prot · H40988 · 2017-03-29 00:00:00 — Tyvärr känner jag det som att man blir lik dem som man umgås med. Det är ett talesätt som visar att man väljer vad man läser och vilka fakta som man tar del av. Man kan välja att läsa alla handelsavtal väldigt kritiskt. Det har säkert belägg för. Men man kan också välja att läsa det mesta positivt, om man tänker på att motsatsen till handel i världen skulle innebära så oerhört mycket mer problem och fler krig än vad vi har sett. EU har ändå reglerat vissa områden, och det borde också kunna erkänna som har suttit i . Utan en demokratisk församling på den nivån skulle vi ha haft ännu sämre förutsättningar, inte minst för fredsarbetet i . Därför blir det lite som när man ropar efter vargen för , att trovärdigheten i argumentation blir så negativ att man till slut inte kan ta den till sig. Det tycker jag är väldigt tråkigt. Bland alla korn av misstänksamhet finns det säkert också korn av sanning. 56 (MP) replik: Jag tackar för den påminnelsen. Min egen självbild är att jag alltid vill vara positivt inriktad och lösningsorienterad. Men så hamnar jag i handelsavtalen, och då blir jag frustrerad när jag ser att man upprepar samma misstag i flera av de handelsavtal som är på gång. Jag tar till mig den kritiken. Min grundsyn är ju att man ska komma med positiva förslag. Det var någon här tidigare som sa att dessa avtal brukar ta att komma fram till. Men det är just för att de är så komplicerade och allomfattande. Varför inte göra det enklare vid det första steget? Varför inte identifiera de 100 lagförslag som på ett omotiverat sätt hämmar handeln? Sedan tar man tag i dem och ser vilka ändringar som kan göras i respektive land. Sedan avskaffar vi de tullarna. I är det helt okontroversiellt att avskaffa tullar. Vissa länder vill fortfarande ha en tull på per liter olivolja. Det finns motsättningar i EU, men här i är vi ganska överens. Den som gapar efter mycket mister ofta hela stycket. Det är det som vi faktiskt gör med de nya handelsavtalen. Där har vi ett problem. Det är ganska sunt att läsa något med kritiska ögon. Då upptäcker man fler problem som kan åtgärdas. Det är synd om man upptäcker problemen . Sedan håller jag helt med dig om att man inom ramen för arbete fick väldigt många nya idéer och tankar. Där är det en mycket större spännvidd, på både gott och ont, än här i . Men det mesta var absolut gott. Det finns många moderna handelsidéer som vi skulle kunna plocka hem till riksdag. 57 (C): Det känns nästan som att förbandet skulle komma efter rockbandet . Men det får väl vara så. Jag vill inleda med att yrka bifall till reservationerna 1 och 14. Under hade tillsammans med den högsta tillväxten i världen. Båda länderna tog sig från fattigdom till välstånd, och det i mångt och mycket genom handel med andra länder. Det möjliggjordes genom att vi investerade och sålde varor i andra länder, men också genom import av bland annat råvaror, reservdelar och maskiner som vi behövde. Utlandshandeln, fungerande lagar, regler och samhällsinstitutioner gjorde till ett framgångsrikt land. Hälften av alla varor och tjänster som produceras i vårt land säljs till andra länder, och vi importerar nästan lika mycket. Det gör också till ett av världens mest exportberoende länder. Små länder som är mer beroende av frihandel än stora länder för att nå välstånd. Vårt handelsberoende är nästan fyra gånger så stort som . Därför finns det också en stor enighet mellan de politiska partierna i om att frihandel är viktigt. var vi några representanter från näringsutskottet som åkte till för att följa den före presidentvalet. Och det gick inte att missförstå budskap både till det amerikanska folket och till omvärlden. Med sin slogan ”Make ” drog han fram som en virvelvind på olika politiska möten och i massmedier. På ett av mötena som jag själv hade möjlighet att besöka sa han tydligt att han skulle riva upp och omförhandla handelsavtal som inte var tillräckligt fördelaktiga för . Redan under sin i Vita huset skrev