prot · H40992 · 2017-04-05 00:00:00 — För tillresta forskare är det också viktigt att internationella skolor för medföljande familjemedlemmar är i toppklass och attraktiva. Vi tänker kanske på detta eftersom vi siktar in oss på den enskilde forskaren eller specialisten. Men det följer ofta med en familj, och kanske har man fått tre eller fyra erbjudanden om att etablera sig på olika platser i världen. Då spelar det roll vilka skattevillkor man har, vilken excellent forskningsmiljö man är i och vilken social infrastruktur det finns för familjen. Även bostadsmarknaden är viktig i detta sammanhang. Kunskap i samverkan – för samhällets utma-ningar och stärkt konkurrenskraft Vi moderater ser behoven av strategiska innovationsprogram och de industriella behovens tillgång till testbäddar. Dessa kan vara avgörande för att forskningsresultat ska leda till innovationer som kan kommersialiseras. För att svensk forskning och innovationskraft ska ta ett steg framåt är det klokt att förhålla sig till den problemanalys och de rekommendationer som har givit. Vi är oroade över att de problem har pekat på lär kvarstå då helhetsgreppet saknas i regeringens forsknings- och innovationsproposition. Liksom vill vi att ska utveckla en forsknings- och innovationspolitik där prioriteringar, styrkeområden och samhällsutmaningar sätts i fokus. Då behövs ett sammantaget grepp där det svenska FOI-systemet tar större hänsyn till internationell forskning och rekommendationer. Riseinstituten kan ta en större roll i arbetet med dessa samhällsutmaningar. Man kan också involvera SME-företag i detta arbete, men då behövs en större basfinansiering för detta. Vi satsar , nästan en fjärdedel mer än regeringen, över perioden och skjuter till medel då regeringen satsar anmärkningsvärda noll kronor. De privata investeringarna i forskning och innovation har minskat . Med tanke på att av de samlade innovationerna kommer fram utanför den akademiska sektorn är det särskilt oroande att regeringen inte tar dessa signaler på allvar och presenterar aktiva insatser för att förbättra näringsvillkoren för nyttiggörande. Det är viktigt att fokusera på kvalitet. Här vill vi sätta särskilt fokus på inkubatorerna, som kan säkerställa ett effektivt flöde av idéer. De behöver stabila förutsättningar som kan tillgodose behovet av samverkan mellan akademiska strukturer och innovatörer som verkar utanför desamma. Vi vill lägga ytterligare resurser på inkubatorerna, . Det är 40 miljoner mer än regeringen på denna viktiga verksamhet över perioden. Näringslivets behov måste få styra mer för att nå ökad kommersialisering. behöver mer av högskolenära öppen innovation, där investerares behov bättre matchas upp av startup-företagens förmågor och möjligheter. En tredjedel av fristående startup-företag kommer in i inkubatorer, men de kan bli fler. Vi moderater vill som sagt ge institut, inkubatorer och science parks större roll i detta innovationssystem. Därför satsar vi när regeringen inte gör det. innovationsförmåga rankas ständigt högt och hör till världens främsta, men det gör inte att vi kan slå oss till ro. måste utnyttja alla resurser och mer därtill för att möta de nationella och globala samhällsutmaningarna. Här ser vi att varje länk i den sammanhållna kedjan måste vara stark som härdat stål, från excellent forskning och kvalificerad innovation till konkurrenskraftiga näringsvillkor som ger en globalt öppen handel. Då krävs öppenhet, tolerans, nyfikenhet och att man har ambitioner. Då kommer vi att klara utmaningen om en öppen, säker värld med hållbar livsmedelshushållning, god hälsa och tillförlitlig energi. Kunskap i samverkan – för samhällets utma-ningar och stärkt konkurrenskraft Då blir världen bättre – och den blir ännu bättre med reservationerna 2, 10 och 67, som jag härmed yrkar bifall till. 102 (MP): Den