prot · H50954 · 2017-12-20 00:00:00 — tycker jag att vi inom Europeiska unionen och det samarbetet behöver fundera över hur de sociala villkoren utvecklas. Det är enligt min uppfattning sist och slutligen medlemsstaternas medborgare som ska fara väl av detta, och har vi en gemensam marknad måste vi kunna ge uttryck för att på den marknaden ska det exempelvis vara sjysta villkor på arbetsmarknaden. Människor ska inte utnyttjas. Att man då EU-gemensamt lägger en ribba och en ram för hur arbetet ska gå till tycker jag är riktigt. Annars befinner vi oss på ett sluttande plan där vad som helst kan godkännas, och det är inte till fördel för vare sig svenska löntagare eller några andra löntagare. Men att vi i huvudsak sköter vår egen arbetsmarknadspolitik och lönebildning så som vi finner bäst är precis det jag har gett uttryck för , också i EU. Vi gör det på vårt eget sätt, men vi följer dessa viktiga frågor. 20 (KD): Jag uppfattar det som att statsministern tycker att det är rimligt att vi har kvotering av föräldraförsäkringen på EU-nivå, att vi fattar de besluten, för det är en del i den sociala pelaren. Statsministern tycker också att diskussionen ska fortsätta om minimilöner, för det står i den sociala pelaren, och att en arbetsmarknadsmyndighet som kan gripa in i våra olika system är okej. Återrapportering från Europeiska rådets möte En annan fråga är den om migrationen. Jag ser ju att statsministern vill ta strid för kvoterna, och det finns en väldig risk för splittring. Diskuterades det på mötet hur stort antal asylsökande man kan tänka sig att ta emot inom EU? Om man nu ska ha ett omfördelningssystem antar jag att de länder som får väldigt få sökande ändå undrar hur många det kan handla om. Finns det diskussioner om nivåer? 21 Statsminister (S): Nej, det är fel slutsatser vad gäller löner. Jag säger ju att vi ska stå upp för vår lönebildningsmodell. Den är den bästa som finns, och den ska vi stå upp för. Det ska inte vara några ingrepp i vår lönebildningsmodell. En arbetsmarknadsmyndighet kan utformas på en mängd olika sätt. Om vi har någon som ser över hur vi får till utbildning och livslångt lärande på vår kontinent är det ett sätt att stärka konkurrenskraften. Därmed inte sagt att myndigheten ska gå in och tala om för oss hur vi ska sköta vår arbetsmarknadspolitik. Men vi behöver stärka konkurrenskraften i hela Europeiska unionen, inte minst på det digitala kompetensområdet, så låt oss se vad en sådan myndighet ska arbeta med innan vi tar slutlig ställning. Nej, det finns ingen diskussion om hur många flyktingar man ska ta emot, utan där gäller det att hitta ett system som fördelar rättvist. Det finns inget konkret där. 22 (L): Världen står nu inför ett vägval, kan man säga, mellan ökad nationalism eller ökat samarbete och solidaritet mellan länder för att leva upp till konventionen om de mänskliga rättigheterna. Det här ser vi nu tydligt inom EU, där vi å ena sidan har och och å andra sidan länder som , och , som värnar samarbetet. tog upp den sociala pelaren, som vi liberaler har en lite annorlunda syn på än övriga Alliansen. Vi har ju sett att detta med open method of coordination, det vill säga att man skulle utbyta erfarenheter inom just det sociala området och lära av varandra, inte har gått något vidare bra. Jo, det finns massor av papper skrivna om detta, och jag har sett det i samarbete inom och så vidare. Men människor far väldigt illa, inte minst efter den ekonomiska kris vi har gått igenom, eftersom man inte har lagt något minimiskydd inom det sociala området. Då tänker jag på hälso‑ och sjukvård och sådant. kommer det möten , och min fråga är hur vi i förbereder så att vi inte kommer in i en detaljreglering utan når målet att det ska finnas ett minimiskydd så att människor från till exempel och inte ska behöva komma hit och tigga för att över huvud taget ha något att leva på. 23 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag delar i allt väsentligt den beskrivningen. Det är oerhört viktigt att vi