prot · H50950 · 2017-12-14 00:00:00 — I budgetpropositionen framhåller regeringen vikten av att lärosätenas styrning behöver utvecklas för att de ska få goda förutsättningar att bedriva en långsiktig verksamhet. Därför pågår just nu en utredning om styrning och resurstilldelning. Jag ser verkligen fram mot utredningens förslag. Jag hoppas också att denna utredning kan leda till att vi når en politisk överenskommelse, som ytterligare stärker kvaliteten i den högre utbildningen och forskningen. Ytterligare ett viktigt perspektiv påverkar den högre utbildningen och forskningen. Vi lever i en alltmer globaliserad värld. Det kan vi inte blunda för. Vi måste inse vikten av en ökad internationalisering av den högre utbildningen och forskningen. Därför ser jag också fram mot de förslag som en annan utredning ska lämna om en ökad internationalisering av den högre utbildningen och forskningen. Det kommer också att stärka kvaliteten. I regeringens budgetproposition är fler högskoleplatser och en stärkt kvalitet två mycket viktiga prioriteringar. Jag välkomnar därför att regeringen nu investerar i fler högskoleplatser och att flera samhällsviktiga utbildningar prioriteras. Låt mig ge några exempel.  Lärarbristen möts nu med en stor utbyggnad av förskollärar- och lärarutbildningsplatser. betyder det ca 10 000 nya platser.  Bristen på ingenjörer möts med ca 1 600 platser under .  För att möta kompetensbehovet i totalförsvaret tillförs Försvarshögskolans civila utbildningar 200 platser .  Läkarutbildningen byggs ut med totalt 440 platser .  Teologiska högskolan i tilldelas platser för att möta behovet av utbildning inom den ortodoxa kyrkan. Det är en viktig del i att stärka integrationsarbetet. I kontrast mot detta minskar samtliga allianspartier anslagen till lärosätenas utbildning på grundnivå och avancerad nivå. Liberalerna skär ned mest. Jag tycker det är anmärkningsvärt. Det betyder ju i praktiken att , och Liberalerna säger nej till regeringens utbyggnad av fler högskoleplatser. Det gör de trots den kompetensbrist som vi ser inom flera yrkesområden, inte minst den stora bristen på förskollärare och lärare. Liberalerna vill dessutom centralisera ämneslärarutbildningen till sex universitet. De vill helt enkelt flytta platser från andra lärosäten till dessa sex stora universitet. Hur det rimmar med att vi ska ha en högskoleutbildning i hela landet förstår jag inte. Jag är lite nyfiken på vad tänker om detta. För mig verkar Liberalerna präglas av ett elitistiskt tänkande, som jag hoppas att avvisar å det bestämdaste. Betyder denna satsning på fler högskoleplatser att regeringen inte prioriterar kvalitetsfrågor? Nej, naturligtvis inte. Att bygga ut högskolan med fler platser innebär ju inte att man per automatik negligerar kvaliteten. Vi måste kunna göra två saker : både ge fler möjlighet att utbilda sig och se till att all högre utbildning håller högsta kvalitet. I budgetpropositionen fortsätter regeringen därför att investera för att stärka kvaliteten inom humaniora och samhällsvetenskap, vilket bland annat innefattar lärarutbildningen. I detta sammanhang vill jag också särskilt omnämna satsningen på att öka kvaliteten i skolan genom forskarskolor för anställda i lärar- och förskollärarutbildningen samt en försöksverksamhet med syfte att utveckla den praktiknära forskningen. Detta är två exempel på hur regeringen stärker kvaliteten både i den högre utbildningen och i lokala skolor. Till detta kommer försöket med övningsskolor som är ett led i kvalitetsarbetet. En ökad kvalitet är inte bara beroende av om man får mer pengar eller inte. Kvalitetsarbete är ytterst ett förhållningssätt. Regeringens reformerade kvalitetsutvärderingssystem är en viktig del i detta förhållningssätt. har med anledning av detta nu fått ansvar för både den högre utbildningen och forskningen. Ytterst är det lärosätenas ansvar att erbjuda utbildningar med hög kvalitet. Kan man inte stå för en kvalitativt god