här diskussionen hör mer hemma i en säkerhetspolitisk debatt, men eftersom och min motion om att inrätta ett fredsinstitut på behandlas, och tyvärr avstyrks, i det betänkande som debatteras får vi ta den . Varför behövs ett fredsinstitut, och varför på just ? En bra regel i alla sammanhang är att tänka efter vilket problem man vill lösa och därefter fundera på lämpliga lösningar. Men så verkar tyvärr inte vara fallet alltför ofta när det gäller just säkerhetspolitik. Så snart mänsklig säkerhet kommer på tal tycks ryggmärgsreflexen hos alltför många vara att ropa på militär upprustning och mer vapen, oavsett vilket säkerhetsproblem som ska tacklas. Det må vara klimatförändringar eller cyberhot, hackerattacker och liknande. Låt mig ta ett exempel på alla de stora säkerhetsproblem som världen och står inför. Medierna har rapporterat om bristen på grundvatten, som tyvärr verkar bli allt värre och kommer att förvärras ännu mer i och med klimatförändringarna. De flesta av oss i , med undantag av dem som på och , har varit gynnade, ja, rent av bortskämda med riklig tillgång på rent vatten. Många av oss har tagit det för givet medan torka och vattenbrist länge har plågat människor i stora delar av världen. Men hur i all sin dar skulle vi någonsin kunna få mer dricksvatten med militära medel? blir det rent kontraproduktivt och, ursäkta, till och med dumt. Åter vattenexemplet: Hur kan någon ens tänka tanken att tillåta skjutövningar i , en av landets viktigaste dricksvattentäkter, eller för den delen ett jättelikt dagbrott, en gruva, i dess omedelbara närhet? Men mer skjutövningar ropas det efter från sina håll när världen är osäker. En förklaring till fixeringen vid militär upprustning är förstås de mäktiga särintressen som har stora pengar att tjäna på militär upprustning. Redan varnade i sitt avskedstal som amerikansk president för det militärindustriella komplexet, det vill säga det nära, symbiotiska samarbetet mellan vapenindustrin, militären och den politiska ledningen, i fall kongressen – ett slags kartell som verkar mot allmänintresset med ekonomisk som motivation. Men vi folkvalda i har en skyldighet att tänka själva och lyssna brett. Vi har ingen som helst ursäkt att hemfalla åt någon form av funktionell dumhet – ett begrepp myntat av forskaren i . Det handlar om frånvaro av kritisk reflektion, ett tillstånd präglat av enhet och konsensus som får medarbetarna i en organisation att undvika att ifrågasätta beslut, strukturer och visioner. Vi behöver helt enkelt mycket mer forskning och kunskapsspridning om icke-våldsmetoder och fredlig konfliktlösning för att skapa och behålla fred och för att lösa konflikter. Lite längre norrut i finns ett gott exempel att inspireras av, nämligen . Där jobbar man både praktiskt och med forskning rörande freds- och konfliktfrågor i vid bemärkelse och med utgångspunkt i särställning som demilitariserat område. Institutet fokuserar på självstyrelseformer, minoritetsfrågor, demilitarisering och konflikthantering. Jag rekommenderar varmt att ni googlar och läser lite mer om vad man gör där. Kunskap i samverkan – för samhällets utma-ningar och stärkt konkurrenskraft En annan förebild för ett fredsinstitut på är i i , som grundades av doktor 1983. har kallats icke-våldskrigföringens Clausewitz. Han har forskat om, utvecklat och formulerat icke-våldsmetoder och strategier i kampen mot diktaturer, krig, folkmord och förtryck, för fred och demokrati. Hans böcker och skrifter har fått stor spridning och har kommit till stor nytta i frihetskamper i vitt skilda länder. idéer och kunskap har med rätta fått stor uppmärksamhet, och intresset ökar. Bara har organisationen genomfört utbildning och konsultationer med grupper från fler än 13 länder, däribland , , , , och . Man har träffat såväl aktivister som makthavare, och därtill kommer översättningar av skrifter till sex nya språk och omfattande aktivitet på sociala medier. Inte minst rapporteringen om icke-våldsaktioner är viktig, då dessa alltför ofta inte tas upp i medierna. belönades för sitt långvariga arbete för fred och demokrati med 2012 här i . Det rekommenderas varmt att ni googlar när vi är klara här . Icke-våldsmetoder har visat sig betydligt mer effektiva än våldsamma metoder i kampen för demokrati och mänskliga rättigheter. Ni ska få ett lästips till, det tredje. Det är två amerikanska forskare, och . , som har studerat 323 större politiska uppror . De har kommit fram till att de som byggt på icke-våld har varit ungefär dubbelt så framgångsrika som de som inbegripit våld. De anser att detta kan förklaras bland annat med att långt fler människor är beredda att göra motstånd med icke-våldsmetoder än genom att ta till våld. Givetvis är det också mindre risk att icke-våldsaktioner framkallar våldsamma motreaktioner från en överlägsen våldsapparat. En icke-våldsrörelse bygger också en mer stabil ideologisk och organisatorisk grund för framtida demokratisk utveckling än en våldsam rörelse, som riskerar att leda till att en förtryckande regim bara ersätts med en annan. Mot bakgrund av detta framstår det som inte bara moraliskt utan också ekonomiskt orimligt att så lite satsas på konfliktlösning och fredsskapande med icke-våldsmetoder medan enorma summor anslås till militär upprustning. Detta gäller globalt, men det gäller också i . Det görs ett bra arbete. Vi har , fredsdiplomaterna, och många aktörer som gör bra saker i , men det är småpengar jämfört med vad som satsas på vapen. Det är farligt i världen, mer vapen, upprusta! Det räcker inte – det duger inte. Vi kan inte hålla på så, utan vi måste tänka själva. Ett sätt att rätta till denna obalans – att freden är så skamligt underfinansierad medan kriget är lika skamligt överfinansierat – vore att bifalla och min motion om att inrätta ett fredsinstitut på och därmed stärka som ett fredens hav. Det skulle också ha ett stort symbolvärde. Kunskap i samverkan – för samhällets utma-ningar och stärkt konkurrenskraft Jag hoppas att det blir bifall vid ett annat tillfälle. Jag yrkar inte bifall , men jag har framfört budskapet. (forts. § 11) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 10 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SfU18 Åldersbedömning tidigare i asylprocessen Punkt 1 (Åldersbedömning tidigare i asylprocessen) 2. res. 4 (V) 3. res. 5 (L) 19 för res. 17 för res. Kammaren biträdde res. 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 21 MP 4: 19 V Avstod: 74 M, 38 SD, 1 MP, 19 C, 17 L, 13 KD, 1 - Frånvarande: 13 S, 10 M, 9 SD, 3 MP, 3 C, 2 V, 2 L, 3 KD, 1 - (MP) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 2 (Nekat samtycke till medicinsk åldersbedömning) 2. res. 7 (M, SD) 114 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 22 MP, 19 C, 19 V, 17 L, 13 KD 7: 74 M, 39 SD, 1 - Frånvarande: 13 S, 10 M, 8 SD, 3 MP, 3 C, 2 V, 2 L, 3 KD, 1 - Punkt 3 (Medicinsk åldersbedömning på begäran av en kommun) 2. res. 8 (M, L) 91 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 39 SD, 22 MP, 19 C, 19 V, 13 KD, 1 - 8: 74 M, 17 L Frånvarande: 13 S, 10 M, 8 SD, 3 MP, 3 C, 2 V, 2 L, 3 KD, 1 - Punkt 4 (Åldersbedömning före verkställighet) 2. res. 9 (V, C, KD) 51 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 74 M, 38 SD, 22 MP, 17 L, 1 - 9: 19 C, 19 V, 13 KD Frånvarande: 13 S, 10 M, 9 SD, 3 MP, 3 C, 2 V, 2 L, 3 KD, 1 - Punkt 5 (Övergångsregler) 2. res. 11 (SD) 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 22 MP, 19 C, 19 V, 17 L, 1 KD 11: 39 SD, 1 - Avstod: 74 M, 12 KD Frånvarande: 13 S, 10 M, 8 SD, 3 MP, 3 C, 2 V, 2 L, 3 KD, 1 - (KD) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Trafiksäkerhetsarbetet) 2. res. 3 (L) 17 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 1 M, 22 MP, 19 C, 19 V, 13 KD 3: 17 L Avstod: 73 M, 38 SD, 1 - Frånvarande: 13 S, 10 M, 9 SD, 3 MP, 3 C, 2 V, 2 L, 3 KD, 1 - Punkt 3 (En strategi för säkrare vägar) 2. res. 4 (MP, S, V) 141 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 74 M, 39 SD, 19 C, 17 L, 13 KD, 1 - 4: 100 S, 22 MP, 19 V Frånvarande: 13 S, 10 M, 8 SD, 3 MP, 3 C, 2 V, 2 L, 3 KD, 1 - Punkt 4 (Insatser mot alkohol vid bilkörning) 2. res. 5 (KD) 13 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 74 M, 39 SD, 21 MP, 19 C, 19 V, 17 L, 1 - 5: 13 KD Frånvarande: 13 S, 10 M, 8 SD, 4 MP, 3 C, 2 V, 2 L, 3 KD, 1 - Punkt 5 (Kommunikationsutrustning och körning) Propositioner ställdes först beträffande utskottets förslag till beslut och därefter i fråga om motiveringen. Förslag till beslut: 2. res. 6 (SD) 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 3 M, 22 MP, 7 C, 19 V, 4 L 6: 39 SD, 1 - Avstod: 71 M, 12 C, 13 L, 13 KD Frånvarande: 13 S, 10 M, 8 SD, 3 MP, 3 C, 2 V, 2 L, 3 KD, 1 - (M) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 7 (M, C, L, KD) 125 för res. Kammaren godkände utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 22 MP, 19 V 7: 74 M, 2 SD, 19 C, 17 L, 13 KD Avstod: 37 SD, 1 - Frånvarande: 13 S, 10 M, 8 SD, 3 MP, 3 C, 2 V, 2 L, 3 KD, 1 - Punkt 10 (Hälsofrågor) 2. res. 11 (C) 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 74 M, 1 SD, 22 MP, 17 L, 13 KD 11: 19 C Avstod: 38 SD, 18 V, 1 - Frånvarande: 13 S, 10 M, 8 SD, 3 MP, 3 C, 3 V, 2 L, 3 KD, 1 - (V) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats som frånvarande. Punkt 11 (Förarutbildning) 2. res. 13 (M) 74 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 22 MP, 19 C, 19 V, 17 L 13: 74 M Avstod: 39 SD, 13 KD, 1 - Frånvarande: 13 S, 10 M, 8 SD, 3 MP, 3 C, 2 V, 2 L, 3 KD, 1 - Punkt 14 (Kompetenskrav för utryckningsförare) 2. res. 18 (V) 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 74 M, 39 SD, 22 MP, 19 C, 1 V, 17 L, 13 KD, 1 - 18: 18 V Frånvarande: 13 S, 10 M, 8 SD, 3 MP, 3 C, 2 V, 2 L, 3 KD, 1 - Punkt 16 (Vägars utformning) 2. res. 19 (SD) 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 74 M, 22 MP, 19 C, 19 V, 17 L 19: 39 SD, 1 - Avstod: 13 KD Frånvarande: 13 S, 10 M, 8 SD, 3 MP, 3 C, 2 V, 2 L, 3 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. TU19 Kompetenskrav vid vissa fordonskontroller Kammaren biföll utskottets förslag. CU21 Tidsbegränsande bygglov för bostäder Punkt 1 (Tidsbegränsade bygglov för bostäder) 2. res. 1 (SD) 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 74 M, 22 MP, 19 C, 19 V, 17 L, 13 KD 1: 39 SD, 1 - Frånvarande: 13 S, 10 M, 8 SD, 3 MP, 3 C, 2 V, 2 L, 3 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 3 (Uppföljning av regleringen) 2. res. 4 (V) 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 74 M, 39 SD, 22 MP, 19 C, 17 L, 13 KD, 1 - 4: 19 V Frånvarande: 13 S, 10 M, 8 SD, 3 MP, 3 C, 2 V, 2 L, 3 KD, 1 - § 11 (forts. från § 9) Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (forts. UbU12) 103 Statsrådet (S) replik: Jag ville bara säga några saker om den motion ni har väckt angående detta, . Det är väl känt att Campus är en del av , och det framgår tydligt i regleringsbrevet att ska ha campus på . Det tror jag inte är något ingrepp i autonomin. Vi har detta på ett annat ställe också – på , som ska ha ett campus även i . Kunskap i samverkan – för samhällets utma-ningar och stärkt konkurrenskraft Detta är dock en verksamhet som ska erbjuda en akademisk miljö som har både fullvärdig utbildning och forskning. har framstående forskning när det gäller just freds- och konfliktkunskap. Det är faktiskt fullt möjligt för att förlägga delar av den utbildningen till just , eller på distans eller annat sätt. Vi ser också att den akademiska verksamheten har ökat på efter att och blev ett. Jag ville egentligen bara framföra att detta är fullt möjligt inom ramen . Vi tycker dock att det är viktigt att det inte är toppstyrt utan någonting som självt tar initiativ till om man önskar sprida den kunskap man har inom . Jag kan väl också nämna att det efter beslutet om att göra Ojnareskogen på till ett naturskyddsområde pågår ett arbete, som leder, för att se hur vi ska kunna stärka på flera områden. Det var bara det jag ville framföra med anledning av er motion och yrkandet. 