prot · H50932 · 2017-11-16 00:00:00 — Men ingen tid finns för diskussion eller besinning, ofta inte ens för att undersöka om skälen bakom beslutet var baserade på korrekt information. Att inte heller riskerna med autonoma dödliga vapensystem finns med tycker jag är synd, för här skulle kunna bidra till att stoppa nya vapensystem så att de inte utvecklas för dödande som inte omfattas av mänskligt ansvarstagande och mänskliga beslut. Mer om detta finns att läsa i min motion 2017/18:2655, som dock inte behandlas i detta betänkande. Slutligen vill jag nämna Pesco. EU skulle bygga fred, och många blev förvånade över Lissabonfördragets artikel 42.3, där det står att medlemsstaterna förbinder sig att öka sin militära kapacitet – den enda grundlag i demokratiska länder som kräver upprustning. Många ministrar och andra förklarade då att samarbetet skulle vara mellanstatligt och att skrivningen om försvarskapacitet bara innebar att vi skulle samordna vapenköp och få mer pang för pengarna. Men när vi som ett av 23 länder går med här, utan offentlig debatt egentligen, skriver vi på att vi regelbundet ska öka försvarsbudgeten i reala termer för att nå målen. Mer materiel ska köpas och mer forskning bedrivas, men det står inget om att vi inte ska tillåta kärnvapen i de styrkor som ska ingå i försvarsunionen. Jag tycker att i stället borde ta ansvar för att EU genomför sitt beslut om civil insatsstyrka. Här skulle vi kunna vara en ledare i stället för att bli det 23:e hjulet under en militär ångvält. samlade politik för internatio-nell civil och militär krishantering Den största nyttan gör vi som en samlad plats för dialog och konfliktlösning: ett land där andra kan samtala med varandra. Nato har redan mångdubbelt mer militär kapacitet än någon annan grupp på jorden. Vi gör större nytta genom att bygga upp civil krishantering, själva och med EU, än som en liten kugge i Nato. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 12.) § 6 Sveriges sjöterritorium och maritima zoner Sveriges sjöterritorium och maritima zoner betänkande 2017/18:UU7 Sveriges sjöterritorium och maritima zoner (prop. 2016/17:215) 29 (L): Detta betänkande från utrikesutskottet, Sveriges sjöterritorium och maritima zoner, är en av de mer bastanta trycksaker som nått kammaren . Ingen utöver undertecknad har anmält sig för att hålla något anförande med anledning av betänkandet. Men för mig känns det ändå viktigt att säga att detta betänkande har en icke ringa politisk betydelse. Genom det förslag som regeringen nu lägger fram kommer det, i tillägg till det svenska sjöterritoriet, att inrättas en angränsande zon på ytterligare . Inom denna angränsande zon, som inrättas enligt havsrättskonventionens regelverk, får en viss överhöghet när det gäller brottslighet på till exempel miljöområdet och när det gäller skatterätt, migration och en del andra liknande ämnen. Detta ger och svenska myndigheter en anledning att vara närvarande i ett större område av än vi har varit . Under flera debatter har vi vittnat om ett försämrat omvärldsläge också i vår närhet. Låt mig säga att i den omvärldssituation som råder är det av godo att det inte lämnas vita fläckar, områden i som står utan eller utom kontroll. Det är väl till och med så att de angränsande zoner som inrättas för svenskt vidkommande kommer att beröra en del av de viktiga infrastrukturprojekt som delvis berördes i den föregående debatten. Både Nord Stream 1 och Nord Stream 2 kommer att ha en sträckning inom den svenska angränsande zonen. Det understryker vilken vikt detta har, inte minst ur säkerhetspolitisk synpunkt. Sveriges sjöterritorium och maritima zoner Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 12.) § 7 Ekonomiskt partnerskapsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de avtalsslutande Sadc-staterna, å andra sidan Ekonomiskt partner-skapsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlems-stater, å ena