prot · H40956 · 2017-01-18 00:00:00 — Man kan tänka sig ett isolerat ryskt anfall på och planera och dimensionera för det. Lyckligtvis är det väl ingen som i nyktert tillstånd räknar med det. Även Bringéus säger att risken för ett isolerat ryskt anfall mot är i stort sett obefintlig. Det är väl det närmaste man kan komma i tydlighet av en diplomat. Det andra scenariot är, som har luftats här, att vi kan bli indragna i ett krig som vi inte själva har initierat – ungefär som och under . Då är vi i krig från dag ett, säger . Absolut, om vi är med i Nato. Men problemet är ju att ett medlemskap i garanterar att vi blir med i det kriget vare sig vi har valt det eller inte. Det tycker jag är lite knepigt. Från tidigare debatter vet jag att anser att vi ska gå till anfall mot i , om skulle bli attackerat på något sätt, något som Bringéus säger är högst osannolikt. Det skulle vara intressant att höra: Vilket scenario siktar försvarspolitik på? Isolerat ryskt anfall mot ? Att vi glatt ska bli indragna i ett krig som vi inte själva har beslutat om? Eller att vi ska gå till anfall mot i ? tror jag att rysskräcken målas upp mest för att motivera höjda försvarsanslag, vilket i sin tur garanterar att vi ska söka medlemskap i . Av en slump verkar alla vilja fördubbla försvarsanslagen. Det är vad Nato vill. 28 (KD) replik: Det är ganska uppenbart att det kanske lite oväntat finns en allians i svensk politik. och SD krokar arm. Det blir väldigt tydligt, för det är de två partierna som säger att vi i riksdag har en solidaritetsförklaring. Vi kommer inte – som man har gjort historiskt sett – att titta bort från . Vi har tittat bort från gång till annan när har blivit attackerat. De baltiska länderna ligger så nära oss, men vi har inte brytt oss. Men har vi sagt att vi kommer att ställa upp. Vi kommer inte att titta bort . Vi kommer att agera. Men det är tydligt att och utesluter militär hjälp. Det handlar möjligtvis om humanitär hjälp, filtar och jag vet inte vad man har tänkt sig. Men i verkligheten är det militär hjälp som de baltiska länderna , och efterfrågar om det värsta skulle hända. Låt oss vara tydliga angående utredning. Han säger inte att hotet är överhängande, nej, men ett angrepp kan inte uteslutas. Det är den stora skillnaden. Om ett angrepp inte kan uteslutas kan man inte bortse från det. Det vore ett svek mot svenska folket att inte ha beredskap för det. Då är frågan: Hur tänker ? Hur ska det gå ihop? Vem är det, , som ska ställa upp för om vi blir angripna? Om vi klarar oss , vem ska då komma och hjälpa oss, ? 29 (V) replik: Nej, ingenting kan uteslutas, men det betyder inte att man kan planera och dimensionera för allt tänkbart. Den solidaritetsförklaring som vill ha innebär att vi sedan stormaktstiden ska börja skicka trupper över . Ursäkta mig, men det är rena drömmerier. , däremot, är väldigt tydligt på den punkten. Man säger: Det är klart att om blir attackerat ska vi hjälpa dem på olika sätt – man har inte gått in på filtnivån riktigt – men någon militär hjälp kan vi inte avvara. Vi har själva en lång gräns och få invånare. Det tycker jag att också ska vara tydligt med. Allt annat är illusioner som i värsta fall kan vara farliga. svarade inte på min fråga, men jag tolkar det som att det är det scenariot som han ser framför sig. Men Bringéus säger att det är högst osannolikt att skulle bli attackerat och att vi då skulle skicka dit militär trupp och förklara krig. Jag tycker att det är en äventyrspolitik av stora mått. Det lustiga är ju att i princip alla försvarsproblem löses när vi går med i Nato och fördubblar försvarsanslagen enligt Natos rekommendationer. Alla baltiska länder är medlemmar i . Men det räcker inte om inte också galopperar över och ställer upp. Jag får inte den logiken att gå ihop, måste jag erkänna. Mitt alternativ är inte att vi ens fördubblar militäranslagen så att vi kommer upp till en två tiondelar av militäranslag och en liten bråkdel av militäranslag, utan mitt alternativ är att vi satsar på säkerhetspolitik, det som traditionellt har varit den svenska linjen, inte att vi bygger säkerhet tillsammans med Nato. Vi ska bygga gemensam säkerhet för nedrustning, för avspänning, och det gäller inte minst kärnvapennedrustning. Det är med dessa åtgärder och med diplomati, myndighetskontakter och forskningssamarbete som vi bygger säkerhet tillsammans. 