prot · H50922 · 2017-10-24 00:00:00 — § 1 Återrapportering från Europeiska rådets möte 1 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte avslutade vi Europeiska rådets möte som hade varat i . På dagordningen den här gången stod migration, digitalisering, säkerhet och försvar, några utrikes frågor, brexit och framtidsarbetet. Vi inledde mötet med att återigen diskutera migrationsfrågorna. Den här gången fokuserade vi på de internationella aspekterna, särskilt då på finansieringen av de utvecklingsprojekt som drivs i flera . gör stora insatser här, både genom ett omfattande eget bistånd och genom stöd till EU-insatser, exempelvis den så kallade Vallettafonden. Men fler måste bidra och med mer. har som bekant levt upp till FN:s mål om att ge av bnp i utvecklingsbistånd. Vi ligger dessutom långt däröver. Jag påpekade att om fler länder hade engagerat sig hade situationen i många ekonomiskt svaga länder sett betydligt annorlunda ut, och det hade påverkat migrationen till EU. är det faktiskt bara fem medlemsstater som lever upp till FN:s biståndsmål. Vissa länder har till och med minskat sitt stöd. Vi kan i alla fall konstatera att flera av de insatser som EU har gjort i samarbete med de afrikanska länderna redan har gett resultat. Färre kommer till , men mycket återstår att göra. Grundorsakerna till migration, såsom konflikter och fattigdom, kvarstår. De kräver breda och långsiktiga lösningar. Jag tog återigen upp att vi måste bryta dödläget i fråga om det gemensamma asylsystemet och i fråga om en mer rättvis fördelning. EU måste bli mer ambitiöst. Tillsammans med president och förbundskansler lyfte jag fram att en lösning måste vara på plats . Det kräver att alla är beredda att kompromissa. kommer att återkomma till denna fråga framöver, och vi har enats om målsättningen att komma överens . Som vet är jag beredd att också ta beslut med kvalificerad majoritet om så krävs. Men det bästa är förstås om vi kan nå enighet, och det ska vi sträva efter. Med avstamp i de diskussioner som vi förde vid det digitala toppmötet i diskuterade vi också arbetet med den digitala inre marknaden och hur EU kan utnyttja de möjligheter som digitaliseringen bjuder. Vi var alla överens om en hög ambitionsnivå på detta område. Det är viktigt för våra jobb, för tillväxten och för våra möjligheter att ligga i framkant när det gäller innovationer och ny teknik. Jag är särskilt glad över att vi i fråga om detta har fått gehör dels för att tillgången till fria dataflöden ska inkluderas i internationella handelsrelationer, dels om samarbeten vid utbyggnaden av nästa generations mobiltelekommunikationsteknik – 5G. Frågan om beskattning i en digitaliserad ekonomi var också uppe. Det är inte acceptabelt om företag undgår att betala skatt genom en aggressiv skatteplanering. Men det är en komplicerad fråga som behöver hanteras på global nivå och inte genom någon särlösning för EU. Vi var därför flera som ansåg att detta är någonting som ska ske med utgångspunkt i arbete på detta arbete. Det kunde vi också enas om. Återrapportering från Europeiska rådets möte Ett helt annat område där diskussionerna i stort sett också präglades av samsyn gällde EU:s yttre säkerhet och försvar. Här var vi alla överens om vikten av att nu gå vidare med överenskomna åtgärder. Under middagen diskuterades också ett antal utrikespolitiska frågor. När det gäller den oroande utvecklingen i var vi överens om att situationen är djupt problematisk och att utvecklingen i landet går åt fel håll. Det är därför naturligt att agerande nu också får konsekvenser för landets relation till EU. Vi var eniga om att förmedlemskapsstödet därför behöver ses över. Det är rimligt att sänka det. Vi hade också en kort diskussion om och . Jag kan konstatera att vi i EU står enade bakom linjen att stå fast vid den kärntekniska överenskommelsen med . Den bidrar till stabilitet och minskad risk för krig. Samma tydliga enighet gäller synen på utvecklingen i . måste upphöra med sitt kärnvapen- och