sidan, och de avtalsslutande Sadc-staterna, å andra sidan betänkande 2017/18:UU6 Ekonomiskt partnerskapsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de avtalsslutande Sadc-staterna, å andra sidan (prop. 2016/17:210) 30 (V): har EU förhandlat fram ekonomiska partnerskapsavtal, så kallade , med länder i , och . Det ursprungliga syftet med avtalen var att integrera de länderna i världsekonomin och därigenom främja en hållbar utveckling och bidra till att utrota fattigdomen. är det så att avtalen sedan förhandlingarna inleddes fått massiv kritik från civilsamhälle, småbrukare, näringsliv och politiker både i AVS-länderna och i EU. Kritiken har främst gått ut på att avtalen gynnar framför allt EU:s intressen, inte är utformade efter AVS-ländernas utvecklingsbehov och leder till ett ökat fokus på råvaruexport. Enligt tidigare beräkningar från uppskattas att 8–av statsinkomsterna i de afrikanska länderna kan försvinna som en följd av EPA-avtalen. Oron för att avtalen ska slå ut lokalproduktion i AVS-länderna, öppna upp fler möjligheter för multinationella företag att exploatera naturtillgångar och leda till att utvecklingsländerna skulle förlora viktiga inkomster har alltså till viss del varit berättigad. EPA-avtalen innehåller flera problematiska delar. De riskerar att slå ut lokal produktion och regional handel och underminera utvecklingsinsatser i AVS-länderna. De begränsar också handlingsutrymmet för AVS-länderna genom restriktiv möjlighet att använda kvantitativa importrestriktioner eller exportskatter för att gynna lokal produktion och utveckling. I propositionen Ekonomiskt partnerskapsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de avtalsslutande Sadc-staterna, å andra sidan föreslår regeringen att godkänner mellan EU och de avtalsslutande Sadc-staterna. är inte motståndare till handel eller till att man tecknar handelsavtal med fattiga länder. Handel baserad på rättvisa och jämlika handelsregler är ett av flera viktiga instrument för ekonomisk utveckling och fattigdomsbekämpning. Vi är dock emot den globala handeln som den ofta bedrivs , på orättvisa villkor och med en orättvis fördelning av de vinster som handeln genererar. Orättvisa handelsvillkor och ojämlika möjligheter att delta i världsekonomin är några av huvudförklaringarna till att vår värld är så ojämlik och att klyftorna mellan och inom länder i stora delar av världen fortsätter att växa. Handelspolitiken måste därför följa utvecklingspolitikens målsättningar och vara samstämmig med politiken för global utveckling. Ekonomiskt partner-skapsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlems-stater, å ena sidan, och de avtalsslutande Sadc-staterna, å andra sidan Under förhandlingarna om EPA-avtalen har EU använt hot om mindre gynnsamma villkor för dem som inte undertecknar avtalen inom en viss tidsram. Av de 15 stater som ingår i Sadc har endast sex undertecknat avtalet. Förutom att det säger en del om vilka som gynnas av avtalet riskerar EU:s agerande att leda till splittring inom Sadc och försvaga de avtalsslutande Sadc-staterna i eventuella konflikter med EU rörande avtalets tolkning. I praktiken blir avtalet för del ett avtal med , den ekonomiskt mest utvecklade Sadc-staten, som står för en övervägande del av de avtalsslutande ländernas handel med EU. De andra ländernas intressen riskerar därför att bli svaga i förhandlingar gentemot EU:s och intressen. Ett ytterligare problem med avtalet är bristen på insyn. God insyn i avtalets implementering och tillämpning är en förutsättning för att man ska kunna granska att det efterlevs, för att civilsamhället ska kunna leva upp till sin roll som ansvarsutkrävare och för att befolkningarna i de berörda staterna ska kunna hålla sina makthavare ansvariga. En annan tydlig brist på insyn gäller tvistlösningen. Avtalet ger utrymme för parterna i en tvist att komma överens om att inte offentliggöra den. Stämningsförfarandet