30 (KD) replik: Som ni vill att andra ska göra mot er ska ni göra mot dem. Det är en regel som är väldigt användbar här i livet. Vad skulle hända om det värsta inträffade att blev angripet? Har ens tänkt den tanken? Vad är det för hjälp som vi i så fall skulle behöva? Är det att våra grannländer säger att situationen är intressant och att man får fundera på vad man ska göra? Nej, det är inte så. Det handlar om att vi har antagit en solidaritetsförklaring därför att vi vill tala om att vi inte kommer att vara neutrala. Den tiden är passé då var neutralt. Vi kommer att ta ställning, och vi kommer att göra skillnad. För detta finns det en väldigt stor majoritet i riksdag. Det är viktigt att det kommer fram att det här finns en stor skillnad där, oväntat nog, SD och krokar arm. Det är nog väldigt farligt. Om någonting skulle hända kommer det att få konsekvenser. Om vi agerar på ett sätt är det klart att andra säger att det får konsekvenser för den hjälp som de kan tänka sig att ge. Det är ju detta som Nato ytterst handlar om. och större delen av svenska folket tänker då att det är bättre att förbereda sig med sina vänner medan tid är och att samöva än att improvisera. Det är det som är själva essensen av utredning, att ett svenskt medlemskap i skulle vara konfliktavhållande. Det har en svensk statlig utredning kommit fram till. Jag förstår att har läst utredningen, men läs den en gång till med andra glasögon! 31 (S): träffades vi här i kammaren, och vi var då fem partier som ställde oss bakom det försvarsbeslut som vi nu arbetar efter. Det var ett tydligt försvarsbeslut i vilket vi sa att förmågan i de svenska krigsförbanden ska höjas och att totalförsvarets samlade förmåga ska säkerställas. Det var inte bara detta vi talade om, utan vi fortsatte också med den linje som har legat fast ett tag: Vi ska satsa på svenskt stridsflyg och svensk undervattensförmåga, och detta ska ha en särställning i det svenska försvaret. Vi har ett samarbete mellan Försvarsmakten, och industrin för att lyckas med detta. Under resans gång har saker kommit till. Beslut om värnplikt är nu på väg för att stärka försvarsbeslutet och för att lyckas med personalförsörjningen på ett bättre sätt. Vi har i det svenska försvaret aktiverat kustrobot igen, och vi har tidigarelagt svensk trupp på . Det är tydliga saker som har skett. Det jag tycker är viktigt med detta är att av kammarens ledamöter ställde sig bakom beslutet, vilket innebär en förändring av svensk försvarspolitik. Det här är egentligen första gången sedan och efter slut som vi vänder kurvan i när det gäller att satsa på försvaret. Detta är ändå en milstolpe, om än liten. Allt detta är bra, för grunden ligger alltid i det svenska försvaret, hur vi rustar upp det och hur vi gör. Men det är klart att fred och frihet byggs tillsammans med andra. ligger vid , och det som sker runt är viktigt för oss. Vi har ett nära samarbete med grannländerna, naturligtvis med men också med övriga nordiska och baltiska stater och våra grannar. Vi finns dessutom i en västerländsk gemenskap. är ett viktigt land för oss att samarbeta med. Vi är medlemmar i unionen och i , och det är organisationer som vi finns och arbetar i. Förutom grannländerna, inklusive samverkan med , och , EU och FN, är naturligtvis Nato också en organisation som vi kan samarbeta med. Vi har här i kammaren fattat beslut om värdlandsavtal för att kunna öva tillsammans med dessa länder. Från socialdemokratiskt håll har vi emellertid sagt att medlemskap inte är aktuellt. Vi står fast vid detta beslut, men vi ser gärna ett samarbete med organisationen och framför