104 (MP) replik: Tack för informationen, statsrådet! Det är bra att alla får höra detta. Det pågår mycket bra och viktigt arbete, vilket jag också nämnde. Det är bara det att det naturligtvis behövs ännu mer. Det finns egentligen en säkerhetspolitisk dimension i det hela. Var hamnar en motion? ligger den i ett utbildningsbetänkande. Visst kan man invända att vi inte ska toppstyra, men jag tycker att det finns en viktig säkerhetspolitisk dimension i att ha just ett fredsinstitut – och just på , för att stärka axeln med . Det ska väldigt uttalat vara just ett fredsinstitut. Det handlar om att få ett gränssnitt mellan akademi och aktivism. Vi ska helt enkelt förstärka och göra mer, för det är tyvärr ett faktum att fredsforskning och fredlig konfliktlösning behandlas väldigt styvmoderligt jämfört med vad som anslås till militär konfliktlösning. I värsta fall förvärrar man naturligtvis saker och ting när det blir vapenskrammel. Det låter som att vi är ense i mångt och mycket, men som sagt: Mer, mer – och just på ! 105 Statsrådet (S) replik: Jag delar synen på att vi behöver öka vår kunskap om freds- och konfliktforskning, . Jag ser det som en av våra identifierade samhällsutmaningar. Det handlar om hur vi ska kunna bygga hållbara säkra samhällen som stärker demokratin. Det pågår som sagt mycket sådan forskning även när det gäller det civila försvaret. Försvarshögskolan gör mycket men även, som jag nämnde, . Som en röd tråd i forskningspropositionen går samverkansbegreppet. Min uppmaning är egentligen att det är viktigt att föra dialogen med de forskare och de miljöer som finns . Jag hoppas absolut att vi ska kunna bli stärkta på detta område. Kunskap i samverkan – för samhällets utma-ningar och stärkt konkurrenskraft Jag vill dock inte i det här specifika fallet peka ut exakt var det hela ska bedrivas. Det är en fråga som till exempel skulle kunna ta initiativ till. Det finns möjlighet att just samverka och föra dialog med dem om hur denna verksamhet utvecklas bäst och kommer fler till del. 106 (MP) replik: Det görs som sagt mycket bra, och det finns duktiga forskare. Det finns också duktiga aktivister. Men de är för få, och ofta är medlen alldeles otillräckliga jämfört med vad som oreflekterat satsas på vapen och militär upprustning. Jag upprepar att det vore en mycket stor poäng att uttalat säga från oss här i att det ska vara ett fredsinstitut just på med tanke på dess strategiska läge och den vikt man tillmäter det militärt. Tänk så vackert det vore om vi hade denna fredsaxel genom med och ! Jag tror att det skulle vara en väldigt viktig sak. Platsen har betydelse. Verksamheten i sig har betydelse; den kan säkert bedrivas var som helst. Men platsen har en väldigt stor symbolisk betydelse. 107 (MP): Jag kan bara beklaga att utbildningsutskottet föreslår avslag på och min motion om att inrätta ett fredsinstitut på . Men vi har i alla fall sått några tankefrön, som förhoppningsvis kommer att gro och spira och blomma ut till en vacker insikt om att en annan värld är möjlig och faktiskt också helt nödvändig. Om vi reellt, och inte bara retoriskt, ska åstadkomma avgörande framgångar i kampen mot klimatförändringarna – vår tids absolut största säkerhetshot – har mänskligheten inte råd att fortsätta att slänga bort mer än tusen dollarmiljarder på produktion av dödens verktyg och upprätthållandet av en militär logik från svunna tider. Det militärindustriella komplexet måste steg för steg omvandlas till ett fredsindustriellt komplex som i stället för stridskraft ger oss solkraft och i stället för nya leksaker åt den fem- och fyrstjärniga delen av mänskligheten ger mat på bordet åt den miljard av oss som svälter. Jag är fullt medveten om att det här låter utopiskt och kanske till och med världsfrånvänt i mångas öron, men vad jag försöker beskriva är den nödvändiga förändringens riktning. Jag är på det klara med att djupgående systemförändringar tar tid. Men också en tusenmilavandring börjar faktiskt med ett steg, som ett gammalt kinesiskt ordspråk framhåller. Om vår tid inte ska bli till de nya krigens tid behövs röster som pekar på andra vägar att vandra än att ständigt höja försvarsanslagen och fördjupa Natosamarbetet. har en stolt tradition av fredsforskning och fredsmedling och är en betydande bidragsgivare till . Ett fredsinstitut på , beläget mitt i den där spänningarna nu stiger, skulle på ett naturligt sätt komplettera det fredsarbete som vårt land är djupt engagerat i. Att spänningarna stiger beror i inte ringa grad på att den militära övningsverksamheten på båda sidor ständigt utökas. Växande militärutgifter i öst som väst leder oss allt djupare in i det klassiska säkerhetsdilemmats upprustningsspiral, där vi i stället för att bygga gemensam säkerhet får ömsesidig misstro och osäkerhet. Då är det viktigare än någonsin att det finns röster och aktörer som visar hur en helt annan utveckling skulle kunna bli möjlig. Kunskap i samverkan – för samhällets utma-ningar och stärkt konkurrenskraft Vi talar om ett gotländskt fredsinstitut på gränsen mellan öst och väst och i gränssnittet mellan akademi och civilsamhälle. Jag vill gärna betona att när det gäller gränssnittet mellan akademi och civilsamhälle delar jag statsrådets höga värdering av de insatser som redan görs av på . Men gäller det att dra in civilsamhället och Folkrörelsesverige i arbetet. Vi som har skrivit motionen tror att ett fredsinstitut har en specifik och kompletterande roll att spela i anslutning till den akademiska forskningen. Det skulle kunna bli till en fruktbärande arena för möten mellan medborgare och makthavare från hela . Tillsammans med , som kloka finska och åländska politiker inrättade 1992, skulle detta kunna bli till en fredsaxel genom vårt gemensamma innanhav. Det kan bli en fredsaxel som för fram en annan berättelse om vår framtid och visar på alternativa vägval, vilket ju är själva nyckeln till och grundbulten i en demokrati: Det ska finnas någonting att välja mellan. Egentligen tror jag inte att tanken på ett fredsinstitut mitt i är särskilt kontroversiell, utan när idén väl har fått mogna och sjunka in i samhällsdebatten tror jag att den kommer att förverkligas. 108 FINN (M): Hängrännor är bättre än stuprörstänkande i politiken. Med det menas att man förespråkar en vidare framför en alltför inskränkt syn i politiken. Tyvärr måste jag ge exempel på hur en inskränkt syn har gjort sig gällande när det gäller finansiering av svensk forskning, till uppenbart men för forskningen. Jag har under en lång rad av år motionerat om att avveckla Akademiska Hus i dess nuvarande form i linje med tankarna i så kallade autonomiutredning, vilka tyvärr inte har hörsammats av någon regering än så . Mitt förslag innebär inte att man ska sälja statliga , utan att man ska överlåta fastigheterna och lokalerna till lärosätena själva. Vad är då anledningen? Jo, när man granskar bolagets balansräkning finner man att statliga Akademiska Hus har ett sysselsatt kapital på , att jämföra med andra bolag inom fastighetsbranschen där genomsnittet ligger på . Akademiska Hus har alltså nära nog fördubblat avkastningen på eget kapital jämfört med vad som är normalt i branschen.