klarar av att visa för människor att det här samarbetet ytterst är till för att förbättra människors villkor. ser det olika ut runt om i EU. Vi har olika nivåer på det sociala skyddet, på hälso‑ och sjukvård och vad det än månde vara. Det är precis därför diskussionen har börjat där. Vi har olika förutsättningar och utgångspunkter, men vi måste röra oss i en riktning som visar att vi tar ansvar för den sociala dimensionen. Därför är texten i slutsatsen utformad på ett sådant sätt att det är den nuvarande kompetensfördelningen som gäller. Kommissionens tanke är att följa detta via den så kallade terminen. Man sätter även här upp ett antal perspektiv som ska följas och konsekvent utvärderas, och vi kan utbyta erfarenheter. Redan där menar vi att utgångspunkten är den rätta. Sedan får tala om hur vi tänker göra för att höja kompetensnivån, stärka det livslånga lärandet och få ut fler kvinnor på arbetsmarknaden. Andra länder får sedan berätta hur de tänker göra, och så återkommer vi med ett systematiskt utvecklingsarbete. Detta är kommissionens tanke kring det hela, och det är så vi tänker förbereda oss. Naturligtvis får vi även här återkomma till så att vi ser att vi har en samsyn och det blir vad det var tänkt att vara: utbyte av erfarenheter och utveckling av den sociala dimensionen, men naturligtvis med respekt för de olika ländernas lagar och beslutskompetens. 24 (L): Här kommer en delfråga rörande brexit: När svensk läkemedelskontroll flyttade från till tappade man av medarbetarna. Det tog innan man hade reparerat skadan i form av fördröjning av läkemedelsgodkännanden och så vidare. flyttar , den europeiska läkemedelskontrollen, från till . Vad kan vi, till exempel andra länders läkemedelskontroll, göra för att hjälpa till i flytten så att vi inte får ett stopp när det gäller nya läkemedel och bevakning av läkemedelssäkerhet? 25 Statsminister (S): Detta är något som alla funderar på: Hur ska flytten göras så att vi inte tappar tempo? Det hade ju skett även om man flyttat från till , som vi ville. Vi drev detta hårt och var överens om att försöka få hit myndigheten. blev det inte så, utan den ska till . Exakt vad som behöver göras kan jag inte svara på här och , men vi måste se till att hjälpas åt. har i allra högsta grad en kompetens som efterfrågas, så jag tror att det viktigaste är att vi själva ser till att engagera oss och tittar på riskerna och att man gör en riskanalys även vid den europeiska myndigheten. Vi kan där och även i övrigt bidra med vår kompetens så att vi inte tappar tempo. Det finns alltid en sådan risk, men låt oss hjälpas åt så att det inte sker. 26 (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag vill tacka statsministern för redogörelsen från Europeiska rådets möte. Det var många viktiga frågor på dagordningen: säkerhet och försvar och, tyvärr, migration, . Jag måste ändå säga att jag är tacksam för att vi har en statsminister som är tydlig med att man ska stå för de beslut som fattats. Det är ganska obegripligt när Tusk börjar säga att vi nu ska hitta något annat system. Det är väldigt olyckligt i sak, men det är också olyckligt med tanke på vilka andra beslut som då inte skulle gälla. Vad är det vi ska omförhandla nästa gång? Det är väldigt bra att statsministern var så tydlig, för vi måste ha en fördelning av flyktingar i . Det kommer att komma nya flyktingvågor, så denna fråga kommer alltid att vara aktuell. Det är en skam för EU att man inte kan lösa denna fråga och att vår rika del av världen inte tar sitt ansvar utan att bara några få länder gör det. Så jag är återigen tacksam för att statsministern var tydlig och också sa det naturliga: Vi får ta det med kvalificerad majoritet om vi inte kommer vidare. Det var också mycket bra att i frågan om och var tydligt med att det är en tvåstatslösning vi eftersträvar. Jag kan tycka att uttalande, som rubbar den sköra maktbalans som finns i regionen, är väldigt olyckligt. Så det är bra att EU, som är en viktig aktör i denna fråga, var tydligt