allt med olika länder. Vår grund har vi dock i det svenska försvarsbeslutet. Försvaret och den militära förmågan är viktiga, men civilförsvaret och totalförsvaret är naturligtvis också viktiga för att underlätta och möjliggöra de militära uppgifterna. Med civilförsvaret förstärker vi försvarsförmågan, vi värnar civilbefolkningen och vi kan stärka viktiga samhällsfunktioner. Det kan handla om sjukvård, el, telekommunikation eller polis. Allt detta är naturligtvis viktiga saker, och det gläder mig att Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, nu arbetar med det här. Jag tror att vi kommer att behöva lägga mer resurser här. Jag är också glad över att utredningen för högre försvarsberedskap har kommit. I den har man tittat på försvarslogistiken och sett att det finns problem med hur fördelningen har skett. Jag välkomnar utredningens förslag om att logistik och underhåll på ett tydligare sätt överförs till Försvarsmakten och att FMV ansvarar mer för investeringar och utveckling. Det är naturligtvis viktigt att denna samverkan fungerar så att projekt inte fördyras. Kortsiktiga investeringsbeslut kan få kostnader för Försvarsmakten på lång sikt. Men detta är ändå ett steg i rätt riktning. Jag vill återgå till frågan om civilförsvar och tala lite om psykologiskt försvar. och har vi talat mycket om påverkanskampanjer, cyberattacker etcetera. har det varit aktuellt när det gäller påverkan på det amerikanska presidentvalet och vad som har skett avseende den tillträdande presidenten. Detta är inget som inte drabbar . Vi ser ett stort antal sådana attacker. har redovisat att ett ganska stort antal attacker sker gentemot . Det kan handla om det vi kallar troll i sociala medier, men det sker också attacker mot etablerade medier där falska nyheter sprids. Vi ser att de som ligger bakom detta blir alltmer uthålliga. De riktar sig mycket mot segregerade grupper eller grupper i utkanten av samhället, framför allt på den politiska skalans höger- och vänsterkant. Ska man vara självkritisk, vilket jag tycker att man alltid ska vara, kanske svenska myndigheter har varit lite naiva i dessa frågor. Vi har varit oskyddade och inte riktigt förberedda. Det är viktigt att fundera på hur detta kan mötas och hur man ska kunna identifiera vad som sker. Det här kanske inte bara är myndigheternas ansvar. Vi som befolkning och som medborgare i samhället behöver fundera på källkritik och om en viss nyhet verkligen kan stämma. Detta är ett egenansvar. Det som skiljer oss i den västerländska världen från andra delar av världen med mer auktoritära styren är våra fria och oberoende medier. Dessa har en viktig roll i detta. De pressas självfallet av att kostnader ska minskas, att redaktionerna är mindre och att nyheterna ska ut snabbt. Detta gör säkert att saker ibland slinker igenom. Allt det här bygger på att samhället har en stabil infrastruktur där detta kan fungera. Det är bra att vi arbetar med frågorna, och det gläder mig att medlemskapet i Stratcom gör att vi kan samarbeta med andra om detta. Säkerhetsläget runt har försämrats. kan det låta som om det skedde i går, men det har skett . Det händer såklart saker på olika delar av jordklotet men för oss har det som sker runt naturligtvis påverkat oss mest. Det ska dock sägas att det inte bara handlar om och . Även problem i – och – och påverkar på ett tydligt sätt. Det finns även en politisk oro i väst. Det kan till exempel handla om sammanhållningen i Europeiska unionen eller ledningen och administrationen i . Jag tycker att det är viktigt att tänka framåt. Det gläder mig att försvarsministern och regeringen har presenterat en ny försvarsberedning som kommer att börja arbeta. Den kommer att titta på totalförsvaret, , krigsorganisationen, en förstärkt underrättelseverksamhet, den svenska cyberförmågan och samverkan med . Jag tror att svenska folket förväntar sig att vi i tar säkerhets- och försvarspolitik på stort allvar. överenskommelser bäddar för långsiktighet och stabilitet, vilket är viktigt för svensk säkerhets- och försvarspolitik. Jag ställer mig härmed bakom och yrkar bifall till utskottets förslag. 