prot · H40978 · 2017-03-03 00:00:00 — Men när vi väl har fått det på plats – kanske bland annat genom förbättrad ledarskapsutbildning för landets lärare – måste vi ständigt ta itu med kunskapsutvecklingen. Där har det som sagt varit ett skralt resultat. Jag tror att många kommuner är för små eller för svaga. De har inte tillräckliga resurser. Kanske inser de inte behovet, vilket också framkom vid gårdagens seminarium. Jag tror att staten behöver styra mer och att det behövs mer statliga insatser. Det finns en del lovvärda försök ute i landet, bland annat i . Och i berättade i går att det pågår mycket bra verksamhet också i . Men om vi ska få en bra och jämlik skola över hela landet behöver vi se till att fler kommuner får sådan verksamhet. 22 (M): Jag vill börja med att tala om något som tangerar det här ämnet. Statsrådet talade lite om synen på läraryrket, om att man kliver in i klassrummet efter sin lärarutbildning och sedan undervisar på samma sätt tills man går i pension. Min bild är att det inte ser ut riktigt på det sättet. Men det finns en del sådana lärare kvar. Jag blev lite oroad när jag läste en undersökning där det står att av svenska lärare inte känner att de har ett ansvar för att hålla sig ajour med forskning inom sitt ämne eller inom pedagogiken. Jag tror på det här med lektorer, på att få in den kompetensen på fler skolor, på att man på ett naturligt sätt kan se värdet av kopplingen till forskningen i skolan. Läraren från var fantastisk. Något som jag känner extra mycket för och undrar över är hur många av lektorstjänsterna som finns i de skolor som verkligen skulle behöva dem. Vi har ju haft diskussioner tidigare om att regeringen tog bort karriärtjänsterna i utanförskapsområden. Att få in lektorer och fler karriärtjänster i skolorna med de största utmaningarna tror jag är en viktig faktor. Vi behöver ha den draghjälpen. Statskontorets utvärdering visar också att karriärtjänsterna har ökat skolornas fokus på skolutveckling, vilket är bra. Det var tanken, så det är en stor framgång. Hur kan man skapa tjänster som gör det attraktivt att gå tillbaka till skolan i stället för att stanna kvar på lärosätena? Kan man tänka sig kombinationstjänster eller annat? Jag har stort förtroende för , och det ska bli spännande att följa hans arbete med professionsprogrammet under det här året. Jag tror att det är en väldigt viktig del för att sätta press på lärare att känna att de måste ta ansvar för sin egen utveckling. Det är också viktigt att det finns tydliga steg. Det är många andra länder som har det och är framgångsrika, inte minst i . 23 Utbildningsminister (MP): Först vill jag understryka att det jag beskrev var en bild av läraryrket, en bild som reproduceras. Jag skulle säga att lärare i vill utvecklas och gör det i stor utsträckning. när vi har förbättrat förutsättningarna för att läsa till speciallärare har antalet lärare som väljer att göra det inom Lärarlyftet tiodubblats. Om man ger bra förutsättningar och på ett bra sätt värderar att man utvecklas tillsammans och utvecklas i yrket är det också det som sker. Det är det som lärare drivs av. Där hoppas och tror jag att och jag delar verklighetsuppfattning. Två saker som har tagits upp vill jag särskilt kommentera. Det ena är efterlysning av ett mer regionalt samarbete. Det är också någonting som tydligt identifierar. För att det här ska funka behöver man sitta ned regionalt med huvudmän och med statligt stöd från både skolmyndigheter och lärosäten och till exempel ta fram gemensamma rekryteringsstrategier. Det är klart att om man kan binda samman det med professionsprogram kan det fungera väldigt väl och göra att vi får lektorer också i små kommuner, där de i allra största utsträckning saknas. Det andra är konstaterande att vi inte har flest karriärtjänster och inte heller högst andel behöriga lärare på de skolor där skolan betyder mest för elevernas framtid. Det är såklart helt oacceptabelt. När