Trump under en order om att man skulle lämna förhandlingarna kring frihandelsavtalet – ett avtal där totalt elva länder vid ingår. Om det är en övergripande signal om hur tänker hantera sin handelspolitik ser det inte ljust ut för EU:s frihandelsavtal med . Men EU:s handelskommissionär är försiktigt positiv och hoppas att förhandlingarna kan återupptas , och det får vi verkligen hoppas. Ett annat orosmoment, som flera har nämnt, är förstås utträde ur EU. Eftersom är en av största handelspartner och många svenska företag finns i landet blir saken ganska komplicerad. Detta får vi återkomma till. I betänkandet kan man även läsa om regeringens exportstrategi, men här nämns inte ett enda ord om att det är viktigt att på hemmaplan ha konkurrenskraftiga villkor för företagen. Ska vi kunna konkurrera på en global marknad kan man inte som regeringen nu gör höja skatter på jobb och företagande, införa kilometerskatt på avstånd och slå till med en flygskatt. Allt detta försämrar villkoren för svenska företag när det gäller att kunna sälja sina varor och tjänster på en internationell marknad. Avslutningsvis vill jag säga att fortfarande lever väldigt många människor i fattigdom. FN räknar med att 1,2 miljarder människor lever på . För att komma bort från fattigdom är frihandel en nyckel till förändring. Även om vi inte ska blunda för att det också kan finnas en baksida med att billiga varor produceras i utvecklingsländer måste vi underlätta för fattiga länder att sälja varor till oss i den rikare delen av världen. Det är bara så företag i fattiga länder kan konkurrera med företag i den rikare delen, och det är så välstånd kan skapas. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 17.) betänkande 2016/17:NU14 58 (M): är vi här för att debattera den energi som får samhällets motorer att snurra. Energin utgör basplattan i svensk industri. Den lyser upp våra hem, även i den mörkaste timme. Den driver operationssalar på sjukhus och elbilar på gatorna. Utan trygg energiförsörjning stannar vårt samhälle och vår ekonomi. har vi att hantera ett stort antal motioner som handlar om hur energin kan bli renare och tryggare och hur den kan användas mer effektivt. Låt mig börja i det rena och gröna. Klimatutmaningen är ett av de absolut största hoten mot vår värld, så som vi känner den. Utmaningen blir större och uppförsbacken brantare när nu har valt en klimatförnekare till president. I är diskussionerna som tur är de omvända. Vi har en bred enighet i oron för klimathotets omfattning och dess konsekvenser. Fem partier är överens om att över huvud taget inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser. Samma fempartigrupp är därtill överens om kraftfulla åtgärder på energiområdet för att helt bli av med fossila bränslen. Det är jag både glad och stolt över. Men trots höga ambitioner, som ska göra bäst i klassen på miljö, är det viktigt att påminna om att vi i vårt land bara står för knappt av världens utsläpp. Vi kan gärna vara bäst i klassen, men hela klassen måste prestera om betygssnittet ska höjas. Det innebär att även om just vi gör bra ifrån oss är klimatutmaningen global. Det här är bara någonting som vi löser tillsammans med andra. Vi talar ofta om den revolution inom förnybar energi som har kastat om spelplanen. Men vad vi sällan talar om är att fossil energi som andel av världens totala energikonsumtion stadigt har ökat . Detta betyder att trots att fler väljer vind- och solkraft har procentandelen av världens konsumtion av utsläppstunga energislag ökat. Förklaringen till detta är enkel. Det beror på att det finns en del länder, däribland delstater i och , som med politiska beslut har valt att förhastat lägga ned koldioxidfri kärnkraft utan att ha gröna alternativ redo. Detta har lett till ett ökat beroende av kolkraft och gas. Vi menar därför att en omställning av energisystemet måste ske kontrollerat och eftertänksamt. Tryggheten i systemet får aldrig äventyras, och ju mindre koldioxidutsläpp, desto bättre. Därför är jag glad över att vi nu fått till stånd långsiktiga spelregler för alla stora kraftslag, det vill säga vattenkraft, kärnkraft och ny förnybar energi. Vi har stora satsningar på vind- och solkraft som effektskatten för kärnkraft nu slopas och skatten på vattenkraft nästan helt tas bort. Vi gör en omställning med höga miljömål utan att med politiska beslut stänga kärnkraftsreaktorer. Hur vi än gör för att få att bli bäst i klassen måste som sagt fler länder ”steppa upp” för att klimatutmaningen ska lösas, eftersom klimatutmaningen är global. En sak är säker: Om vi ska lösa klimatutmaningen globalt görs det inte genom fler strategier, fler samordnare eller mer samverkan. Det sker bara genom att miljötekniken fortsätter att utvecklas i snabb takt och blir både effektivare och billigare. Det enda sättet att få fler länder att göra mycket mer globalt är om det blir billigare att köpa in miljövänlig teknik. Här har en oerhört viktig roll att spela. Vi behöver fortsätta satsa på högkvalitativ energiforskning inom alla våra stora kraftslag om ska bli världsledande på just den miljöteknik som vi sedan kan exportera till andra länder. Denna framtidens miljöteknik ska skapas här. Den kan sedan gynna hela världen. Vi behöver dock också ett bättre företagsklimat så att teknikföretag inte bara vill starta här utan också vill stanna här. Då behövs mindre regelkrångel i näringslivet och lägre skatter. Dessutom behövs, vilket vi hörde i föregående debatt, stora insatser för mer frihandel så att vi blir av med tullar och annat som begränsar exporten av miljöteknik. Bara så kan vi få mer handel och mer export av den teknik som behövs för att göra klimatsmarta val billigare. Till export av teknik för grön energi ska läggas potentialen av direktexporterad, färdigproducerad energi. EU tar nu stora och viktiga steg mot en gemensam energimarknad. Detta öppnar dörrarna rejält för att bli en större exportör av förnybar energi i . Detta är bra av flera skäl. Dels stärks vår konkurrenskraft, som skapar förutsättningar för både jobb och tillväxt i , dels skapas möjligheter för andra EU-länder att få tillgång till energi som inte kommer med hållhakar från öst. Det enda skälet till att kan bygga Nord Stream, som många av oss har varit med om att kritisera, är för att av EU:s energianvändning kommer från naturgas. Det är alltså det enda skälet till att Nord Stream-bygget är lönsamt. Med en gemensam energimarknad och energiunion öppnas dörren för fler länder att välja bort rysk gas till förmån för exempelvis svensk vattenkraft. Detta är oerhört positivt för hela EU, även ur ett säkerhetspolitiskt perspektiv. Trygghet är ett ord som kommit upp i toppen av den svenska debatten. Vi använder det mer och mer. På våra områden innebär trygghet att man vet att lamporna inte slocknar i operationssalen eller att maskinerna inte stannar i fabriken. Leveranssäkerhet och elnät är kanske inte den hippaste frågan man kan ta upp, men det är livsviktigt att allt fungerar. I går besökte näringsutskottet för att rikta skarp kritik mot och dess analyser som ligger till grund för dimensioneringen av elnäten. menar att näten kan byggas mer effektivt om bara arbetar på ett annat sätt. Detta är dock inte hela bilden. Regelkrånglet kring nätutbyggnad har lett till tillståndsprocesser som kan ta uppemot . Vi lever i en utsatt värld. Våra nät kan utsättas för både medvetna attacker och naturkatastrofer. Näten kan därutöver nå en maxkapacitet som gör att nya stora bolag, som vill etablera sig i , inte kan göra det på grund av bristen på energi. Därför behövs också en diskussion om hur vi garanterar leveranssäkerheten för energin, oavsett väder, och hur vi skapar en flexibilitet i tillståndsprocesserna och tar bort dagens regelkrångel som på olika sätt begränsar nätkapacitetens möjlighet att matcha efterfrågan. Trots stora utmaningar gällande klimat, trygghet och effektivitet är vi en bra bit på vägen. Men jag är helt övertygad om att det även inom energiområdet behövs mer moderat politik. Det behövs en ny statsminister i om vi ska kunna ta ansvar för energifrågan på riktigt. Därför vill jag yrka bifall till Alliansens reservation nr 1 och reservation nr 2. 59 (SD): Vi debatterar energipolitik. I betänkandet behandlas motioner och förslag som härrör sig från den allmänna motionstiden. En del har hunnit hända ; har fortsatt arbeta och har i sitt slutbetänkande kommit med flera förslag, vilka ännu inte har hunnit sjösättas. Till de mest angelägna förslagen från hör att ge kärnkraften och vattenkraften mer neutrala spelregler på elmarknaden. Utfasningen av den ensidiga straffbeskattning som har utövats är redan i rullning. Det är någonting som är glädjande och som har drivit på för . En annan viktig del i detta är att vidga placeringsreglerna och de ingående antagna driftstiderna för avgiften till Kärnavfallsfonden för kärnkraften. I betänkande gjordes bedömningen att placeringsreglerna ska utökas i linje med tidigare utredningar. Det ska även vara möjligt att vidga placeringsreglerna för att kunna investera i exempelvis aktier. Bedömningen från expertmyndigheten, , av dessa förändringar är att avgiften till Kärnavfallsfonden troligtvis ändå skulle kunna sänkas till en lägre nivå än dagens nivå för att få balans mellan skulder och tillgångar i fonden om man gör de här förändringarna. Det här är någonting som ytterligare skulle stärka konkurrenskraften för kärnkraften, vilket ger mer rättvisa konkurrensvillkor och stärker förutsättningarna för en fortsatt stark leveranssäkerhet i landet. Det är ytterst angeläget att detta nu även blir verklighet inför den kommande avgiftsperioden. grundläggande inställning till energipolitiken är att den ska främja ett energisystem som ger en långsiktigt konkurrenskraftig och tillförlitlig energiförsörjning för industrin, välfärden och medborgarna, inte tvärtom. Fokus ska vara på att göra det möjligt för att upprätthålla en så hög internationell konkurrenskraft och levnadsstandard som möjligt, vilket även fordrar långsiktiga spelregler för en hållbar elmarknad. Ett av grundproblemen med elmarknaden är fortsatta subventioner och bidrag som snedvrider konkurrensen, vilket med vissa av förslagen från nu riskerar att förstärkas ytterligare och även stjälpa de mål som satts för den svenska energipolitiken. Ytterligare ska forceras in på en elmarknad som redan präglas av väldigt stora överskott av elenergi. Vi tvingas mer eller mindre att slumpa bort den till underpriser till våra grannländer, något som borde kunna väcka en och annan tanke hos räknekunniga. Enligt grundläggande marknadsteori är det så att ett för stort utbud pressar priserna, vilket även är fallet med elkraft. Det politiskt skapade överutbudet av elkraft som marknaden inte har efterfrågat har pressat priserna till en ej hållbar nivå, vilket givetvis kan upplevas som gynnsamt för stunden. Det leder däremot till bekymret att inga aktörer kan investera i ny kapacitet för att ersätta ålderstigna anläggningar eller liknande då man inte kan få någon ekonomisk avkastning på det kapital som behöver investeras. Detta har gått så långt att det även drabbar de anläggningar som redan uppbär extra ersättningar utöver elpriset och som blöder ordentligt finansiellt, något som lett till att man fått stå med mössan i hand för att be om ytterligare bidrag och subventioner på politisk väg. har subventionssystemet kamouflerats med elcertifikatssystem som ett marknadsbaserat stödsystem. Skulle man nu tillmötesgå kraven för att fortsatt kunna hålla investeringsnivån uppe när man har byggt för mycket förändras bilden en hel del. Då har vi en politiskt reglerad marknad där politikerna effektivt skruvar upp ersättningsnivåerna när marknadspriset går ned för att helt slå undan alla former av marknadsfunktioner och marknadskrafter. Något som kommer att skapa än mer långtgående bekymmer är att regeringen nu även har för avsikt att lägga in energiskatten som en investeringsparameter för dem som ska bygga kraftproduktion, något som endast kan göras av dem som är konsumenter och som inte ligger till grund för andra kraftproducenters investeringsbeslut. Vi kan återigen betona att man för att kunna gå mot en bättre fungerande elmarknad måste börja med saneringen av alla de konkurrenssnedvridande stöd som tenderar att vara styrande på den svenska elmarknaden. För lite mindre än debatterade vi här i kammaren ett betänkande kring effektreserven och dess förlängning. I samband med förlängningen satsade även regeringen hårt på att göra den förnybar i upphandlingen. I debatten kunde vi då höra företrädare från regeringspartierna betona att man skulle ställa betydande miljökrav i den framtida upphandlingen, vilket var en del i höjda klimatambitioner och arbetet för ett fossilfritt . Det var något som kommunicerades med ett väldigt stort självförtroende i denna kammare. Vad blev då resultatet? tillkännagav man resultatet av upphandlingen. Inga, det vill säga noll, godtagbara anbud gällande anläggningar som producerar el från förnybara energikällor inkom i upphandlingen till . Detta resulterade i att Karlshamnsverken vann upphandlingen med eldning av olja i sitt kondenskraftverk. var då det enda parti som ansåg – och vi anser fortsatt detta – att det inte är rimligt med den typen av krav, då energipolitiken i övrigt bör borga för att göra effektreserven överflödig och då kraftsystem redan är uteslutande fossilfritt. Dessa anläggningar ingår även i EU:s utsläppshandelssystem, vilket gör det än mer bakvänt. Men det visar återigen att regeringens hållning tyder på en svårighet att agera trovärdigt i energifrågorna. Jag vill med detta yrka bifall till reservation nr 3 i betänkandet. Vi står givetvis bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande nöjer vi oss med att yrka bifall endast till denna reservation. 60 (C): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 1 från Alliansen och reservation nr 20 från . Tänk vad mycket som händer i energivärlden! När vi hade den här debatten fanns det inte någon energiöverenskommelse. Den skriver politisk historia i . Men det är faktiskt inte det viktigaste. Det viktigaste är att det skrivs historia runt om i världen . Inte ens de mest optimistiska scenarier som gjordes har kunnat förutspå framtiden. De överträffas nämligen radikalt. Teknikutvecklingen är fenomenal. Priserna på solel och vindkraft sjunker otroligt mycket. Det var ingen som trodde att vi skulle kunna bygga så billigt som vi gör . Och utvecklingen fortsätter. Inte minst måste vi ta bort de tullar som finns på solceller på EU-nivå. Vi skulle kunna sänka de priserna i och ganska rejält med en gång. Det skapar också fantastiska möjligheter. Om vi kan hamna i den situationen att el slutar vara något vi behöver hushålla med på grund av klimatförändringar och annat öppnas helt nya förutsättningar. måste vägen dit bli så smidig som möjligt. Vi lever inte i ett samhälle där vi kan ta bort allting och bygga upp på nytt, som i Minecraft, Simcity eller något annat spel som oftast är väldigt roligt och intressant. Vi lever ju i en verklighet där mycket redan är byggt, och då måste vi nyttja de system vi redan har. Att människor exempelvis skulle kliva upp mitt för att slå på diskmaskinen och tvättmaskinen därför att det vore bättre för elsystemet är nog en utopi. Människor kommer inte att vilja göra saker som är krångliga och osmidiga. Man vill göra saker som är lätta och enkla och dessutom lönar sig. Då måste vi också hitta strukturerna för det. Vi måste sätta spelregler från politiken som gör det där möjligt. Man kanske inte måste gå upp och sätta på diskmaskinen själv. Någon annan kan göra det åt dig – ett system kan göra det åt dig. Det viktigaste är oftast inte att disken är ren precis , för då kommer man ändå inte att använda den. Det viktiga är att den är ren till frukosten, när man ska använda den. Då spelar det ingen roll när diskmaskinen satts igång. Det viktiga är när den är klar. Med sådana smartare system, som kan drivas och styras på distans, skapar man också möjligheter till helt nya affärsmodeller. Det är dem vi måste komma åt. Vi måste skapa förutsättningar. Företrädare för Alliansen pratar om regelkrångel, förenklingar, affärsmöjligheter och företagsvillkor. Det är otroligt viktigt för den gröna omställningen. Vi kommer inte att få en grön omställning om vi inte har sjysta villkor för företagen. Det är därför det är så viktigt att vi hjälper till att skapa flexibiliteten. Politiken ska inte skapa de tekniska systemen. Vi ska sluta att diskutera vilken teknik som är bäst, om det är elbilar som är bäst eller vätgasbilar som är bäst eller om det är vindkraft som är bäst eller vattenkraft som är bäst. Vi ska ge förutsättningarna. Vi ska ge förutsättningarna för att klara av att hantera klimatproblemet. Och vi ska sätta målen om vart vi ska nå. Då finns det saker som vi behöver se till är på plats. Vi behöver se till att vi har saker med bättre styrning. Vi måste se till att våra elmätare hemma har möjlighet att göra dessa saker. Det var någonting vi lyfte fram i från sida. Det är något som finns med i slutbetänkandet. Det är något som är väldigt viktigt. Det låter som en skitsak att prata om hur våra elmätare ser ut hemma. Men det är otroligt viktigt för att skapa de affärsmöjligheterna. Det är därför jag också väljer att lyfta fram reservation nr 20 om energieffektivisering och flexibilitet. Vårt energisystem fungerar så här: Vi använder mest el och . Vi använder ganska mycket . Vi kan inte dimensionera systemet utifrån att vi alltid ska ha maximal produktion. Det blir ett överdimensionerat system, och det blir ett dyrt system. Det är dessutom därför vi har en effektreserv som gör att man kan ta hand om de allra högsta topparna till lite mindre kostnad. Men om vi kan kapa de topparna och om vi kan se till att värmepumpen inte behöver gå mellan och kan vi få lite mindre produktion, vilket är bättre. Vi optimerar då vårt system. Vi skruvar på de rattar som man antagligen hade skruvat på om man hade kunnat bygga ett nytt system från början. Vi behöver ge förutsättningarna. Men det handlar om fler saker. För att vi ska få till det där systemet måste vi också värna den kraft vi har. Vi måste se till att vattenkraften får sjysta förutsättningar, så att man har möjlighet att producera mer när det inte blåser lika mycket, när solen inte skiner lika mycket eller när det inte är så varmt att kraftvärmen kan användas i den utsträckning som skulle behövas. Då behöver man ha en möjlighet att producera mer. Då behöver vi ha en juridisk situation som fungerar för såväl de småskaliga som de storskaliga. Jag är nöjd med den energiöverenskommelse vi har, där vi säger att juridiken kring vattenkraften inte ska bli onödigt administrativt eller ekonomiskt betungande för den enskilde. Vi ser nämligen hur vattenkraftverk som har producerat förnybar energi – först som kvarnar och sedan som elproducenter – nu hotas av myndigheters härjningar runt om i landet. Man tolkar lagstiftningen nitiskt och på ett annat sätt än det som var avsett. Det är för oss helt oacceptabelt. Därför är det otroligt viktigt att vi får den nya lagstiftningen på plats, som är aviserad från regeringen och som vi i fempartigruppen ska komma överens om. Vi ska också leverera besked om elcertifikatssystemet, om hur vi får in mer förnybar kraft och om hur vi fortsätter den gröna omställningen och gör lite mer energismart. Det var för en avgörande del för att det skulle bli en överenskommelse över huvud taget. I det arbetet är det viktigt att hitta ett sätt att hantera både de investeringar som komma skall och de investeringar som har varit. Det kanske roligaste med att delta i denna debatt är situationen jämfört med . Teknikutvecklingen är fantastisk. Men det är nu också fem partier i riksdag som är överens om huvuddragen i svensk energipolitik. Det är historiskt. Det är roligt att ha fått vara med på den resan, tycker jag. Det finns såklart detaljer kvar. Det kommer det alltid att göra.