32 (L) replik: menade att inriktningsbeslutet har vänt kurvan för försvarsekonomin. Försvarsgrenscheferna har i Försvarets forum sagt att de fick ett tillskott på 10,2 miljarder men att de går in i perioden med ett underskott på 30 miljarder. Hur är det möjligt för Socialdemokraterna att hävda att kurvan har vänt? Detta är min första fråga. säger dessutom att man har återupptagit kustrobot. Är kustrobot förbandssatt? Är de förband där kustroboten ingår bemannade? Har man utarbetat reglementen? Har man övat sina uppgifter? Och om man inte har gjort det, när avses detta vara färdigt? Det är ju först då, herr talman, som detta blir en del av det svenska militära försvarets förmåga. Försvarsuppgörelse – det är ett ord som jag ofta smakar på. Hade man sagt försvarsöverenskommelse hade väl det antytt en mycket stark sammanhållning, men att man har gjort en uppgörelse om försvaret känns nästan som motsatsen. Detta är ju emellertid numera ett vedertaget begrepp: försvarsuppgörelsen. Liberalerna har aldrig varit en del i försvarsuppgörelsen, men vi kan nu konstatera att även , och har sagt att man behöver förstärkningar . Då blir min fråga: Menar Socialdemokraterna att det fortfarande finns en fungerande försvarsuppgörelse? Debatten här i talarstolen har antytt allt annat än det. 33 (S) replik: är ju ett ganska litet land i och världen, men vi har självklart rätt till vår alliansfrihet och vårt sätt att styra över vårt territorium. Det tycker jag är grunden, och det bygger naturligtvis på att vi samarbetar med andra länder – att vi bygger fred och frihet tillsammans med länder i vårt närområde eller länder som vi känner gemenskap och samhörighet med. Men jag tror också att det bygger på att vi inom landet, i de politiska partierna, kan samarbeta. Jag tror att försvars‑, säkerhets- och utrikespolitik mår gott när ett litet land försöker hitta så mycket samarbete och samsyn som möjligt. Det handlar naturligtvis om att ge och ta; vi är olika länder. Jag är den förste att beklaga att Liberalerna inte är med i detta samarbete. Jag tror att det skulle vara bra om ni fanns som en medspelare och medpart i det hela, för ni har kloka synpunkter och kan tillföra saker. För oss andra partier handlar det naturligtvis om att ge och ta i en sådan diskussion. Det beslut som vi nu har tagit innebär ju att vi försöker vända kurvan för svenskt försvar. Jag tror att jag tillhör den sista kullen som ryckte in och gjorde värnplikten , när vi fortfarande satsade fullt ut. har det skett en nedmontering. Jag behöver inte kritisera mina föregångare för det, även om jag kanske inte tycker att man skulle ha gjort som man gjorde då. Så visst, det sker någonting nu som ett stort antal partier står bakom. Försvarsbeslutet ligger fast, men sedan har det också kommit till och vi har ställt upp på att vi ska sätta fart på kustroboten igen. Det tycker jag är bra. Ligger försvarsuppgörelsen fast? Ja, jag tycker att ganska många partier här har vittnat om att man står bakom försvarsuppgörelsen. Det är inget parti som har sagt nej. 34 (L) replik: använder uttrycket ”vi försöker vända kurvan”, och jag är beredd att gå med på att det kan vara en relevant beskrivning. Men ännu är inte kurvan vänd, och just nu arbetar Försvarsmakten med sitt budgetunderlag . Jag har en mycket stark misstanke om att det budgetunderlaget kommer att utvisa att man på ett antal punkter inte med den ekonomin kan fullgöra de åtaganden som gjordes i inriktningsbeslutet. Jag bedömer att de tre allianspartier som ingick i försvarsuppgörelsen under det här året och förmodligen redan i vårpropositionen kommer att anvisa nya medel till Försvarsmakten och försvarsbudgeten. Om vi då fortfarande har en försvarsuppgörelse avgörs väl av huruvida Socialdemokraterna är beredda att göra detsamma. Sedan är jag lite konsternerad över replik om att har rätt att