vi talar om socioekonomisk viktning av resurser kan vi inte bara tänka på pengar. Vi måste också tänka på var lärarresurser ska finnas: hos de elever och de barn för vilka skolan betyder mest. Då är karriärtjänster i utanförskapsområden en bra sak. Jag har inte tagit bort dem. Den satsningen är större. Problemet är att den utnyttjas i alldeles för liten utsträckning. Jag har inte rört det statsbidrag som den förra regeringen införde, men det har mycket lågt utnyttjande. Jag har infört ett nytt statsbidrag som kan användas, men även det har ett för lågt utnyttjande. Därför behöver vi strukturer som gör att man driver på för att få fler lektorer och karriärtjänster i de skolor som behöver det mest – och professionsprogrammet har en sådan del i sin konstruktion. Överläggningen var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: med anledning av prop. 2016/17:85 Samverkan om vård, stöd och behandling mot spelmissbruk 2016/17:3621 av m.fl. (L) 2016/17:3627 av m.fl. (KD, M, C, L) § 12 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2016/17:344 Internationella studenter av (C) till statsrådet (S) 2016/17:345 Utbildningars jämförbarhet av (C) till statsrådet (S) 2016/17:346 Elevers rätt till modersmål av (V) till utbildningsminister (MP) § 13 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2016/17:954 Handläggningstider i asylärenden av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2016/17:955 Vård för kvinnor av (M) till statsrådet (S) 2016/17:956 Politiska reformer i av (M) till statsrådet (MP) 2016/17:957 Statssekreterare resa till av (M) till statsrådet (MP) 2016/17:958 Uppföljning och utvärdering av biståndsbudgeten av (M) till statsrådet (MP) 2016/17:959 En ny generaldirektör för av (M) till statsrådet (MP) 2016/17:960 Trygghet i skolan av (M) till utbildningsminister (MP) 2016/17:961 Småföretagare som sätts i blockad av (L) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2016/17:962 Antalet sökande till polisutbildningen av (L) till statsrådet (S) 2016/17:963 En delfinansieringsmodell baserad på fastighetsskatt av Per Klarberg (SD) till statsrådet (S) 2016/17:964 Diskonteringsräntan för höghastighetsjärnvägen av Per Klarberg (SD) till statsrådet (S) § 14 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2016/17:874 Felaktiga uppgifter om rysk närvaro i av (M) till försvarsminister (S) 2016/17:889 Statsminister av (M) till statsminister (S) 2016/17:910 Krav på frigivande av av (L) till utrikesminister (S) 2016/17:909 Kenyansk demokrati av (L) till utrikesminister (S) 2016/17:908 Utomrättsliga avrättningar i av (L) till utrikesminister (S) 2016/17:911 Insatser för att få hem bortförda barn av (M) till utrikesminister (S) 2016/17:873 Bostadsbrist och arbetskraftsbrist av Nooshi Dadgostar (V) till statsrådet (MP) § 15 Kammaren åtskildes . Sammanträdet leddes av tredje vice talmannen. § 1 Anmälan om återtagande av plats i § 2 Ansökan om ledighet § 3 Anmälan om ersättare § 4 Anmälan om kompletteringsval § 5 Anmälan om vice ordförande i utskott § 6 Anmälan om faktapromemorior § 7 Ärenden för hänvisning till utskott § 8 Svar på interpellation 2016/17:229 om utvärdering av sjöfyllerilagen 1 Justitie- och migrationsminister (S) 2 (M) 3 Justitie- och migrationsminister (S) 4 (M) 5 Justitie- och migrationsminister (S) 6 (M) 7 Justitie- och migrationsminister (S) § 9 Svar på interpellation 2016/17:322 om inhemska adoptioner 8 Statsrådet (S) 9 (M) 10 Statsrådet (S) 11 (M) 12 Statsrådet (S) 13 (M) 14 Statsrådet (S) § 10 Svar på interpellation 2016/17:282 om höjd kompetens i skolor 15 Utbildningsminister (MP) 16 (M) 17 Utbildningsminister (MP) 18 (M) 19 (M) 20 Utbildningsminister (MP) 21 (M) 22 (M) 23 Utbildningsminister (MP) § 12 Anmälan om interpellationer § 13 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 14 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 15 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2017