utbildning ska man naturligtvis inte starta en sådan utbildning. presenterade en rapport om lärosätenas myndighetskapital, vilken har tagits upp i debatten . Den visar att det finns ett sparande om 5,4 miljarder i utbildningsdelen av den högre utbildningen. Det torde därför inte finnas brist på kapital för att stärka kvaliteten. Det är värt att notera att myndighetskapitalet var knappt 4 miljarder . steg det drastiskt till nästan 12 miljarder. Därefter har det legat ganska stilla. Det är dock högt som det är. Den gemensamma nämnaren är en borgerlig regering, som med en ryckighet med tillfälliga platser gjorde att det blev en osäkerhet för lärosätena. Resultatet blev ett sparat myndighetskapital. I dagens debatt har det talats om tomma platser. Jag måste fråga om någon av de borgerliga politikerna kan komma fram och säga hur många tomma platser vi har. Mig veterligen delar regeringen inte ut några platser över huvud taget. Den ger ett anslag i pengar, sedan är det lärosätena som ansvarar för antalet platser. Jag tycker att det blir vulgärpropaganda när man använder myndighetskapitalet i sina påståenden om att det finns en massa tomma platser överallt. Jag tror inte att det förhåller sig så. Jag vill översiktligt kommentera budgetens forskningsdel något. I forskningspropositionen som presenterades gav regeringen sin syn på forskningspolitikens inriktning i ett tioårigt perspektiv med särskilt fokus –2020. I enlighet med forskningspropositionen ökas anslaget med 1,1 miljarder . Nära hälften av ökningen tillfaller våra lärosäten. Resten anslås till forskningsråden, , Rymdstyrelsen och . Det är också viktigt att stärka högskolornas och de unga universitetens forskningskapacitet. Därför höjs grundpengen per student. I budgetpropositionen konkretiseras vikten av en ökad samverkan mellan akademin och det omgivande samhället genom att en del av anslaget fördelas utifrån samverkan. Det rimmar bra med forskningspropositionens titel Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft. Att lärosätenas basanslag ökar är viktigt. Det stärker grundforskningen och de yngre forskarnas situation, bland annat genom att doktorander anställs från dag ett. Dessutom begränsas stipendieanvändandet betydligt. är det angeläget att forskningen möter stora globala och nationella samhällsutmaningar. Forskningspropositionen angav fem sådana utmaningar, nämligen  hälsa och livsvetenskap  skapandet av ett hållbart samhällsbyggande  höjd kvalitet i den svenska skolan. I enlighet med forskningspropositionen genomförs nu sex tioåriga nationella forskningsprogram samt Testbädd – kraftsamling för innovation, som innehåller fem viktiga samverkansprogram. Genom dessa satsningar kan vi också prioritera den utmaningsdrivna forskningen. Jag är glad och stolt över att övergripande få presentera en budget med höga ambitioner för den högre utbildningen och forskningen. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 155 (M) replik: Tack, , för ditt anförande och för den enorma marknadsföring man gör av regeringens proposition! inledde med att säga, precis som jag anförde, att ett av målen är att ska vara ett av världens främsta forskningsländer. Riktigt vad som ska ingå i detta, , är väldigt svårt att klargöra. På vilket sätt ska vi kunna räkna detta? Vi är bland de länder som lägger mest resurser per capita. Men vi når inte spets när det kommer till kvaliteten när vi jämför oss med andra länder. På vilket sätt anser att regeringen gör det bättre? Det hänvisar till är utredning om resurstilldelning, utredning om internationalisering, men det är få konkreta förslag. Det hade varit intressant att lyssna in detta. En annan fråga som lyfter fram är att vi ska ha fler utbildningsplatser. Men, : Vem ska plugga där? Hur ska vi nå kvalitet? Hur ska vi få fler lärarutbildade när vi ser de avhopp som finns? Vi har en verklighet att förhålla oss till som jag tycker att bortser från. Vi har en verklighet där många studenter, kanske i storleksordningen av dem som läser på ämneslärarutbildningen, lämnar redan kanske bara efter att de börjat plugga. Vi behöver fler som har förkunskaper nog att kunna slutföra en utbildning. Jag skulle gärna vilja höra synpunkt på det. 156 (S) replik: Man kan vända på den frågeställning som riktar till mig och fråga: Vad gjorde alliansregeringen ? De mätsiffror och de resultat som du hänvisar till har en längre historia bak i tiden än bara den tid som vi har suttit vid makten. Att ligger lite sämre till än vissa andra länder har inte enbart att göra med att vi nu har en rödgrön regering vid makten. Det ska också sägas att är väldigt bra på många sätt vad gäller både den högre utbildningen och forskningen. Vi vet att vi ligger lite efter toppforskningen i vissa länder. Bland annat brukar vi jämföra oss med , och . Vi funderar på: Varför kan inte vi prestera lika bra som de länderna? Det handlar om att tänka väldigt långsiktigt och ha ambitioner. När vi ser på den proposition som behandlas och som tar sin utgångspunkt i forskningspropositionen finns det väldigt mycket som lägger en god grund. Vi tänker tioårigt, vi har tioåriga program och vi har samverkansprogram som mottas med stor entusiasm av näringsliv och offentlig sektor. Jag tror att det på lång sikt kommer att lyfta som forskningsnation ända upp till nivån med , och . Det är fantastiskt bra att vi nu kan erbjuda fler platser. Vi ska inte ha någon form av defaitism. Vi ska tänka utvecklingsmässigt och visionärt. erbjuder vi fler platser för dem som vill studera på högskolan. Vi har brist på ingenjörer. Är det så att säger: Nej, vi ska inte erbjuda några fler platser – vi har visserligen brister, men vi vet inte om det är några som söker? Så kan man inte resonera. 157 (M) replik: Om vi tittar på en annan frågeställning som och jag har delat har vi vurmat för detta med samverkan, att lärosätena ska bli duktigare på att samverka. Det handlar om hur det kopplar till en ökad kvalitet och målet att vi ska bli världens bästa forskningsnation. Det som då blir märkligt är att vi har en regering som inte längre omfördelar medel baserat på kvalitet. Den gör det inte baserat på citeringar och inte på hur mycket pengar man externt får in. När man också plockar in samverkan i det tar man till en metod som har gjort. Det är en metod som innebär att det är lärosätenas egna berättelser som avgör hur mycket pengar de får och hur duktiga de är på samverkan. Det var till och med en pilot som inte alla lärosäten deltog i. De har fått lite pengar i alla fall bara därför att de inte ens fanns med. Det är lite märkliga förhållanden. Vi talar om hur viktigt det är med transparens. Vi ska ha öppenhet och helst någon form av analys som ligger till grund för de fördelningar vi gör, men den saknas. Jag tycker att det är oerhört olyckligt. Vart tar rättssäkerheten vägen? Jag skulle gärna vilja höra lite mer om vad säger om det. När det kommer till utbildningsplatserna, , handlar det om att vi ska ha studenter som söker sig till platserna som är beredda att offra tid och fullfölja. Kom inte med förslaget om breddat deltagande! Det har blivit totalsågat, och ni har till och med själva dragit tillbaka det! 158 (S) replik: Jag ska försöka svara, och vi får se om jag hinner kommentera alla frågor jag fick. När det gäller samverkan talade jag om det i mitt anförande, och forskningspropositionen heter Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft. Vi behöver en ökad samverkan mellan akademi och näringsliv, akademi och offentlig sektor och akademi och det omgivande samhället i stort. Det är oerhört viktigt. Detta var en fråga som den borgerliga regeringen funderade mycket på, och den tillsatte utredningar för att hitta modeller. Men den lyckades inte med att hitta indikatorer. Den borgerliga regeringen bad att utveckla modeller för samverkan på ett annat sätt. Den försökte en tredje eller en andra gång. Det är den modell som tagit fram som regeringen nu använt för att fördela anslag. I propositionen står det också om att den utredning som förkortas Strut, Styr- och resursutredningen, ska fundera extra och mycket på hur man gör för att fördela pengar även efter samverkan. Man får se detta som i väntan på. Vi kanske får en ytterligare förfinad modell. Vi hoppas att vi kan lyckas att lösa den frågan. Det är viktigt att även premiera samverkan. Det finns analyser om det. Jag har själv tagit del av sådant som har skrivit. Det är inte helt taget ur det blå när det gäller sättet att fördela pengar efter samverkan och hur lärosäten har formulerat sina strategier för ökad samverkan. Breddat deltagande är en jätteviktig fråga, . Den frågan kommer tillbaka när vi har haft sett Struts resultat och haft diskussioner. Det är oerhört viktigt att ha lärosäten som pedagogiskt kan möta alla studenter på olika nivåer. 159 (L) replik: I första halvan av anförande skröt han om alla de platser som byggs ut. I andra halvan av anförande sa han: Man kan inte säga att det finns några tomma platser eftersom vi inte delar ut några platser. Min första fråga är: Vilken del av anförande ska man lyssna på? Min andra fråga gäller lärarutbildningen. Det är sant att Liberalerna vill koncentrera delar av lärarutbildningen, framför allt ämnesstudierna på ämneslärarutbildningen, till vissa platser. Är det då fråga om en elitsatsning? Man kan kalla det vad man vill, fru talman. Jag tycker att svenska elever ska ha eliten av svenska populationen som lärare. Är det fel tanke bakom det, ? 160 (S) replik: Jag får väl ta detta en gång till, kanske lite saktare. När regeringen fördelar platser vet vi alla att det är pengar det handlar om. Sedan transformeras det till platser, men det är ytterst lärosätena som ansvarar för hur många platser det blir. Det är klart att det är en viktig signal som den borgerliga regeringen har gett och som vi ger: att det leder till ett antal platser. Jag tycker att det är viktigt att skicka ut den signalen till samhället och till unga människor som vill studera på högskola. Vi vet att vi behöver fler läkare, ingenjörer och lärare. Det är viktigt att säga att vi nu satsar på just dessa sektorer för att vi ska få fler som vill studera och utbilda sig till dessa yrken. Ja, jag tycker faktiskt att Liberalerna är lite elitistiska, i alla fall på detta område. För mig, Socialdemokraterna och regeringen är det oerhört viktigt att vi har högskoleutbildning i hela landet. Jag tror faktiskt att vi kan få kvalitativt goda ämneslärarutbildningar även utanför de sex stora universiteten. Därför är detta viktigt. En del människor som vill bli lärare har kanske etablerat sig på någon plats. Det är oerhört svårt att få dem att flytta till en större stad, en större ort eller ett större universitet. De vill ha närheten. Det går att utveckla god kvalitet även på mindre högskolor. Jag tycker att det ur detta perspektiv är elitistiskt tänkt av er. Jag tycker att det är lite synd att ni har antagit den hållningen, för tillsammans skulle vi kunna utveckla de högskolor som har ämneslärarutbildning, så att det blir kvalitativa utbildningar överallt. 161 (L) replik: Jag står fast vid att jag tycker att svenska elever ska möta en elit av lärare när de går i skolan. Jag funderar väldigt mycket på hur vi ska se till att den svenska lärarutbildningen blir så bra som den kan bli. När man ska bli ämneslärare läser man två ämnen väldigt djupt, det ena mer än det andra. Det är i princip en masterutbildning. Det är klart att det är väldigt svårt för ett land med geografiska situation och befolkningssammansättning att ge djupa ämneskunskaper på väldigt många ställen. Ja, vi tycker att man bör koncentrera ämneskunskapsinhämtningen i ämneslärarutbildningen för att få en riktigt hög kvalitet på ämneslärarutbildningen. Det innebär inte att man ska lägga ned lärarutbildningen i alla andra delar. Det innebär att man kan ha kvar en metodikutbildning. Det innebär att man kan ha kvar låg- och mellanstadielärarutbildningen, som inte har så djupa ämnesinriktningar. Det innebär att man kan ha kvar förskollärarutbildningen på väldigt många platser. Men just när det gäller fördjupade kunskaper i själva ämnet tror jag att det är klokt att ge dem på några ställen där studenterna verkligen kan få riktigt fördjupad kunskap. Sedan gäller det platserna på lärarutbildningen. Varken Socialdemokraterna, eller någon annan kan väl tro att det är bristen på lärarutbildningsplatser som är det stora problemet för svensk lärarutbildning. Problemet är inte att man behöver signalera: finns det 10 000 fler platser. Då skulle ni kunna signalera att det helt plötsligt finns 100 000 nya platser. Problemet är att det är för få som söker de platser som finns . Det är för få som vill bli lärare. Det innebär att antagningspoängen blir låg, och det innebär att utbildningskvaliteten blir låg och därmed också att kvaliteten blir låg när dessa lärare kommer ut i skolan. Jag vill se till att de allra bästa och skickligaste människorna blir lärare och att det är en sådan attraktivitet i utbildningen att folk strömmar dit. Ja, du kan kalla det elitism om du vill. Men jag tycker att svenska elever ska möta eliten. 162 (S) replik: Jag tror faktiskt att vi kan få fram elitlärare även på mindre högskolor. Jag vet att vi har väldigt många duktiga lärare. Vår uppgift är att ge förutsättningar så att alla som är lärare på våra högskolor är superduktiga lärare. Därför har det ingen större betydelse om det är på ett stort universitet eller på en mindre högskola som man har en ämneslärarutbildning. I och med digitaliseringen kan vi hantera både stora och små och få kvalitet precis överallt. Jag undrar lite vad säger till de ungdomar som vill söka sig till högskolan. I den senaste mätningen var det en negativ trend i fråga om lärarutbildningarna. Vissa tappade i söktryck, framför allt förskollärarutbildningen och grundlärarutbildningen. Däremot var det hyfsat bra när det gäller ämneslärarutbildningen. Och när det gäller specialpedagogutbildningen ökade det rejält. Jag tänker på dem som har ambitionen att bli lärare eller som har en dröm om ingenjörsyrket eller som vill bli läkare. Jag undrar vad och säger till dem. Ni säger nej till ytterligare 440 läkarutbildningsplatser , som vi vill ha. Ni säger nej till ingenjörsutbildningsplatser. Ni säger också nej till lärarutbildningsplatser och förskollärarutbildningsplatser. Vad säger till de ungdomar som vill utbilda sig, när man sätter ett tak för utbildningen? 163 (C) replik: När man lyssnar på Socialdemokraterna är det lätt att få en bild av att dyr politik är samma sak som bra politik. Så är givetvis inte fallet, utan det handlar om hur man använder medlen. valde att i sitt anförande lyfta fram att säger nej till ett antal platser, bland annat på lärarutbildningen. Det beror delvis på att vi ser att andra vägar måste stärkas i fråga om lärarutbildningarna. Men det handlar också om att vi ser ett annat sätt att möta kompetensförsörjningen. Vi har bland annat fler platser på än vad regeringen har presenterat. är orolig över hur vi i Alliansen ska kunna komma överens. Jag kan dämpa oro. Vi har styrt tillsammans. Vi har också presenterat mycket gemensam politik på högskoleområdet under i opposition. lyfte i inledningen av sitt anförande upp tilliten till lärosätena som en väldigt viktig fråga. har regeringen valt att på olika sätt gå in i frågan om autonomin för några lärosäten. Man har diskuterat frågan om kvalitet och lokalisering för de autonoma lärosätena. Jag tänker på . Jag tänker på . Min fråga till är: Anser du att detta är att visa tillit till lärosätena? 164 (S) replik: Jag kan bara konstatera att det verkar vara en väldigt stor differens mellan och Liberalerna vad gäller ämneslärarutbildningens lokalisering. Jag vet att i likhet med den rödgröna regeringen tycker att det är viktigt med högskoleutbildning i hela landet. Detta är ändå en form av schism. Jag vet inte hur ni ska få ihop det om ni ska driva både att man ska flytta platser till de stora universiteten och att man ska ha kvar utbildning i hela landet. Tilliten är jätteviktig. När var ny som högskole- och forskningsminister åkte hon runt mycket till lärosätena just för att lyssna och få kunskap om de frågor, tankar och idéer som fanns på lärosätena. Det är jätteviktigt. Sedan gäller det frågan om lokalisering. Har man tillit kan man också vara skarp och säga ifrån. Att det är en bra dialog mellan regeringen och lärosätena tycker jag faktiskt stärker tilliten i det perspektivet. 165 (C) replik: Jag hade önskat att Socialdemokraterna hade ägnat tankemöda åt de samhällsutmaningar som vi står inför i stället för att fundera över Alliansens kommande politik. Jag kan lugna dig, . Du behöver inte vara orolig. Jag är alldeles säker på att vi kommer att komma överens. Vi har presenterat mycket gemensam politik både och tidigare. Men jag uppfattade inte ett svar på frågan om tillit. väljer att säga att högskoleministern har haft dialog med lärosätena. Men i de faktiska frågorna har lärosätena diskuterat kvalitet och lokalisering i en bredare diskussion. Ministern och regeringen har varit väldigt tydliga. Det ska man verkligen ge regeringen. Ni har varit väldigt tydliga i dessa frågor. Men frågan jag ställde var: Anser du att detta är att ha tillit till lärosätena och tilltro till autonomin för lärosätena? 166 (S) replik: Samhällsutmaningar möter vi mycket bra, skulle jag vilja säga. Som jag sa i mitt anförande: I forskningspropositionen ser vi fem stora samhällsutmaningar, både globala och nationella, som vi måste hantera och möta, både från den högre utbildningen och forskningen. De samverkansprogram som rullas ut i är ett bra sätt att möta de samhällsutmaningar som vi står inför. När det gäller tillitsfrågan finns det mycket man skulle kunna säga. Vi presenterade ett kvalitetsutvärderingssystem, en reformering av det gamla. Tilliten handlar om att man då lyssnade in vad sektorn tyckte och hade för åsikter. Jag tycker att regeringens förslag, som vi antog här i , mycket väl speglar ett tillitsfullt samtal med sektorn. Det breddade deltagande som tog upp är en viktig fråga som visar på en tillitsfull dialog med sektorn och att man för att få ett helhetstänk är beredd att dra tillbaka ett förslag och invänta andra utredningar och förslag. Att anklaga mig eller regeringen för att sakna tillit håller alltså inte i det perspektivet. Det är jätteviktigt att vi har lärosäten överallt, precis som jag sa tidigare. Det är oerhört viktigt och stärker det livslånga lärandet att vi har och lärosäten i och i liksom övriga lärosäten. Det ger människor möjlighet att utbilda sig på orten, och då är det viktigt att man har en tillitsfull dialog så att man kan vara skarp och fatta beslut som inte alla gillar men som ändå bygger på ett tillitsfullt samtal parterna emellan. (forts. § 17) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 15 Beslut om ärenden som slutdebatterats SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Generell tillståndsplikt) 2. res. (S, MP, V) 148 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 75 M, 38 SD, 21 C, 18 L, 13 KD, 1 - : 104 S, 23 MP, 20 V, 1 - Frånvarande: 9 S, 8 M, 8 SD, 1 MP, 1 C, 1 V, 1 L, 3 KD, 3 - UbU2 Utgiftsområde 15 Studiestöd Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Hållbarhetsrapportering) 2. res. 1 (S, MP, V) 148 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 76 M, 38 SD, 21 C, 18 L, 13 KD, 1 - 1: 104 S, 23 MP, 20 V, 1 - Frånvarande: 9 S, 7 M, 8 SD, 1 MP, 1 C, 1 V, 1 L, 3 KD, 3 - Punkt 2 (Revision) 2. res. 2 (V) 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 76 M, 38 SD, 23 MP, 21 C, 18 L, 13 KD, 2 - 2: 20 V Frånvarande: 9 S, 7 M, 8 SD, 1 MP, 1 C, 1 V, 1 L, 3 KD, 3 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 16 Beslut om ärende som slutdebatterats vid dagens sammanträde