få vara alliansfritt. Ja, man har naturligtvis rätt att vara alliansfri även om det är mycket svårt och kräver mycket mer av de länder som inte väljer att även i händelse av krig samarbeta med andra. Men det är min bedömning att har navigerat in i ett säkerhetspolitiskt ingenmansland med den nya regeringen, där vi å ena sidan avvisar Natomedlemskap på alla upptänkliga sätt och å andra sidan måste förstå att det mycket nära samarbete vi har med Nato – , att vi är gold-plated partner, att vi övar tillsammans och så vidare – påverkar omvärldens syn på vår alliansfrihet. Och jag tror inte för , herr talman, att svensk alliansfrihet har någon trovärdighet i ögon. Så vi har varken försvarsgarantier eller trovärdig alliansfrihet. 35 (S) replik: Det är klart att omvärlden förändras, och det måste man som regering och beslutsfattare alltid ta ställning till. Om nya problem och förutsättningar uppstår är det klart att nya medel kanske måste tillskjutas till försvaret. Det tror jag att den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen har varit ganska tydlig med: Man är beredd att pröva och diskutera den frågan. Försvarsministern har varit väldigt tydlig med att dörren står öppen; man är beredd att diskutera. Jag vet inte om omvärlden tvivlar på att vi är alliansfria. Vi har varit det , och en stor majoritet av partier har stått bakom det. Att vi däremot ingår i en västerländsk gemenskap och samarbetar i Europeiska unionen tycker jag är en självklarhet, liksom att vi inte har några planer på att bli medlemmar i , om det skulle vara det som var tanken. Det är inte aktuellt! Men rätten att ändå få föra en politik där vi är alliansfria men samarbetar med dem vi vill tycker jag är ganska självklar. Jag känner också ett stort stöd från svenska folket i den frågan: Det är den linjen vi ska driva. 36 (SD) replik: Jag har en fråga till . Det gäller övnings- och skjutfält och flygbaser som tillhör det gamla Bas 90-systemet. Jag har tagit upp det här, och flera andra har också berört det i försvarsutskottet. pågår fortfarande en avveckling och en utförsäljning av flygbaser. Detta borde vi, enligt vårt sätt att se det, sätta stopp för, och det borde ske . Sedan får vi titta på vilka övnings- och skjutfält och vilka flygbaser vi behöver för framtiden. Det är jätteviktigt att vi så fort som möjligt gör detta, för kommunerna behöver också signaler. Den avvecklingsiver som har genomsyrat landet har för kommunernas del inneburit att avvecklat baserna, som går till försäljning, och till viss del bygger man på övnings- och skjutfälten, eller planerar att bygga. Man får dock ingen tydlig signal från regeringen. Jag har flera exempel på detta, om någon skulle betvivla det jag säger. Min konkreta fråga är därför: Är Socialdemokraterna och regeringen beredda att ta tag i detta , så att vi har tid att sätta oss ned och gå igenom vad vi behöver för framtiden, när det civila försvaret ska återtas? Vad behöver vi för flygbaser för att inte tappa dessa delar? Det finns goda möjligheter att agera snabbt. Det blir inte helt rätt, men det blir betydligt bättre än om tiden får gå. Hur ser ni på detta? 37 (S) replik: I och med det nya försvarsbeslutet gör vi en satsning på Försvarsmakten. Vi försöker vända kurvan och rusta upp det svenska försvaret, och det är klart att vi har väldigt mycket fokus på hur vi ska lösa bemanningen; det är därför vi pratar om värnplikt. Materielfrågorna är naturligtvis väldigt viktiga – att man har rätt utrustning och att den är modern. Jag tycker att har en poäng här: Det handlar naturligtvis om att lösa förmågan att öva på våra skjutfält. Våra flygbaser är viktiga, men där kanske det är lite annorlunda eftersom vi har utvecklat ett stridsflygssystem som ska vara mobilt och gör att man kan landa både här och där. Men när det gäller skjutfälten är det naturligtvis mycket svårt. Jag vet hur det är att öppna nya skjutfält, med miljöprövningar och sådana saker. Som gammalt kommunalråd känner jag också igen frustrationen när man inte får några besked. Jag är ganska övertygad om att Försvarsmakten ihop med funderar på de här frågorna. Det är klart att ökad dimension på det svenska försvaret gör att vi behöver fler övningsytor. Då är det klart att de inte ska stängas. I den frågan har jag samma uppfattning och tycker att det är en viktig fråga. 