missilprogram. Landets agerande är oacceptabelt och hotar den globala säkerheten, och måste leva upp till de krav som ställs i säkerhetsrådets sanktioner. Temat för fredagens frukost var uppföljning av den diskussion om EU:s framtid som vi hade vid mötet i . Europeiska rådets ordförande hade inför toppmötet skickat ut ett arbetsprogram. Programmet utgör Tusks planering för arbetet i fram och var inte uppe till förhandling utan endast diskussion. Vi måste effektivisera vårt arbete, och det är bra att programmet är tydligt förankrat i den process som lades fast i och i för . Fokus måste nu ligga på att genomföra de beslut som vi gemensamt har tagit inom EU, och jag är nöjd med att har lyssnat på oss som har framhållit precis detta. Toppmötet i om rättvisa jobb och tillväxt som jag bjuder in till tillsammans med kommissionens ordförande finns också med i arbetsprogrammet. Det är bra att det nu är så tydligt att den sociala dimensionen är en del av framtidsdiskussionen, och jag är stolt över att har varit med och bidragit till detta. Detta kommer jag att återkomma till om för att ge mer information före toppmötet i . Vi avslutade mötet med att träffas i EU-27-format för att se över resultatet av den senaste förhandlingsrundan rörande brexit. Vi var alla överens om att britterna måste göra mer innan processen kan gå in i nästa fas. Tillräckliga framsteg har inte gjorts i de centrala förhandlingsfrågorna om medborgare, gränser och framför allt finansiella åtaganden. Det är beklagligt, men jag hoppas att vi har kommit tillräckligt långt när vi möts igen . Jag upplever att det finns en ny energi, och det är flera som upplever att det finns ett nytt momentum nu efter premiärminister tal i . Återrapportering från Europeiska rådets möte Min brittiska kollega informerade oss kortfattat kvällen före om syn på läget i brexitförhandlingarna. Hon uttryckte en tydlig ambition att komma överens och också en förhoppning om att finna en lösning som kan ta oss vidare. Avslutningsvis: I samband med diskussionen om brexit informerade min estländske kollega om läget i fråga om omlokaliseringen av de EU-myndigheter som ligger i . Inriktningen är fortfarande att man ska kunna fatta ett beslut vid allmänna rådets möte . Detta var återrapporteringen från Europeiska rådets möte. 2 (V): Jag tackar statsministern för redogörelsen. Innan jag går in på slutsatserna från själva toppmötet vill jag berömma regeringens EU-politik. Det är inte jag gör det, ska jag säga, men sker det. Överenskommelsen om utstationeringsdirektivet var ett betydande framsteg. Jag tror inte att man ska underskatta hur viktigt det är att EU inte används för att ställa löntagare mot löntagare; det är en viktig lärdom inte minst från brexit. Alla problem är inte lösta, men det är ett steg framåt – ingen tvekan om det. Så till toppmötet och slutsatserna. Att läsa slutsatserna ger en ganska tydlig ögonblicksbild av var EU står. Migrationspolitiken handlar uteslutande om att hålla flyktingar borta från . Det sker inga hänvisningar till internationella konventioner, till flyktingars rättigheter eller för den delen till lagliga vägar till . Det är bara att beklaga att detta har fått den slagsidan. har en nyckelroll i EU:s migrationspolitik – avtalet med fungerar som en sorts betalning för deras uppgift som gränsvakt. ser vi hur steg för steg upphäver demokratin och inför en sorts auktoritärt styre. Det finns ingen kritik av i slutsatserna, trots att man tog ett helt rimligt beslut att minska förmedlemskapsstödet. Jag tycker att även det är ett tecken i tiden, det vill säga att man är beredd att uttala kritiken. Jag vill ändå ta upp just denna fråga med statsminister . Vi ser hur ledande oppositionspolitiker som Selahattin Demirtaş, Figen Yüksekdağ och tusentals andra är fängslade i . markerar EU lite grann genom att minska förmedlemskapsstödet. Vad vill att EU ska göra framöver för att trycka på så att återinför någonting som kan liknas vid en väl fungerande demokrati? Det är nämligen så att makten över denna utveckling till stor del ligger i och . Det vore intressant att höra statsministerns syn på detta och på vad vill att EU ska göra framöver. 