med att det är en tvåstatslösning vi ska eftersträva och att vi nu måste jobba vidare med det. 27 Statsminister (S): När det gäller migrationsfrågan är det precis som säger: Vi står upp för detta. Det är oerhört viktigt för sakfrågan, och jag tror dessutom absolut, vilket jag sagt förut, att Europeiska unionen skadas på riktigt om vi inte klarar av att fatta ett sådant här beslut och inte får till en ordning där vi tar gemensamt ansvar. Vi ska behålla fokus på samarbetet i närområdet, så att färre behöver göra dessa farliga resor, och på den externa gränsen, men sedan måste vi ha ett hållbart system inom EU där alla tar ansvar. Därför fortsätter diskussionen. känns det som att vi är på spåret igen där vi höll på att tappa tempo. ska det till en sherpagrupp, och det inkommande ordförandeskapet ska driva processen så att vi ser vilka förslag som kan komma upp. När det gäller och delar jag också den uppfattningen. är väldigt offside med det de gav uttryck för . EU är enigt om tvåstatslösningen, status inom ramen för den och hur den statusen ska åstadkommas. FN är också enigt om hur detta ska ske, så statusen är enligt vår uppfattning tydligt fastställd, politiskt och rättsligt. Det är detta vi ska följa, och det kändes bra att det fanns en tydlig enighet om det. 28 (S): Jag tackar för svaret. Jag blir glad över den tydlighet som gäller i fråga om och . Här i kammaren har det talats mycket om den sociala pelaren, och jag har lite svårt att förstå de invändningar som finns. För mig är det självklart: Efter finanskrisen och har klyftorna blivit väldigt stora i . Många människor känner sig lämnade efter, och vi har också sett att det blivit olika typer av reaktioner när det gäller hur man har röstat i val i olika länder och så vidare. För mig är det då självklart att man lyfter dessa frågor. Återrapportering från Europeiska rådets möte Precis som statsministern säger är det fortfarande nationalstaterna som ska bestämma hur man gör det. Det hade känts ganska självklart om de borgerliga partierna hade röstat för utstationeringsdirektivet och , där det faktiskt handlar om att ta tillbaka makt från EU så att vi kan behålla den svenska lönebildningen. 29 Statsminister (S): Detta är ett typexempel på hur lagstiftning på europeisk nivå kan begränsa eller utöka vår nationella frihet. Att förändringen av utstationeringsdirektivet, som blir av, utökar svensk handlingsfrihet är ställt utom allt tvivel, i kombination med att vi ändrar svensk lagstiftning. kan parterna stå upp för sina avtal på ett bra sätt. När det gäller den sociala pelaren har jag samma uppfattning. Det är av grundläggande vikt för människor att se att det finns en social dimension och att vi funderar på hur fler kan få tillträde till arbetsmarknaden, att arbetsmarknaden blir jämställd, att det är sjysta villkor och sjyst arbetsmiljö och att man har rätt till stöd om man blir utan arbete. Här får länderna själva välja, men det är viktigt att detta ändå finns så att enskilda människor ser att samarbetet är till för dem och så att vi kan minska extremism och utanförskap och se till att vi har ett inkluderande samhälle. 30 (MP): Tack, statsministern, för återrapporten! Mycket kan uppnås inom nuvarande fördrag genom att man arbetar tillsammans, som medlemsstaternas kompetens och subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna fullt ut respekteras. Dessa ord, fritt översatta, finns med i rådets slutsatser om den sociala dimensionen, utbildning och kultur. Med detta som utgångspunkt är jag, till skillnad från och , glad att man diskuterar dessa frågor då utvecklingen inom dessa områden är så betydelsefull för förutsättningarna för oss medborgare i EU att komma varandra närmare och bygga en gemensam framtid. I slutsatserna berör man ett flertal frågor, men jag tänkte lyfta speciellt två: jämställdhet, där det finns en punkt som berör löneklyftor mellan kvinnor och män, och mobilitet och utbytesprogram inom utbildning. Detta är två frågor bland de övriga som förstås är oerhört viktiga. Det skulle, fru talman, vara intressant att få höra statsministern säga något om diskussionerna i rådet om just dessa två punkter: utbytesprogrammet inom utbildning och hur man avser att jobba med jämställdhet. 