38 (SD) replik: När det gäller frågeställningen förstår jag att inte här direkt kan stå och säga hur vi ska göra. Men det handlar om att ta med sig ett budskap tillbaka. Jag vill betona att det är bråttom. Det är den signalen jag tycker att har kommenterat. Det är bråttom. måste man agera snabbt, och jag hoppas att ni gör det, så att vi inte om fyra sitter och säger: Fan också, nu missade vi detta! Då blir man kanske tvungen att köpa tillbaka delar av detta. Jag hoppas verkligen att ni tar tag i detta. Jag tror också att vi har en försvarsminister som skulle vara väl värd att ta in i detta sammanhang. En annan sak som jag vill ta upp är Natofrågan, som vi ofta glider in på. Där har vi samma syn, liksom . Jag har inga problem med att vi har samsyn här. Vi står långt ifrån varandra i andra frågor. Vissa har problem med att vi tycker lika – vi kanske inte har riktigt samma utgångsläge, men vi hamnar i ungefär samma slutsatser. Om är med, vad spelar det för roll? tycker vi att regeringen har en bra försvarspolitik. Vi har en försvarsminister som är duktig och försöker driva de här frågorna. Så är det ju. Han väcker respekt överallt. Alliansfriheten är bra. Jag tror att vi kan utveckla den. Vi har också en plats i säkerhetsrådet. Jag tror att vi kan vara en medlande länk. Jag tror att det säkerhetspolitiskt även är väldigt viktigt att man pratar med sina grannar. Skapa inte fiender, utan prata med grannarna som en alliansfri nation, som gör! Det är inte fel. Det handlar inte om att vara undfallande utan om att visa tydlighet. Prata med grannarna inom ramen för alliansfriheten! (: Jag får be ledamoten att tänka på att använda vårdat språk och undvika svordomar i talarstolen.) 39 (S) replik: När det gäller övningsverksamheten tycker jag precis som att det är viktigt att det svenska försvaret har övningsverksamhet och övningsområden nu när vi utökar det. Jag ser att samarbeten mellan partier är bra, men det gäller då också att samarbeta om hur man finansierar verksamheten. Socialdemokrater och sverigedemokrater skiljer sig nog ganska radikalt åt när det gäller finansieringen av en utbyggnad av svenskt försvar. Det sätter naturligtvis käppar i hjulet. Det är inte aktuellt med några samarbeten. 40 (V) replik: är glad över många saker. Det tillhör kanske både hans lynne och den roll han har som regeringsföreträdare. Jag vill inte grumla glädjen men ifrågasätta den just när det gäller Nato Stratcom. Jag ska inte upprepa allt jag sa tidigare om Nato Stratcom. Men låt mig återigen citera lite ur de mål som man kan ta del av på deras hemsida: Stratcoms civila kommunikation och uppsökande insatser ansvarar för att främja medvetenheten om och bygga förståelse och stöd för Natos politik, operationer och verksamhet. Militärt ska man främja Natos militära syften och mål till målgrupper för att öka medvetenheten och förståelsen för militära aspekter av alliansen. Vad gäller informationsoperationer ska man samordna militära informationsaktiviteter för att skapa önskad effekt på viljan, förståelsen och förmågan att stödja alliansens verksamhet, uppdrag och mål. Psykologiskt ska man använda metoder, kommunikation och andra medel för att påverka föreställningar, attityder och beteenden som påverkar uppnåendet av politiska och militära mål. Med anledning av vad jag tidigare relaterade om Natos militära mål och hur det har gått i och , där man med lögnen som vapen har bedrivit och startat krig, är det verkligen socialdemokratisk politik att vi ska engagera oss i Stratcom? Skaver det inte lite, med något litet sorgestygn, hos den annars så glade , när vi nu faktiskt är medlemmar i ? 41 (S) replik: