sydsudan. Regeringen avser att fortsätta att utveckla satsningen på politisk dialog och fredsprocesser med särskilt fokus på förebyggande av väpnad konflikt samt kvinnors och ungas deltagande och inflytande i fredsprocesser. har varit ett av de mest humana länderna sett till vårt utvecklingssamarbete med fattigare länder och av bni i bistånd. Detta har gällt såväl socialdemokratiskt ledda som moderatledda regeringar. Tyvärr ser vi nu att inte har någon ambition att leva upp till enprocentsmålet . Detta är inte, såsom formulerades i Alliansens budgetmotion , ett mål för innevarande mandatperiod. är målet skjutet långt . Socialdemokraterna och föreslår i budgeten att biståndsramen höjs till 49 miljarder. tillförs 500 miljoner, och därmed uppnår vi målet om av bni enligt den nya beräkningen. Totalt ökar biståndsramen med 2,9 miljarder jämfört med . å sin sida vill minska biståndet med 3,4 miljarder jämfört med regeringens förslag. Att lyfta människor ur fattigdom och förtryck handlar om så mycket mer än att sätta upp tält och dela ut matpaket. Det handlar om att bygga framtidstro och förutsättningar för människor att leva, inte bara överleva. Barnen i förtjänar det. Genom kombinationen av humanitärt bistånd och långsiktigt utvecklingssamarbete kan tillsammans med samarbetsländer, civilsamhällesorganisationer och enskilda människorättsaktivister bidra till detta. Jag vill, innan jag avslutar, passa på att tacka mina kolleger i utskottet för en bra debatt och en bra beredning av ärendet. Jag vill också tacka , och , som står upp för enprocentsmålet för svensk bistånd. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till förslaget i utrikesutskottets betänkande 2. 93 (L) replik: Det finns en synnerligen aktuell biståndsfråga som vi säkert kommer att diskutera i denna kammare längre fram, och den handlar om ett avtal mellan EU och socialistdiktaturen . Jag som liberal är oerhört bekymrad över detta avtal på väldigt många punkter och hoppas såklart att ska vara ett modigt land som säger nej till detta avtal. Det rimmar nämligen mycket illa både med Europeiska unionens ideal om demokrati, öppenhet och mänskliga rättigheter och med den biståndspolitik som jag tror att många av oss vill skriva under på. Varför bör säga nej till detta avtal mellan och ? Jo, först och främst har den kubanska demokratirörelsen inte fått vara med över huvud taget och kommentera detta. Hela processen har varit helt sluten. Inga kubanska oberoende journalister har heller på något sätt fått tillgång till dokumentet. Avtalet säger inte heller någonting alls om förändring när det kommer till just mänskliga rättigheter och demokrati. Den kubanska regeringen kan alltså fortsätta med sin diktatur – business as usual – utan några motprestationer och krav. Vi har redan sett att socialistdiktaturen har visat att man har noll intresse av att förändra sig på det sättet. Skrivningarna i detta avtal är också mycket svagare när det kommer just till mänskliga rättigheter än vad de har varit i motsvarande avtal med andra länder i . Därför vill jag veta lite grann vad , den socialdemokratiska gruppen och den rödgröna regeringen har för syn på detta avtal. Det är en fråga som kommer att komma upp snart, och då kommer man att behöva få ett stöd från denna kammare när det gäller hur man ska gå vidare. 94 (S) replik: Tack för frågan, . Vi följer detta avtal noga. Ett avtal med om ett utvecklingssamarbete måste såklart syfta till att stärka förutsättningarna för en demokratisk utveckling. När vi i besöker i fråga om olika relationer som vi har med landet är vi mycket noga med att träffa civilsamhället, och vi försöker på olika sätt stötta de aktörer som ändå finns. Självklart kommer vi också att bevaka detta i det EU-samarbete som ska leda fram till ett avtal. Vi hoppas att detta avtal ska leda till en positiv utveckling för . 95 (L) replik: Med tanke på den beskrivning som jag nu gjorde när det gäller avtalet tycker jag ändå att det kunde vara på sin plats att jag får en lite starkare åsikt än att man följer detta avtal. Det är ändå ganska känt att detta är ett mycket dystert avtal för alla personer som tror på öppenhet, demokrati och frihet. Om EU ingår detta avtal med ligger vägen öppen för liknande avtal med skurkstater som , och andra. Då öppnar man upp en väg där det kommersiella, , får styra, men där mänskliga rättigheter inte betyder någonting över huvud taget. Det finns en del EU-länder som verkligen har ett stort intresse av att öppna upp för kommersiell verksamhet, men de vill inte ställa några motkrav. Jag skulle därför vilja ha ett mycket starkare avståndstagande från Socialdemokraterna i denna fråga. Vi kan också se att , då , EU och en del medlemsländer inledde en ny relation till , har förtrycket förvärrats betydligt på många punkter.