och rättsprocessen sker i en så kallad skiljedomstol utanför det nationella rättssystemet. Parterna utser var sin jurist, som sedan tillsammans utser en tredje jurist. Det är alltså tre privata jurister som fäller domen i denna typ av rättsfall. Insynen är i de flesta fall mycket begränsad. Vi i menar att tvister bör avgöras i mer transparenta former i befintliga nationella domstolar. Såväl högern som näringslivet brukar försvara den hemliga förhandlingsgång som präglar förhandlingarna om internationella handelsavtal. Deras huvudargument är att öppenhet, insyn och dialog försvårar förhandlingsprocessen. menar att detta argument inte håller. Vi anser att bristen på transparens, öppenhet och dialog i förhandlingar om internationella handelsavtal är ett allvarligt demokratiproblem. Den här typen av förhandlingar, som påverkar medborgare i de avtalsslutande staterna i grunden, måste ske på ett sätt där medborgare, folkrörelser, forskare och folkvalda politiker involveras och ges möjlighet att ge respons, framföra kritik och komma med förslag. Ett annat problem med avtalet är att skyddsnivåerna för exempelvis människors, djurs eller växters liv eller hälsa och skyddsnivåerna för nationella skatter av konstnärligt, historiskt eller arkeologiskt värde och uttömliga naturtillgångar är otillräckliga. De skydd som finns i avtalet är vagt formulerade och riskerar att få ge vika för ekonomiska intressen. Vi har sett det i historien, och detta avtal ser ut att riskera det igen. Att AVS-länderna och de avtalsslutande Sadc-staterna som det handlar om i detta fall har full del i det globala politiska och ekonomiska samarbetet är självklart något positivt, men det måste ske på rättvisa och i vissa fall kompensatoriska villkor. EPA-avtalen som de ser ut når inte upp till de kraven; alla konkurrerar inte på samma villkor. Därför yrkar avslag på propositionen Ekonomiskt partnerskapsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de avtalsslutande Sadc-staterna, å andra sidan. Ekonomiskt partner-skapsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlems-stater, å ena sidan, och de avtalsslutande Sadc-staterna, å andra sidan Jag yrkar bifall till reservation 1. 31 (S): debatterar vi ett ekonomiskt partnerskapsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater å ena sidan och sex av staterna i Södra utvecklingsgemenskap, Sadc, å andra sidan. Avtalet om ekonomiskt partnerskap syftar till att stödja handel, regional integration och Sadc-staternas gradvisa integration i världshandel. Det syftar också till att främja en hållbar utveckling i regionen. står för en öppen och rättvis, frihandelsvänlig handelspolitik. Frihandel är, när den är ansvarsfull, en av grundstenarna för tillväxt och sysselsättning i och i andra delar av världen. Frihandel kan vara en starkt välfärdsskapande kraft såväl för världens fattigaste länder som för de mer utvecklade. Det finns ett brett stöd i för ståndpunkten att frihandel i grunden är något positivt som kan leda till ökat välstånd och att det därmed är en viktig princip att värna. Den övergripande målsättningen med avtalet är att utrota fattigdomen genom att inrätta ett handelspartnerskap som är förenligt med målet om hållbar utveckling. Avtalet ska även främja ekonomiskt samarbete och sunt styrelseskick genom att det inrättas ett öppet och förutsägbart regelverk för handel och investeringar på regional nivå. får inte leda till sänkta ambitioner när det gäller hälsa, miljö, djurskydd och säkerhet. Avtalet bekräftar vardera partens rättighet att fastställa den egna inhemska nivån för miljöskydd och skydd för arbetstagare, med insikt om det olämpliga i att främja handel eller investeringar genom att försvaga eller minska de inhemska skyddsnivåerna. Vidare bekräftar parterna sina åtaganden när det gäller multilaterala miljöavtal och som de har ratificerat. är ett utvecklingsorienterat handelsavtal, vars syfte är att främja handel och regional integration, liberalisera handeln och öka handelsutbytet. Med detta vill jag yrka bifall till förslaget om avtalet i utrikesutskottets betänkande nr 6. 