3 Statsminister (S): Migrationspolitiken vilar på flera ben. Det är bekant. Det handlar inte minst om samarbetet med de afrikanska länderna och , liksom avtalet med och så vidare. Det är dock även internt. Det är det vi håller på med och som dessvärre tar . De sju rättsakter som diskuteras där tar – inte minst omfördelningen, som sagt. Återrapportering från Europeiska rådets möte Vi har sagt – och jag har tagit upp det – att detta självklart bygger på internationella konventioner. Så är det. Det är också ett samarbete som drivs tillsammans med UNHCR och IOM för att vi ska uppfylla de regler och krav som ställs. Det finns alltså ingen tvekan om det, utan så har det varit från start. Det bygger på internationella konventioner. När det gäller kan det väl inte bli mycket tydligare. Först och främst framförs det vid flera olika bilaterala kontakter; oavsett vem av EU:s ledare som träffar ledare framförs hur vi ser på läget. Medlemskapsförhandlingarna står de facto stilla, och vi säger att vi vill dra ned på det stöd man får som kandidat som förhandlar om inträde i EU. Det tänker vi dra ned på och även se hur det tydligare kan riktas till civilsamhället. På de olika sätt vi kan framför vi alltså den kritik vi har och den oro vi ser när det gäller . Vi vet dock också att det finns många krafter inne i som inte vill att EU stänger dörren till landet. De är väldigt tydliga med det. De vill att kontakten ska finnas eftersom det ger bäst möjligheter, och därför har vi sagt – som jag sa här tidigare – att vi inte vill ha ett dramatiskt och oåterkalleligt beslut där vi stänger dörren . I stället gäller det att samarbeta, inte minst med de demokratiska krafter som finns i . 4 (V): Jag tackar statsministern för svaret. När det gäller är ju Erdoğan en utpräglad maktpolitiker, och jag tror att han känner att han har övertaget gentemot Europeiska unionen i flyktingfrågan. Jag tror att det är otroligt viktigt att EU i det läget talar klarspråk – att man nämner politiska fångar i slutsatserna och att man nämner mediefrihet och frihet för fackföreningar. Detta läses nämligen noga i , naturligtvis, och man noterar att ingen kritik framförs. Därför kan man nog fortsätta ungefär som man gör. Jag tycker alltså att det verkligen är en viktig uppgift för , som ett land som är känt för att stå upp för mänskliga rättigheter, att se till att skrivningarna hamnar i slutsatserna. Jag är absolut ingen vän av att för evigt stänga dörren mellan och EU; jag tror att det vore oklokt. Det är nog rimligt att frysa förhandlingarna så länge inte är en demokrati. Men jag menar att det som saknas från EU nu är lite fasthet och tydlighet i kritiken. 5 Statsminister (S): Vi håller i sak med om kritiken mot . Medlemskapsförhandlingarna har de facto avstannat, vi drar ned på förmedlemskapsstödet och så vidare. Att allting inte står i slutsatserna innebär inte att det inte framförs kritik. Precis den kritik nämner är helt berättigad, och den förs också fram till vid olika tillfällen och i olika forum. 6 (MP): Återrapportering från Europeiska rådets möte Tack för återrapporten, statsministern! När vi hade ett sammanträde i inför detta möte var jag väldigt glad att den svenska positionen att värna asylrätten, rättssäkra processer och mänskliga rättigheter lyftes fram så tydligt av statsministern. Det jag nämnde då och som fortfarande finns kvar som en oro hos mig är att det till och med i vårt eget land, som ändå står upp för dessa värden, finns de som vill ersätta den allmänna asylrätten med ett kvotflyktingsystem. Man tycker att människor ska ta sig till gigantiska flyktingläger på några platser på jorden och endast därifrån kunna få asyl och omfördelas i landet. Det är någonting jag bedömer helt står emot den allmänna asylrätten. Det finns också rapporter om de läger som redan finns att man har problem med mänskliga rättigheter. Många människor lever där och får inte del av utbildning eller möjligheten att ta vara på sina talanger och utvecklas som människor. Min fråga till statsministern är därför följande: När man diskuterar dessa frågor i och vet att vi ute i har några få länder som har vägrat följa majoritetsbeslut om omfördelningar och inte alls delar de värderingar vi har här i , hur går diskussionerna när statsministern lyfter fram frågan om asylrätten, mänskliga rättigheter och värnandet av den allmänna och generella asylrätten? 7 Statsminister (S): Först och främst har vi även här talat utifrån de internationella regler som faktiskt gäller, inte minst asylrätten. Vi har i kommit överens om att öka antalet kvotflyktingar. Det tycker jag är mycket bra, men det säger inte att vi inte står upp för asylrätten. Jag har svårt att se att de diskussioner som förs inom ramen för FN och som ska beslutas , om migrationspolitik liksom flyktingpolitik mer begränsat, kommer att sluta i att asylrätten inte finns. Jag kan inte se att den inte finns, och så länge det är så står vi upp för asylrätten. Jag tycker att det är viktigt. Även om man ökar antalet kvotflyktingar kommer det alltså inte att ta bort en möjlighet för människor som ändå måste fly. Det står vi upp för. Det är bottenplattan i hela politiken att vi står upp för den. Det har inte varit uppe till diskussion på ett sådant sätt att asylrätten ifrågasätts. Jag vet att sådana politiska krafter finns, men det har absolut inte varit någon som sagt att vi ska ta bort asylrätten och inte stå upp för den. Det hör jag inte. 8 (MP): Det gläder mig. Jag vill vara tydlig med att jag också tycker att det är viktigt att vi ökar mottagandet av kvotflyktingar. Det är en av de grupper som är kanske mest utsatta, och det finns en mängd kvotflyktingar som fortfarande saknar platser att komma till. Det är alltså bra att regeringen utökar antalet och även framöver avser att göra det. Jag tackar statsministern för svaret. 9 (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag vill tacka statsministern för redogörelsen från . Migration står alltid på dagordningen, och det är nödvändigt. Jag tycker att det är bra att man också lyfter fram migrationens orsaker och talar om hur man ska undvika att människor måste fly. Det handlar om säkerhet men också om bistånd, och där finns mer att göra för många länder. Vi lär väl återkomma till frågan om fördelningen av flyktingar under flera sådana här toppmöten. Det är viktigt att vi håller i detta, för precis som det borde vara rimligt att alla kommuner i tar sitt ansvar borde det vara så även i Europeiska unionen. Något som har varit väldigt positivt och som delvis behandlades på detta toppmöte är de sociala frågorna. Det handlar inte om att man plötsligt ska ha beslutanderätt på EU-nivå i de olika sociala frågorna utan om att man lyfter fram denna dimension. Jag tror att detta är otroligt viktigt i det och i den värld som vi ser , när många människor känner sig lämnade vid sidan om. Då måste man våga tala om sjysta regler. Lika lön för lika arbete ska gälla oavsett nationalitet. Därför tycker jag att det är fantastiskt roligt att det , efter ett enträget arbete, finns en gemensam syn bland flera länder vad gäller utstationeringsdirektivet. Jag tycker att det är lite förvånande, även om jag tycker att det är bra, att så många länder sluter upp bakom den sociala pelaren. Jag skulle vilja fråga statsministern: Vad har hänt? Är det så att man har börjat inse att man om man är för frihandel och fri rörlighet också måste ha rättvisa regler och en social dimension? 10 Statsminister (S): i tiden – då jag ännu inte var partiordförande men väl internationellt engagerad – hördes det ofta från valutafonden, från och från andra att jämlikhet är ett problem om man ska ha tillväxt. säger man precis tvärtom – jämlikhet är en förutsättning för en hållbar tillväxt. Allt fler ser ju hur den desperation som många människor känner blir en hämsko i utvecklingen, precis som beskrev. I denna transformation och utveckling gäller det att se till att människor är med. Den enkla sanningen är att utvecklingen drivs av människor. Vi gör det för människor. EU är till för att människor ska få det bättre, inte sämre. Jag tror att detta ligger i botten. Det gläder mig också att det här gäller nästan oavsett vilken politisk färg regeringen har, som konstaterade. Man säger att detta är viktigt. Vi ska inte flytta beslut till , men vi ska till exempel via den sociala pelaren se till att successivt utveckla den sociala dimensionen, så att fler människor kommer i arbete och att sjysta villkor gäller på arbetsplatserna. Inte minst ska människor ges möjlighet till omställning i en ekonomi som kommer att se annorlunda ut – vår arbetsmarknad kommer att se annorlunda ut. Jag leder kommission The Future of Work tillsammans med president. Där förs samma typ av diskussion: Hur säkerställer vi att människor är med i en omställning och en förändring vars utveckling ingen med bestämdhet kan säga något om? Diskussionen är precis densamma. Jag ser en tydlig trend, som – tack och lov – kan göra att vi kan visa människor att det finns en tydlig social ambition i detta. 11 (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag vill tacka statsministern för svaret. Det politiska arbetet är ju inte alltid så glamoröst. Det handlar om väldigt mycket tragglande hit och dit – detta är inte minst slående i EU, där det är många länder som ska fatta beslut om saker och ting. Jag måste säga att det är fantastiskt – jag tror knappt att det är sant – att en så stor majoritet av EU:s länder säger att lika lön för lika arbete ska gälla oavsett nationalitet. Helt plötsligt återtar vi möjligheten att ha den svenska modellen, och vi återtar beslutanderätten gällande vår arbetsmarknad. Jag skulle vilja säga att detta bådar väldigt gott för det sociala toppmöte som kommer att äga rum i . har man lagt grunden för den sociala pelaren och för utstationering, så diskussionerna kan bli väldigt bra. 12 Statsminister (S): Detta beslut innebär att parterna på den svenska arbetsmarknaden kan stå upp för den svenska modellen och för sina avtal, tvärtemot den kritik som vi ibland hör om att detta skulle innebära att fler beslut flyttas till . När detta väl implementeras – vilket dessvärre kommer att ta , men sådan är kompromissen – blir reglerna i EU sådana att den svenska modellen inte bara kan räddas utan även utvecklas och förstärkas. Det gläder mig mycket. 13 (C): Tack, statsministern, för redovisningen från den 19–! I ett uttalande efter detta rådsmöte sa rådets ordförande vad gäller framtidsagendan att han är nöjd med diskussionerna mellan honom och regeringscheferna och med vad man där kommit fram till, nämligen behovet av mer informella diskussioner i politiskt känsliga och svårlösta frågor. Jag måste säga att detta uttalande gör mig riktigt orolig. Jag ställer därför frågan till statsministern i vårt land: Är det även statsministerns uppfattning att diskussioner i större omfattning ska tas i kretsar utan insyn och utan demokratisk kontroll och transparens? Jag och mitt parti vill i stället stärka transparensen inom Europeiska unionen för att stärka både EU:s legitimitet och den demokratiska kontrollen. Demokratin får aldrig rundas. Demokratin kräver transparens och öppenhet. Jag vill jättegärna höra statsministerns uppfattning i denna del. Därtill skulle jag vilja ha svar på det som vi diskuterade mycket under samrådet inför , nämligen frågan om mänskliga rättigheter och asyl. Framförde statsministern i denna frågeställning något förslag till förbättrad skrivning i slutsatserna, eller framförde statsministern inte något sådant förslag? Jag uppfattade det som att vi hade en samsyn i denna del och vill gärna höra hur statsministern agerade. 14 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte När det gäller framtidsagendan och eventuella informella diskussioner är det så att Europeiska rådets möten kommer att fortsätta att hållas. Den transparensen finns och ska finnas. När vi går till beslut ska det, precis som tidigare, råda transparens. Det som vill åstadkomma har att göra med att det finns ett antal väldigt komplexa frågor, som ibland kan kräva att man går in för att se hur man kan lösa upp dem – inte i syfte att fatta beslut. Jag tycker att det är bra om man hittar former för detta, men det innebär inte att man då fattar beslut. Allt som ska beslutas ska till Europeiska rådets formella möten. Alla länders parlament har naturligtvis intresse av att följa detta. Jag ser inte detta som ett problem utan som en möjlighet att hitta nya former för att diskutera saker som är väldigt komplexa. Flyktingfrågan är av denna art – vi har hållit på med den alldeles för länge – och det kommer fler sådana frågor framöver. Detta är bara en arbetsmetod från Tusks sida. Vi har naturligtvis haft mänskliga rättigheter och asylpolitiken uppe på bordet, och vi står upp för dessa saker. Vi konstaterar också att det inte är första gången som vi skriver om detta ämne i våra slutsatser, utan det har stått där vid ett antal tillfällen. Det är ingenting som ändras – det innebär inte att detta inte gäller om vi inte skriver om det i slutsatserna, utan det gäller . Vi står upp för mänskliga rättigheter, och vi står upp för asylrätten. Hela migrationspolitiken bygger på detta. Det är klart att jag framför det, men det är inte den viktigaste striden i en konklusion om vi redan har det på plats. Vi står redan för det. 15 (C): I den senare delen om mänskliga rättigheter och rätten att söka asyl hoppas och förutsätter jag att statsministern vid de kommande Europeiska rådsmötena framför den svenska synen, som jag är alldeles övertygad om att vi är överens om, och att den bättre skildras i slutsatserna från rådsmötena, så att vi aldrig glömmer den skyldighet som vi har gentemot våra medmänniskor, nämligen att ge dem rätt att söka asyl i vårt demokratiska system. I den första delen vill jag verkligen understryka och betona att det är viktigt att statsministern i fortsättningen framför den svenska synen också i denna del, nämligen att legitimiteten och demokratin kräver öppenhet och transparens. Jag tror att både statsministern och jag är angelägna om att EU fortsätter att utvecklas. Då måste man ha den svenska synen just kring öppenhet och transparens, att beslut inte fattas i slutna rum. 16 Statsminister (S): Vi är helt överens. Det finns ingen åsiktsskillnad där. är ju inte ensamt om att ha ordningen att man till exempel går till parlamentet både före och efter Europeiska rådets möten, att man har ett stöd för sin politik i EU. Där sitter alla regerings- respektive statschefer uteslutande med samma behov. Jag upplever inte att ordförande vill stänga möjligheten att ha transparens i vilka beslut som fattas. Det är inte det som det är frågan om. Han vill hitta fler forum och andra möjligheter att lösa väldigt svåra politiska situationer eller frågor. Återrapportering från Europeiska rådets möte Transparens, ja – det är ingen tvekan om det. 17 i (M): Tack, statsministern, för återrapporten från ! Jag tänker ställa en fråga om EU:s framtid, en diskussion som jag identifierat som den absolut viktigaste här och . Såväl kommissionen som många av statsministerns kollegor runt om i har ju lagt stor energi på att diskutera nya reformer av Europasamarbetet och det nya framtida EU. Det finns en rad idéer, förslag eller uppslag på vårt bord om alltifrån en EU-finansminister, en separat eurobudget, transnationella listor i EU-valet, superkandidaten till rådets och kommissionens ordförande, , den sociala pelaren med mera. Ett genomgående tema är att mer makt ska flyttas från de nationella parlamenten och staterna till EU. Det är en utveckling som vi moderater ställer oss tveksamma till. Vi vill att man ska arbeta med kärnuppgifterna i Europeiska unionen, att de ska fungera och att man ska lösa gränsöverskridande problem.