31 Statsminister (S): Jag vill börja med utbytesstudier. Som beskrivs här får det bli en bottom-up, alltså ett samarbete mellan universitet. Vi kan utveckla möjligheten att examina från olika universitet godkänns, men det hela utgår från ett samarbete som börjar på universitetsnivå. Det tas inget beslut uppifrån om vilka som ska samarbeta med varandra. Vi är helt övertygade om att det stärker konkurrenskraften ju mer rörlighet vi har bland studenter mellan länderna. Ju fler möjligheter till samarbete, godkännande av examina och så vidare, desto bättre är det för vår konkurrenskraft och för de enskilda individerna. Detta är ett sätt att stimulera denna typ av samverkan. Återrapportering från Europeiska rådets möte När det gäller jämställdhet handlar det om att både följa och tydliggöra löneskillnader mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden. Löneskillnader finns ute i precis som de finns här. Kvinnor tjänar i genomsnitt sämre än män. Det gäller att komma till rätta med detta. Det första handlar om att tydliggöra vad det är för skillnader. Det andra handlar om att se vad som är orsaken till dessa skillnader. Är det skillnader i befattning måste man ge lika möjligheter till befattningsutveckling. Det är både ett analysarbete och ett metodarbete för att kvinnor och män ska ha samma möjligheter på arbetsmarknaden, att utvecklas i arbetet och att tjäna lika mycket. För egen del tror jag att det är viktigt att arbetsmarknadens parter har ett stort ansvar här. Men vi kommer att följa detta noggrant och utveckla det, och vi tittar också på vad myndigheter kan göra för att följa det här arbetet. För svensk del ligger det dock väldigt mycket på arbetsmarknadens parter. 32 (MP): Tack, statsministern, för svaret! Det ska bli intressant att få ta del i den här processen för del och fortsätta jobba med dessa frågor. Innan vi lämnar kammaren för vill jag passa på att önska talmannen med medarbetare, statsministern, kollegor och dem som lyssnar på den här återrapporten en god jul och ett gott nytt år. 33 Statsminister (S): Jag önskar också god jul till liksom till talmannen och andra. 34 DAG KLACKENBERG (M): Tack, statsministern, för återrapporten och det som har sagts under debatten! Jag återkommer igen till den sociala pelaren och har en annan vinkling på det. I Europeiska rådets slutsatser står det så här: ”Att göra skyndsamma framsteg med pågående ärenden inom det sociala området på EU-nivå samt vara beredd att behandla framtida initiativ som kommissionen har tillkännagett i sitt arbetsprogram .” Detta är vad som skulle åligga medlemsstater och naturligtvis regering och riksdag. Då är min första fråga: Vad betyder det citat ur rådets slutsatser som jag läste upp? Vi har alla lärt oss och tycker att det är bra att subsidiaritet och proportionalitet är grundprinciperna i lagstiftning och det som vi beslutar här i kammaren. När vi ser på exempelvis utstationeringsdirektivet tycker vi att det är självklart att något som berör länder och den fria rörligheten ska få det resultat som det fick. Detta har jag inget emot. Sedan kan jag ha en synpunkt på innehållet. När det gäller föräldraförsäkringen, som absolut tillhör den sociala pelaren, ser jag dock framför mig betydande svårigheter att trycka på länderna. En hipsterfamilj på kan ha en uppfattning om hur man ska fördela tiden i föräldraskapet medan en katolsk landsbygdsfamilj i vårt grannland har en helt annan. Jag tycker alltså att vi är inne på en farlig väg. Återrapportering från Europeiska rådets möte Då undrar jag, statsministern: det så att en boll mot överstatlighet har satts i rullning? 