prot · H40985 · 2017-03-23 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om ny riksdagsledamot Följande berättelse hade kommit in från : Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot har från inkommit bevis om att (S) utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan (S) avsagt sig uppdraget. har denna dag granskat beviset för den nye ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen (2005:837). ersättare för ordföranden/ Förste vice talmannen meddelade att (M) avsagt sig uppdraget som ledamot i arbetsmarknadsutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. Förste vice talmannen meddelade att (V) avsagt sig uppdraget som suppleant i skatteutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. § 4 Anmälan om kompletteringsval Förste vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält som ledamot i socialutskottet. Förste vice talmannen förklarade vald till § 5 Anmälan om subsidiaritetsprövning Förste vice talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2016/17:26 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från trafikutskottet. § 6 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2016/17:346 Interpellation 2016/17:346 Elevers rätt till modersmål av (V) Interpellationen kommer att besvaras i kammaren . Skälet till dröjsmålet är att debatterna var fullbokade samt redan inbokade möten och resor. Interpellation 2016/17:353 Interpellation 2016/17:353 Statsrådets uttalande om skolidrotten av (M) Interpellationen kommer att besvaras i kammaren . Skälet till dröjsmålet är att debatterna var fullbokade samt redan inbokade möten och resor. § 7 Anmälan om faktapromemoria Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2016/17:FPM77 Ändring av kommittéförfarandeförordningen KOM(2017) 85 till § 8 Ärende för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2016/17:138 till finansutskottet betänkande 2016/17:NU12 1 (S): Min mormor sa ofta att jag var ”väntlös”, och min yngsta son säger att jag har ont i tålamodet. Därför känner jag igen mig i många av ledamöternas motioner, där man ställer krav inom områden där regeringen faktiskt redan har ett arbete på gång och vill att det ska gå lite fortare. Trots kraven kan jag dock se att flera partier har lite lägre ambitionsnivåer när det gäller resurser på just vårt utskottsområde. Jag vill börja med att yrka bifall till näringsutskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Vi väljer att inte heller följa upp vår egen reservation, även om vi faktiskt anser att det slår in en redan öppen dörr. Ett snabbare sätt att gå från idé till förslag och beslut är genom samverkan. Med samverkan och förståelse för varandras roller vågar företagen utveckla och satsa, och staten vågar investera i nödvändig infrastruktur, forskning, utbildning, bostadsbyggande och insatser för ökad export. Vi har satt målet att vi ska ha EU:s lägsta arbetslöshet . Det är ett mål vi har satt och som vi kan och vill uppnå, och vi tycker att hela ska bidra till det. Det är ett ambitiöst mål – precis som det ska vara när något verkligen är viktigt på riktigt. Det är glädjande att det nu går åt rätt håll. Ekonomin växer, sysselsättningen ökar och arbetslösheten minskar. I , där jag bor, fick vi under den borgerliga regeringen krispengar från EU för att ungdomsarbetslösheten var skyhög. Jag kan med glädje säga att det inte ser ut så längre. Det är fantastiskt att vi har bättre siffror, och än mer glädjande är förstås att fler har ett arbete att gå till. Det gör dock inte att vi kan luta oss tillbaka och tro att det går att bromsa sig in . Därför behövs samverkan. Precis som näringslivet tror vi att det måste finnas en struktur för det. Statsministern inrättade därför ett innovationsråd direkt efter regeringsskiftet. har identifierat tre stora utmaningar som är centrala att lösa, nämligen digitalisering, life science och miljö- och klimatteknik. Regeringen inrättade i sin tur fem samverkansprogram för att kraftsamla runt dessa utmaningar: Nästa generations resor och transporter. behöver bli ett mer transporteffektivt samhälle med mer resurseffektiva fordon, förnybara bränslen och mindre utsläpp. Städerna behöver minska sin miljöbelastning och utjämna skillnader för befolkningsgrupper i fråga om hälsa och omsorg. Uppkopplad industri och nya material. Innovationskraften i industrin och de industrinära tjänsteföretagen behövs för att möta de samhällsutmaningar vi står inför. Där finns hållbara material, molntjänster och additiv tillverkning. Det är en förutsättning för att klara konkurrenskraften. Här är biologiska läkemedel, meritering, anställningsformer och digital standardisering några av områdena. Cirkulär och biobaserad ekonomi. Här är innovationsupphandlingar, materialåtervinning och träbyggnad några viktiga områden. ser jag en närmast allergisk reaktion mot samverkan, och jag vill ordinera medicinen att träffa fler företag. De flesta jag träffar efterlyser nämligen just dialog och samverkan mellan näringslivet, forskningen och det offentliga. Tittar man på detta i ett historiskt perspektiv i ser man också att det har varit otroligt viktigt för att driva på utvecklingen. Jag skulle vilja nämna några av de branscher som verkar och skapar arbetstillfällen i hela . av landets yta är täckt av skog. Det är vår främsta naturresurs. I går hade jag ett spännande möte med Iva, som presenterade en del av sitt arbete med det gröna guldet. Man arbetar för att stärka skogsnäringens lönsamhet och konkurrenskraft. finns det i skogen lösningar på många av de utmaningar samhället står inför. Jag lärde mig bland annat ett nytt fantastiskt ord: ”treesearch”. Skogsbruket och produkter med skog som råvara dominerar den svenska bioekonomin, och det har all potential att öka. Allt man kan göra av olja kan man göra av skog. Just nu ligger bostadsbyggandet på fantastiska nivåer i , och att öka andelen som byggs i trä är bra både för klimatet och värdekedjan. Skogen bygger både stad och land, men här kan förädlingsvärdet faktiskt med fördel öka i företagen på landsbygden. Med det kommer fler arbetstillfällen. En annan viktig bransch jag skulle vilja ta upp är den ständigt växande besöksnäringen. Den sysselsätter människor från till – ja, den finns till och med där det inte finns skog. Det är en väldigt viktig näring i hela , inte minst i min hembygd Åre, och vi tar just nu marknadsandelar från resten av . Besöksnäringen kan ibland ses som en trevlig bransch som inte riktigt är på allvar, och därför har den ett än större behov av samverkan. Regeringen har också inrättat ett dialogforum där alla områden som är viktiga för besöksnäringen diskuteras med berörda statsråd. Regeringen har även tillsatt en utredning om en sammanhållen politik för hållbar turism och den växande besöksnäringen. Sist det gjordes var 2004. Det görs väldigt många insatser på detta område, och jag skulle vilja nämna några av dem. fortsätter att göra insatser för destinationsutveckling, och Visit har fått mer resurser till marknadsföring av utomlands. I regeringens exportstrategi finns insatser för att få fler internationella evenemang till , och regeringen och SKL har slutit en överenskommelse om förenklingar för restaurangföretagande med hjälp av digitala lösningar. har halkat efter när det gäller digitalisering och offentligheten. Sänkt moms för naturguidning har aviserats. Det är ju otroligt märkligt att det ska vara dyrare att bli guidad för att se en älg i skogen än att gå på djurpark. I går kom även det – inte minst för oss i norra – väldigt glada beskedet att regeringen avser att göra en satsning på både drift och upprustning av nattågstrafiken. Många är vi som har kämpat för att rädda nattågen. Politik är att vilja och möjliggöra. finns det en exportstrategi, och det finns en nyindustrialiseringsstrategi. Det finns en livsmedelsstrategi och en energiöverenskommelse. Det marknadskompletterande statliga riskkapitalet har stöpts om, ett skogsprogram är på väg och remissrundan för Parlamentariska landsbygdskommitténs förslag är precis klar. Jobbet med regelförenklingar är ständigt närvarande, och har tillsammans med Arbetsförmedlingen uppdraget att utarbeta och genomföra ett nationellt program med insatser som ska se till att fler sociala företag startar och växer. För att åstadkomma en mångfald av företag och företagare har regeringen som målsättning att alla oavsett kön, etnisk bakgrund, ålder, branschtillhörighet och geografisk placering ska få tillgång till företagsfrämjande insatser på likvärdiga villkor. Näringspolitiken är beroende av samverkan med i stort sett alla andra politikområden. Utan utbildning finns det nämligen inte kompetenta medarbetare att anställa, och utan infrastruktur kan inte varor och tjänster transporteras. Utan många fler bostäder och en fungerande välfärd med förskolor, äldreboenden, skolor och sjukvård går det inte heller att starta företag eller hitta personal. Utan en regionalpolitik tar vi inte till vara hela möjligheter att utvecklas. På alla dessa områden har regeringen satsat på efterlängtade och välkomna reformer. Det handlar till exempel om utbildning. Det är 70 000 utbildningsplatser, 10 permanenta välfärdsmiljarder, en 40-procentig ökning av järnvägsunderhållet och 6 miljarder för bättre och fler hyreslägenheter. Men självklart har vi fortsatta utmaningar. konkurrenskraft är beroende av en näringspolitik som låter varje region ta till vara och utveckla sina styrkor. Men ska den nationellt ta sig an de utmaningar som är gemensamma för som land. Där behöver vi kraftsamla. Avslutningsvis vill jag säga att det finns mycket som våra partier är överens om i näringsutskottets betänkande när det gäller vad som behöver göras för ett förbättrat näringsliv. Det tycker jag är en styrka. I detta anförande instämde (V). 2 (M): En vanlig dag i , som denna torsdag, är det 900 000 människor som inte går till jobbet. Inte sällan kan det vara så att man inte har läst klart gymnasiet eller att man ganska har kommit till . Statsminister har erkänt att det framåt 2020 kan vara så många som 1 miljon människor som inte jobbar en vanlig dag. Detta är en av våra allra största utmaningar , både för dessa människor och för samhället. Jag tycker att det är viktigt att tänka på att det är 900 000 i utanförskap som vi ser att det är mycket som fungerar väldigt bra i . Det är drag i ekonomin. Det är högkonjunktur. Många människor har jobb och arbetar mycket. Det går väldigt bra för många svenska företag. Draget i ekonomin möjliggör nya jobbchanser för många människor. Men jag menar att vi måste kunna se båda dessa bilder – det finns positiva saker men också större utmaningar för . Jämte en god konjunktur handlar det inte bara om utanförskapet utan även om en sådan sak som den tuffa konkurrens som och svenska företag och på daglig basis utsätts för. Det är en hårdnad konkurrens. Det har sagts . är en liten och öppen ekonomi. Ungefär hälften av vår ekonomi är kopplad till handel – att vi importerar och exporterar. Det innebär naturligtvis utomordentligt stora möjligheter om man producerar högspänningskablar, personbilar, skjutdörrar eller andra saker för att kunna sälja dem i länder i andra delar av världen. Men det innebär också en jättetuff konkurrens. Det kan vara samma svenska företag som har produktionsenheter i flera länder som tävlar mot varandra. Det kan vara svenska företag som tävlar mot konkurrenter i andra delar av världen med ett annat kostnadsläge. Det är globala och komplexa värdekedjor av produkter och tjänster som gör det otroligt komplext. Slutsatsen för mig och är att vi i inte i denna tuffa internationella miljö kan ta någonting för givet. Därför landar vi, herr talman, i att just utanförskapet och konkurrensfrågorna hör till de allra viktigaste samhällsutmaningarna och näringsutmaningarna för . Det är för oss moderater utgångspunkten och grunden när vi lägger fram konkreta förslag i . Likadant vet jag att det är för mina vänner i Alliansen. Vi har en regering som tydligt för i fel riktning. Jag förstår om man inte alltid är så imponerad om jag som oppositionsföreträdare säger det, men även andra säger det. har frågat ett antal tusen företagare i : Tycker ni att regelkrånglet har minskat eller ökat med den här regeringen? Två av tre företagare säger att regelkrånglet har ökat. En av tre företagare säger att det är oförändrat. Blott , en av hundra företagare, tycker att regelkrånglet har minskat . Det är ett klart underbetyg för och company. Det är också ett fullt rimligt underbetyg om man ser till många av de dåliga förslag för företagsamheten som regeringen har haft eller har – det är dyrare att anställa, mindre lönsamt att jobba, en försämring av , en försämring av , sämre möjligheter att delta i offentliga upphandlingar och försök att rycka undan entreprenörskap inom välfärdsverksamheter. Ja, då är det inte konstigt att det kommer ett så tydligt kvitto med ett underbetyg för regeringen. Ett annat exempel, herr talman, kan vi se om vi tittar på just utanförskapet och småföretagarna. Vi vet alltså att 900 000 människor inte går till jobbet. Vi vet att fyra av fem nya jobb kommer i de minsta företagen – och vi har ett otroligt behov av nya jobb. Vad gör då och ? Jo, de skissar på ett förslag som skulle innebära ungefär en 25‑procentig skattehöjning för småföretagarna. I praktiken skjuter man alltså med en kirurgisk precision in sig på de hjältar som vi vet kan skapa nya jobb och som kan trycka tillbaka det omfattande utanförskapet. Det behöver är en nystart och en alliansregering som på riktigt och tydligt prioriterar företagsamheten och jobben. Man ska inte göra på det sätt som gör – han talar om det men har inte täckning för det. Man ska prioritera på riktigt. Det är därför vi föreslår ett rejält regelförenklingspaket. Vi pratar om förenklingar för företagare, uppdrag till myndigheter om att ta bort och förenkla regler, tydligare krav på handläggningstider och öppenhet vad gäller avgifter. Det är därför vi föreslår kraftiga satsningar på utbildningsväsendet. Det handlar till exempel om mer matte och längre skoldagar för att man ska göra eleverna bättre rustade för yrkeslivet. Det är därför vi föreslår en utökad forskning med bättre samverkan mellan näringsliv och akademi. Det är därför vi väljer bort kilometerskatt och snarare säger: Vi behöver längre och tyngre lastbilar. Vi vet nämligen att det är det som den svenska industrin behöver för att klara den konkurrensmatch som de tävlar i . Det är därför vi har förslag om personaloptioner och generösare villkor. Vi vet att det är det som de små innovativa bolagen behöver för att kunna växa till. Det är därför vi gör en riktad satsning på nyföretagandet bland nyanlända. Och det är därför vi tar tag i kompetensförsörjningen – en del handlar om vårt eget utbildningsväsen, och en annan del handlar om arbetskraftsinvandringen. Att vi attraherar talangfulla människor och anställer dem i it-bolagen, i restaurangköken och i den svenska vården är otroligt positivt. Men där har vi nu en bisarr ordning i . Regeringens myndigheter säger att utlänningar som arbetar, betalar skatt och gör rätt för sig får lämna landet när vi vet att behovet av duktiga människor är skriande. har vi ett stort utanförskap. Det är många nyanlända, och en av de största frågorna i samhällsdebatten är: Hur ska vi få människor i arbete? Då kommer signalen från regeringens myndigheter att man får lämna landet trots att man arbetar, betalar skatt och gör rätt för sig. Det är inte rimligt. Alliansen har lagt fram konkreta förslag för att rätta till detta. Det kommer vi att fortsätta att göra. Handelspolitiken är ett område som jag är mycket oroad över. Vi kan prata om Trump och WTO. Det kan vi gärna fortsätta att göra. Men jag tycker också att vi borde blicka lite mer på situationen i och på roll i . För inte så länge sedan skulle det diskuteras och beslutas om ett handelsavtal mellan och . Då ska vi komma ihåg att är ett av världens finaste länder. Det är modernt, progressivt och väldigt likt vårt. Vad hände när skulle rösta om detta? Jo, det var en knapp majoritet som röstade för handelsavtalet. Även många svenska Europaparlamentariker från Socialdemokraterna och valde att trycka på nej-knappen i fråga om ett sådant viktigt handelsavtal. Jag skulle säga att ett politiskt ledarskap i i är att stå upp för frihandel, stå upp för handelsavtal och stå upp för att få bort protektionism och handelshinder. Det är en otrolig hjälp för den svenska industrin och det svenska näringslivet. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till reservationerna 7, 12 och 19, men vi står naturligtvis bakom alla våra förslag. I detta anförande instämde och (båda M) samt (C) och (L). 3 (S) replik: Det var spännande att lyssna på dig, . Du berättade lite grann om hur du ser på hur det går för . Vi får förhållandevis höga betyg från omvärlden när det gäller hur det går för . Sedan valet har sysselsättningen ökat med 150 000 personer, varav 96 000 i privat sektor. Arbetslösheten har minskat till . Det finns alltså flera bilder av hur det ser ut i . När jag tittar på antalet motioner kan jag se att intresse för besöksnäringen har ökat något – det gläder mig ofantligt. Men jag kan också se att förslagen innehåller uppdrag till Visit : att man ska intensifiera marknadsföringen av . Regeringen satsar 120 miljoner på att marknadsföra alla fantastiska reseanledningar. Besöksnäringens andel har också ökat. Min fråga är enkel: Varför väljer , trots dessa höga ambitioner i sina motioner, att sänka anslaget till Visit med 20 miljoner? 4 (M) replik: Det vi ska komma ihåg när vi pratar om olika anslag i denna del av statens budget är att när säger att hon satsar som riktas till ett företag höjer hon skatten i storleksordningen för samma företag i den andra ändan. Den stora oron hos många företag gäller regelkrångel, vilket vi ser i undersökningen från . Det handlar mycket om den osäkerhet som kommer med regeringens förslag om kilometerskatt, flygskatt, 3:12 och en hel del andra saker. Man är orolig för det som kommer framgent. Jag är den första att skriva under på att det är mycket som fungerar väldigt bra i . Det är i grunden ett välfungerande land. Vi är inne i en högkonjunktur som innebär stora möjligheter för många människor att komma in på arbetsmarknaden. Det har vi sett , och det är naturligtvis utomordentligt positivt. Men jag tycker också att det är viktigt att lyfta blicken och titta framåt och se vad som är de större utmaningarna . Vi vet ju att konjunkturen ibland går upp och ibland ned, och då måste vi fundera på vad som är långsiktigt rätt och bra för . Då kan vi konstatera att utanförskapet är en jätteutmaning, för som konjunkturen är bra och många människor har jobb och jobbar mycket är det 900 000 människor som inte går till jobbet. Vi kan se att som det tuffar på bra för många industriföretag i har vi en konkurrenssituation som är jättetuff, och där måste vi beslutsfattare fundera på hur vi långsiktigt kan stärka detta. Ett av svaren för oss handlar naturligtvis om besöksnäringen och andra viktiga branscher. Men det handlar också om ett brett reformpaket, om satsningar på startup-företag, om regelförenkling och rimliga skattevillkor mellan och andra länder. Där kan jag konstatera, herr talman, att vi ser att regelbördan ökar och att många företag ger underbetyg åt Anna‑Caren Sätherberg och Socialdemokraterna. Vi har konkreta förslag att rösta om ; ändå röstar Socialdemokraterna nej till dem. 5 (S) replik: När det gäller regelkrångel är det sant att det finns en upplevelse av att det har ökat ända . Jag kan bara ha uppfattningen att det faktiskt skedde när tog över , för var ju otroligt pådrivande i den frågan. Hon ville ju minska de administrativa kostnaderna och lade ned ganska mycket pengar på just det och kom till med detta . Vad vi också ser som behöver göras och som vi jobbar hårt med är digitaliseringen. Om vi inte digitaliserar det offentliga och möter upp företagen tror vi att regelkrånglet kommer att öka ytterligare, och det står ju också i vårt svar. talar om 900 000 människor, men hur många av dem studerar? Hur många av dem är förkylda? Siffran 900 000, som förut var 1 miljon, är väldigt svår att förstå, för tittar man på statistik ser det inte riktigt ut så. Varifrån kommer siffra 900 000? Min andra fråga handlar om industrin. Vi hade en gång en statsminister i som sa att industrin var ”basically gone”. Jag vet inte om ni har ändrat uppfattning, men om man återigen tittar på vad ni lägger för resurser i ert budgetförslag ser man att ni väljer att lägga 185 miljoner mindre till näringslivsutveckling. Det handlar bland annat om och nyindustrialisering. Hur ser på den så viktiga industrin? 6 (M) replik: Min professionella bakgrund är ju i den viktiga flyg- och rymdindustrin, så jag vet hur viktig industrin är för . Den synen delar naturligtvis hela , och det genomsyrar naturligtvis hela vårt budgetprogram. Vi behöver på olika sätt stärka den svenska industrin. Det kan man se i våra förslag när det gäller handelspolitiken, skattepolitiken, infrastrukturen och andra områden. Jag tror dock att det finns en skillnad, och det är ju bra att den kommer fram. Det är nämligen så att när säger att hon satsar någonting, till exempel , då höjer hon skatten för samma företag med . Jag är också i högsta grad för en samverkan mellan näringsliv och akademi; någon sådan aversion finns inte. Jag kan konstatera att det som säger inte hänger ihop. Ni vill införa kilometerskatt, som vi vet är helt förödande för den viktiga svenska skogsindustrin. AB , som är största företag, säger att det skulle innebära i ökade kostnader för dem att införa kilometerskatteförslag. De är direkt konkurrensutsatta och kan inte bara vältra över en sådan kostnad. Vi måste vara försiktiga om vi menar allvar med att industrin är viktig, och det är det som genomsyrar vår politik. När det gäller utanförskapet kan man ju räkna på det, och det är i storleksordningen 900 000 människor. Antingen kan man göra som Anna‑Caren Sätherberg och trivialisera detta eller så kan vi se vad som är den stora, relevanta utmaningen. Man kan dividera om att några kanske är förkylda, absolut, men vi kan också konstatera att 250 000 människor har kommit till , och det är en jätteutmaning att få människor i arbete. Då är det ett politiskt ansvar att se till att fatta beslut för att få människor i arbete, och det är det vi försöker göra i stället för att trivialisera och säga att det här inte är på riktigt. Jag skulle säga att det handlar om människor av kött och blod. Det här är en av våra största samhällsutmaningar framåt, och vi måste ha politiska förslag som underlättar för företagsamheten och jobben på ett helt annat sätt än vad som kommer med den här regeringen. 7 (SD): debatterar vi näringsutskottets betänkande NU12 Näringspolitik. Hur vi i politiken hanterar näringslivsfrågorna är självfallet avgörande för ekonomin, svensk välfärd och i sista ändan livskvaliteten i vårt land. har i detta betänkande fem reservationer som behandlar livsvetenskaperna, industripolitik och mycket annat. Vi ställer oss självfallet bakom samtliga dessa reservationer, men för tids vinnande yrkar jag endast bifall till reservation 17. När jag stod här senast, , och debatterade statsbudgetens näringslivsavsnitt valde jag att fokusera på regeringens vansinniga införande av en ogenomtänkt och en illa konstruerad kemikalieskatt på elektronik, där tyvärr är det enda parti som skarpt motsätter sig förslaget. Jag tänker inte uppehålla mig länge vid denna fråga , men jag vill ändå påminna om att vi just nu är på väg att införa en kostsam och administrativt krånglig elektronikskatt med en helt obefintlig miljönytta, och hundratals jobb kommer sannolikt att försvinna från . Näringslivsklimatet får tyvärr stå tillbaka för meningslös plakatpolitik.