32 (M): Jag tänker i mitt anförande fokusera på det som skiljer oss åt i detta betänkande. Marknadsekonomi kombinerat med demokrati och understöd av handel är det som har skapat vårt välstånd. Därför tycker jag att det är väldigt positivt att EU , med detta avtal, låter ett antal fattiga länder i södra beträda samma utvecklingsväg som under ett par århundraden har vandrat på. Vi lever i då motståndet mot global handel dyker upp på de mest oväntade platser. Från Vita huset i kan det från en källa som normalt brukar tala för frihandel låta så här: ”Jag är inte protektionist, men.” Och i den kammare som antagligen är en av världens mest frihandelsvänliga kammare fanns detta i något förtäckta ordalag i reservation. Det lät lite som: ”Jag är inte, men.” Jag har full respekt för de farhågor som framförde i sitt anförande. är det väldigt viktigt i dessa tider, när protektionismens fula ansikte visar sig, att vi är försiktiga själva så att vi inte går i den fällan. Därmed vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. (forts. § 9) Ekonomiskt partner-skapsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlems-stater, å ena sidan, och de avtalsslutande Sadc-staterna, å andra sidan Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. 33 TREDJE VICE TALMANNEN: Det är dags för frågestund. En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor kommer att besvaras av finansminister , utrikesminister , kultur- och demokratiminister och statsrådet . Finansminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 34 (M): Jag ämnar ställa en fråga till bostadsminister . I en debatt med mig i Agenda sa att hans uppgift som bostadsminister är att se till att kommunerna tar sitt ansvar för byggandet. Bostadsministern har också i ett antal andra sammanhang redogjort för hur han ser på sitt eget och kommunernas ansvar för bostadsförsörjningsprogrammet. Låt mig börja med att säga att en bostadsministers främsta ansvar är att underlätta för kommunerna att ta sitt bostadsförsörjningsansvar. Ett samlat Kommuner och Landsting har konstaterat att statliga regler och förordningar är det främsta hindret för byggandet. Jag vill därför fråga bostadsministern: han att hans uppgift som bostadsminister framför allt är att vara passiv och kommentera bostadsutmaningen? 35 Statsrådet (MP): Tack för frågan, även om den kom sent! Jag är väldigt glad för att vi har ett stort bostadsbyggande – betydligt större än under tidigare regeringars tid. Det bidrar till att minska den bostadsbrist som har ökat , och regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att se till att detta ska kunna hända. Bostadsförsörjningsansvaret ligger i grunden på kommunerna, men regeringen kan stödja dem på många olika sätt. Jag försöker att göra detta genom att stödja kommunernas arbete med att det ska bli enklare och gå snabbare att bygga. Vi avsätter ganska mycket resurser i statens budget för att bidra till kommunernas arbete på det här området, till exempel med kommunbonusen. Vi har också investeringsstöd som underlättar att bygga till rimliga kostnader. 36 (M): Bostadskrisen ska hanteras, inte kommenteras. Det är ganska anmärkningsvärt att det statsråd som bär det främsta ansvaret för att det byggs fler bostäder i ägnar sig mer åt att kommentera och recensera. Jag vill återigen fråga om regeringen kommer att vidta några som helst åtgärder för att underlätta för kommunerna och inte bara kommentera detta. Om svaret är ja: Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta? De har nämligen lyst med sin frånvaro , fru talman, vilket är helt ohållbart. 37 Statsrådet (MP): Jag tycker att det verkar vara som ägnar sig åt att kommentera och recensera. Jag skulle föreslå att han innan han gör det nästa gång tar en titt runt om i för att se hur det ser ut. Det ser ut så här: Vi har byggkranar i nästan varenda stad. Det pågår ett omfattande arbete; vi har inte byggt så många bostäder i . Jag är väldigt glad och stolt över det. Det handlar till stor del om att vi har fått kommunerna – både tjänstemän och politiker – att engagera sig i större utsträckning, men staten gör också sin del. Flyktingmottagandet och besparingarna inom personlig assistans 38 (SD): Min fråga går till finansminister . 2015 meddelade att kostnaderna för det ökade flyktingmottagandet skulle täckas genom besparingar inom bland annat assistansen. Detta uttalande har tillsammans med regleringsbrevet till om att bryta utvecklingen av antalet timmar inom assistansersättningen gått från signalpolitik till att i verkligheten trasa sönder vissa människors liv. hävdar regeringen att man har lyssnat på de drabbade och att man därför skyndsamt ska ta fram ett nytt lagförslag, vilket jag tycker är bra. Faktum kvarstår dock: Man skapar ett problem för att sedan, i valrörelsen, hävda att man har löst samma problem. Min fråga är därför denna: Står fortfarande bakom prioriteringen att flyktingmottagandets kostnader ska täckas av bland annat besparingar inom assistansen, eller har hon och regeringen nu äntligen förstått att detta var en total felprioritering? 39 Finansminister (S): historieskrivning är inte korrekt. Långt före flyktingkrisen arbetade regeringen med att kontrollera kostnadsutvecklingen inom ett antal system där kostnaderna ökade. Det handlade bland annat om sjukförsäkringen och om assistansersättningen. Det berodde på att kostnaderna hade ökat och att man hade svårt att förklara varför kostnaderna hade ökat. Som en ansvarsfull regering såg vi därför över vad som hände på dessa områden. Sedan kom flyktingkrisen . Det gjorde inte att vi slutade att arbeta med dessa områden. Däremot gjorde vi en historisk omläggning av migrationspolitiken, och regeringen har sparat på denna omläggning. Det är viktigt att påpeka att regeringen inte har fattat några beslut som minskar rätten till assistans. Däremot jagar vi fusket, och vi har gjort en förändring av den timschablonsuppräkning som tidigare gällde. Men vi har inte gjort några förändringar vad gäller rätten till assistans. 40 (SD): Tack, finansministern, för svaret! Historieskrivningen kan man ju diskutera, men faktum kvarstår: Finansministern har gjort ett uttalande om att flyktingmottagandets kostnader ska täckas av besparingar inom bland annat sjukförsäkringen och den personliga assistansen. Detta är ett konstaterande. Dessutom kan man i regeringens budget läsa att antalet brukare med assistansersättning beräknas minska med 540 personer. Detta gäller alltså inte antalet timmar, utan det gäller antalet personer som de facto blir beviljade assistansersättning. 41 Finansminister (S): Nej, – det finns inga sådana citat av mig, eftersom jag inte har sagt detta. Däremot arbetar vi med dessa områden, och vi slutade inte att arbeta med dem . Det som påstår är helt enkelt inte korrekt. Det som har hänt är att det har kommit ett antal domar, och tillämpar nu dessa regler. Regeringen har sagt att vi snabbt ska komma med särskild lag för att stoppa effekterna av dessa domar och säkerställa att alla som är i behov av assistans ska få det stöd de har rätt till. Regeringens inställning till omtvistade områden i 42 (L): Jag har en fråga till utrikesminister . tog armé kontroll över de så kallade omtvistade områdena, som både regionala regering och gör anspråk på. Det finns nu röster i för att dessa områden för alltid ska kontrolleras av . är konstitution i artikel 140 mycket tydlig med att dessa områden är omtvistade. Inte minst har väldigt tydligt framhävt att områdenas status inte förändras av att militär nu har kontrollen. Jag vill därför fråga utrikesministern om den står fast vid uppfattningen att de så kallade 140-områdena är omtvistade och att frågan måste lösas i enlighet med konstitution. 