35 Statsminister (S): Nej, det är samma svar: Det är inom nuvarande kompetens. Den sociala pelaren förändrar inte på något sätt kompetensen. Det beskrivs också mycket tydligt här. Det handlar om ”established competences”. Vi kanske pratar förbi varandra. Vi har regler också på det sociala området i Europeiska unionen. Den luntan är faktiskt ganska tjock. Det finns säkert olika uppfattningar om hur mycket man ska använda. Men den sociala pelaren är inte till för att öka överstatligheten utan för att vi gemensamt ska ta oss an frågor om att se till att människor kommer i arbete, inte minst ungdomar, att kvinnor får samma sysselsättningsfrekvens som män och att det är sjysta villkor, så att man inte utnyttjas i sitt arbete. Det finns något slags plan för hur vi ska utbilda människor, höja kompetensen och därmed konkurrenskraften och så vidare. Men detta sker inom ramen för vad länderna själva vill eller kan göra. Att vi följer dessa frågor tillsammans tycker jag är oerhört viktigt, liksom att det finns en systematik för det. Kommissionen föreslår att man ska göra det inom ramen för terminen. Där lägger man in också den här typen av frågor, och sedan får länderna själva bestämma hur de tänker göra – hur tänker vi öka sysselsättningen och se till att ungdomar kommer i arbete och så vidare? Detta är själva principen. Jag återkommer till att den här delen inte stärker överstatligheten. Jag tycker att den dystra bilden är överdriven. Det är min uppfattning. 36 DAG KLACKENBERG (M): Tack, statsministern, för svaret! Att vi känner att vi vill ha en restriktivitet här och inte vill att överstatligheten ska ta över har att göra med att vi i grunden tycker hemskt mycket om unionen. Vi vill inte ha för mycket som står mellan oss och unionen i vår kärlek till unionen, och därför gäller det att hålla nere överstatligheten. En fråga som jag tog upp förra gången är om beslutsmetoderna håller på att förändras. Den grundläggande principen är ju att statsministern och de andra statsråden i förväg ska diskutera med inför beslut. har vi begreppen ”decision notes” och ”leaders’ agenda”. Hur förhåller sig den beredningsmetoden till den grundläggande principen att statsministern och hans statsrådskollegor måste komma till innan man pratar med ? 37 Statsminister (S): Apropå överstatligheten vill jag påminna om det sa i sitt inlägg. Det som har beslutats vad gäller utstationeringsdirektivet ökar svenska parters möjlighet att stå upp för sina avtal. Det hade varit bra om också hade stött detta och velat ha en sådan reglering av utstationeringsdirektivet som har kommit på plats, men var emot detta, och det var lite konstigt. får faktiskt parterna bättre möjlighet att stå upp för sina kollektivavtal, i kombination med förändrad lagstiftning här hemma. Återrapportering från Europeiska rådets möte När vi går till beslut ska positionerna naturligtvis få ett godkännande och ha stöd i riksdag. Annars kan vi inte vara med och fatta besluten. Det är alltså precis samma ordning som . Men precis som i alla organisationer har man ibland diskussioner som inte nödvändigtvis innebär att man ska fatta beslut utan att man ska försöka reda ut svåra frågor. 38 (SD): Jag vill tacka statsministern för återrapporteringen från toppmötet, även om den innehåller en rad negativa nyheter. Inte minst har vi nyheten om planerna på det gemensamma EU-försvaret. Ur ett nationalkonservativt perspektiv är det alldeles förkastligt, och det är mycket oroväckande och allvarligt. Ur ett nationalkonservativt perspektiv ser vi nu att EU och med statsministern i första hand går Natos ärenden och knyter Europeiska unionen närmare Nato och andra intressen. Ur ett nationalkonservativt perspektiv vore det klokare att i stället stärka det svenska försvaret, ett försvar som i mångt och mycket är nedlagt . Fokus måste ligga på att bygga upp det egna försvaret och ha en egen försvarsförmåga, inte att förlita sig på andra intressen. Det är likaså illavarslande att höra om planerna för den europeiska migrationspolitiken. Även på detta område har EU snarare varit ett problem än en lösning. Här tycker jag att man borde titta närmare på Visegradländerna, det vill säga , , och inte minst . Dessa länder har en helt annan syn på dessa frågor, och det är beklagansvärt att statsministern är beredd att tvinga inte minst dem till en gemensam migrationspolitik. I stället borde vi gå i en riktning där de enskilda medlemsstaterna tar hand om sina egna gränser och även får bestämma över sin egen migrationspolitik. Statsministern talade tidigare om Schengen, och vi har sett – inte minst – att har kollapsat och inte fungerar alls. I stället för att överväga gemensamma lösningar och hålla fast vid borde man som sagt titta på en lösning där medlemsstaterna bestämmer själva. 39 Statsminister (S): När det gäller EU-försvaret är det viktigt att vi är med och bidrar gemensamt till den ökade säkerhet vi behöver. När det gäller att stärka vår egen försvarsförmåga är det precis det vi håller på med. Det är därför vi tillför försvaret mer resurser, för att det ska öka både personellt och materiellt, och det kommer vi inte att klara med de gigantiska skattesänkningar som föreslås från bland annat håll. Det andra gäller de samarbeten vi utvecklar. Vi utvecklar bilaterala samarbeten, vi utvecklar samarbeten inom EU och vi utvecklar samarbetet med Nato. Det är också ett sätt att stärka vår egen förmåga och se till att vi bidrar i samarbetet. Det är en viktig del för europeisk säkerhet. Återrapportering från Europeiska rådets möte När det gäller migrationspolitiken drar nog fel slutsats, dock. Problemet här är inte att länder säger att de tänker ta hand om sina egna gränser och att alla andra får sköta sitt, men det är inte det och säger. Man vill ha marknaden, och man vill att den ska fungera. Man säger att man står upp för gemensamma yttre gränser och samarbete i närområdet. Men det vi säger är detta: Om vi ska ha en gemensam yttre gräns för att få en inre marknad – inte minst en arbetsmarknad och en marknad för varor och tjänster – och om detta ska fungera måste vi även stå upp för en gemensam migrationspolitik. säger alltså att dessa länder bara skulle vilja ha sitt nationella beslutande, stänga sina egna gränser och inte bry sig om omgivningen, och det är fel slutsats. De är i stället väldigt intresserade av att se till att den inre marknaden fungerar, och då är vårt argument: Om vi ska göra så – om vi ska ha en gemensam yttre gräns – måste faktiskt det inre, inklusive migrationspolitiken, fungera solidariskt. 40 (SD): Jag vill erinra statsministern om att det svenska försvaret är mer eller mindre nedlagt. Vi kan knappt försvara vårt eget land, och vi ser att och EU nu knyter allt tätare band till Nato. Det finner jag väldigt beklagansvärt ur ett nationalkonservativt perspektiv. Vad gäller den inre marknaden och migrationspolitiken är de två helt olika områden, så det är olyckligt att statsministern blandar äpplen och päron i debatten. Statsministern talade tidigare om att det inte finns stöd för att EU tar över alltmer. Jag vill starkt ifrågasätta detta påstående. Vi har inte minst ordförande , som gång efter annan har uttalat sig i en alltmer federalistisk riktning. Vi har även den tidigare talmannen i , , som är partiledare för de tyska socialdemokraterna och som har uttalat att det nya fördraget måste innebära ett . ser vi även en egen finansminister, och vi har en egen utrikesminister. Vi kommer också att få ett eget arbetsmarknadsdepartement i EU. 41 Statsminister (S): Påståendet att försvaret är nedlagt är en form av retorik jag inte ens tänker bekymra mig om att bemöta. När det gäller detta om att EU tar över är det klart att det finns olika uppfattningar i Europeiska unionen om hur mycket medlemsstaterna ska bestämma och hur mycket EU ska bestämma. Det har det alltid funnits, och det kommer det att finnas också . Vad jag säger är att det inte finns majoritet för exempelvis att en EU-finansministerpost ska inrättas. Det kommer att finnas de som vill det, och vill man göra detta i eurosamarbetet och inom euroområdet har jag sagt att det är deras beslut – men det är det inte på EU-finansministernivå.