43 Utrikesminister (S): Det enkla och korta svaret skulle vara ja. Vi har gjort klart, både före och efter folkomröstningen, att frågan om den kurdiska regionens status måste lösas i dialog och i samtal mellan den kurdiska regionens regering och federala regering i och inom ramen för den irakiska konstitutionen. Dessutom har vi tillsammans med tagit initiativ till att frågan ska tas upp och diskuteras av , för situationen behöver stabiliseras och lösas i enlighet med konstitutionen. 44 (L): Tack så mycket för svaret! Det är glädjande att regeringen har denna ståndpunkt. Det är också mycket viktigt att är tydligt med denna, inte minst eftersom det nu finns starka krafter i som försöker att sätta konstitution ur spel i den här delen. Jag vill snabbt ställa en fråga till. Vad gör för att hjälpa de tusentals människor som har drabbats av jordbävningen i och ? Har skickat någon hjälp dit eller kommer att göra det? 45 Utrikesminister (S): När det gäller den första frågan gör vi allt för att stödja ansträngningarna för att få till stånd en dialog mellan kurderna och Bagdadregeringen. Vi har också stöttat FN:s särskilda sändebud . Jag tog upp detta när jag träffade FN:s generalsekreterare . Vi verkar också för att EU ska bidra mer till FN:s arbete i . Vi är alltid humanitära och vill naturligtvis stötta irakierna i deras svåra situation. 46 (S): Min fråga går till finansminister . Den så kallade paradisläckan har väckt en omfattande debatt om skatter och om rika människors ovilja att bidra till finansieringen av bland annat vård, skola och omsorg. Den tidigare regeringen bekämpade ju skatter genom att sänka dem eller, som när det gällde förmögenhetsskatten, helt enkelt ta bort dem. Hur tänker finansministern kring det fusk som beräknas kosta ? 47 Finansminister (S): Det är ett helt oacceptabelt faktum att en liten global finansiell elit tycker sig ha rätt att sväva över världens skattesystem och inte vara med och bidra. Vad man gör då är att skicka notan dels till de vanliga skattebetalarna – löntagare, pensionärer och sommarjobbare – dels till våra ungdomar och barnen i skolan som inte får den undervisning de har rätt till och behöver därför att den rika eliten inte är med och bidrar. Den här regeringen har från dag ett jobbat stenhårt för att bekämpa skattefusket. Vi har ett tiopunktsprogram som handlar om att skärpa lagstiftningen, öka resurserna till och jobba mer internationellt för att säkerställa att alla människor bidrar med den skatt som vi alla vet att vi behöver för att kunna finansiera skolan, vården, omsorgen och ett tryggt samhälle för alla i . 48 (S): Tack för svaret! Vi som utgör halva befolkning har också noterat att av de ungefär 1 200 svenskar som har identifierats i paradisläckan är män. Följdfrågan är om inte också detta visar på behovet av fler kvinnor som företagsledare och i bolagsstyrelser. 49 Finansminister (S): Det visar på den struktur vi har inte bara i utan i stora delar av världen, nämligen att män har mer ekonomisk makt än kvinnor. Det visar också på vikten av att vi i har en feministisk regering och en regering som bedriver en feministisk ekonomisk politik. Det visar även att mer ekonomisk makt måste flyttas över till kvinnor, och fler kvinnor i bolagsstyrelser skulle vara ett sådant sätt. Det är väldigt tråkigt att majoriteten i denna riksdag inte vill se att vi kvoterar in kvinnor i bolagsstyrelserna i , något som görs i många andra länder. 50 (C): Min fråga är till . På en icke fungerande bostadsmarknad med brist på bostäder får vi trångboddhet och inlåsningseffekter. Vid sidan av de utanförskapsområden som vi redan har kan det komma att skapas nya om vi inte bygger rätt och underlättar i stället för att öka hindren för människor att äga sina bostäder. Regeringen har i en förordning gett i uppdrag att fördela ett snålt tilltaget stöd till utemiljöer.