prot · H409120 · 2017-06-07 00:00:00 — Vi anser att detta krav ska ställas och att man faktiskt inte ska behöva gå in och söka. Det ligger pengar i det allmänna bidraget till kommunerna, och detta är ett uppdrag som man faktiskt har att redan från årskurs 6 säkerställa att alla elever är med på tåget. Jag har så svårt att förstå varför regeringen väljer bort detta, speciellt med tanke på statistik och vad säger i sitt remisssvar. När det gäller resonemanget om att eleverna ska få ett sommarlov är det självklart att de ska få det. Men lovskolan kommer att omfatta oavsett när den är. Om man bedömer att eleven har störst nytta av den om man förlägger den till augusti, varför i hela fridens namn ska vi då reglera det så att skolan inte har möjlighet att erbjuda lovskola ? För mig är det faktiskt fortfarande helt obegripligt, trots det som du, , sa tidigare. 11 (S) replik: Jag delar alltså uppfattning att det är väldigt viktigt att man satsar tidigt, och det är också därför som den här regeringen har gjort stora satsningar på tidiga insatser. Det innebär att vi har satsat på mer personal inom skolan, mindre klasser och mindre barngrupper i förskolan, vilket har resulterat i att 2 800 barngrupper har blivit mindre. Vi satsar på fler speciallärare, fler specialpedagoger, och vi satsar på Läslyftet och kompetensutveckling. Jag kan räkna upp mängder med insatser som regeringen gör för att just satsa på barn och elever tidigt så att de ska klara hela sin skolgång. Det är väldigt viktigt att lyfta fram det i debatten. En skyldighet att erbjuda lovskola Jag tycker att man fastnar lite i när och hur. Skolorna och huvudmännen har möjlighet att erbjuda lovskola tidigt om de så önskar och ser att det finns ett behov. Skyldigheten har man dock från årskurs 8 och 9. Det är också väldigt viktigt att lyfta fram att den moderatledda regeringen satsade 20 gånger mer på skattesänkningar än på skolan. Det är viktigt, därför att en jämlik skola får vi genom gemensamma resurser, och därför kommer vi att fortsätta att satsa på fler tidiga insatser, en bättre lovskola och på framtidens barn. 12 (SD) replik: Jag ska inte bli långrandig, för jag vet att det finns andra som sitter och väntar. Jag har dock en intressant frågeställning här. Först ska jag kanske berätta att även om vi är emot förslaget helt och hållet så är vi och regeringen helt överens om att sommarlov, det måste eleverna få ha. Det vet jag framför allt nu när det är nära förestående. Jag anser att är en ganska klok kvinna. Vi har haft många samtal, och jag tror att i det stora hela är vi ganska överens om att nya förslag ska vara baserade på forskning, relevans och en bra analys av frågorna innan vi släpper fram dessa nya förslag. Därför blir min enda fråga, fru talman, om det finns någon analys av hur det har gått för de elever som gick i sommarskola, inte bara om de kom in på gymnasiet utan hur det sedan gick för dem i gymnasiet – alltså samma fråga som jag tog upp i talarstolen. 13 (S) replik: Tack, , för frågan! Det är såklart viktigt att se till forskningen när det gäller nya förslag, det håller jag helt med om, men det här är inget nytt förslag utan en skärpning av vad som redan gäller. Att det ska bli en skyldighet att erbjuda lovskola är för att vi vill se en likvärdighet inom svensk skola. av landets kommuner använder sig redan av den här möjligheten, och därför är det väldigt viktigt att vi härifrån garanterar att man även får det i de återstående av kommunerna. Detta kan vi alltså vara överens om: Det är inget nytt förslag, utan det är en satsning för att hjälpa och stötta de elever som behöver lite extra stöd i sin undervisning för att kunna klara behörighetskraven och också komma in på ett gymnasium. När det gäller en analys huruvida det har gått bra eller inte för de här eleverna kan jag inte svara på det. Däremot har jag mött elever som har gått i sommarskola hemma i min egen kommun, och de har tydligt sagt att det har hjälpt dem och stöttat dem i de delar som de inte klarade av. Jag skulle alltså kunna säga det har gått bra för i alla fall dem som jag har mött. 14 (SD) replik: Det är lite farligt, det där. Vi är lite inne på linje att bedöma allt man gör utifrån en enskild persons erfarenheter. Jag håller med ; jag har samma erfarenheter av att ha träffat elever, men min bedömning är tyvärr att det inte har gått så bra för de här eleverna. När vi genomför sådana här stora reformer eller skärpning av redan liggande förslag, som så förnämligt kallar det, skulle det vara väldigt bra med en analys. Jag vet att det inte finns någon sådan statistik, så egentligen är det en retorisk fråga. Det finns alltså ingenstans i den här stora propositionen någon statistik att läsa för att kunna säga okej, det här är ett bra förslag. Det är så pass bra att vi vill genomföra det och vill göra det obligatoriskt just för att det går så väldigt bra för de här eleverna på gymnasiet. Den analysen är inte gjord, fru talman, och det är det som är felet med svensk politik: Vi tittar bara ett steg och inte två för att se hur det gick sedan. Det är självklart inte enkom ansvar att se till att det här fixas, men det vore tacknämligt för framtiden om vi får analyser som är baserade på flera steg så att vi vet hur det faktiskt går för de elever som går igenom de reformer som vi genomför i den svenska skolan. Som lärare har man stått och sett hur reformer genomförs, och om det så i ett senare skede inte blir de resultat som man hade önskat så springer man tillbaka till där vi en gång var och gör om saker. Frågan kvarstår alltså, även om jag vet att det är en retorisk fråga som knappt behöver besvaras. 15 (S) replik: bjuder liksom in till vissa svar. För det första kan det visst vara så att enskilda uppfattningar och individer inte kan tala för en hel grupp, men ni i ert parti är faktiskt väldigt duktiga på att tillskriva grupper egenskaper, och därför tycker jag nästan att vi ska stanna där. Om vi för det andra ska gå in på forskningsområdet är det väldigt intressant att ni lyfter upp att det är så väldigt viktigt när det gäller den här typen av reformer. Men när det gäller till exempel genuspedagogiken och jämställdhetsområdet, då avfärdar ni all forskning och alla forskare och bara tycker utifrån er egen uppfattning. En skyldighet att erbjuda lovskola Man ska vara lite försiktig med att hänvisa till forskning, i alla fall från ert parti, tycker jag. Sedan tycker jag faktiskt att det är väldigt viktigt att härifrån säga att alla insatser som gör att vi kan rusta våra barn och elever till att klara sin skolgång är bra insatser. När man satsar eller inte, det kan vi diskutera. Det viktiga är att vara överens om att tidiga insatser är bra. Vår skyldighet är att se till att barnen klarar sin skolgång och når vad som krävs för att ta sig in på ett gymnasieprogram så att de rustas till vidare studier, arbetsmarknaden eller vad det må vara. Detta måste vi ändå vara överens om. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 20) § 11 Förebyggande av våldsbejakande extremism och Granskning av meddelande om EU:s stöd till förebyggande arbete mot våldsbejakande extremism En skyldighet att erbjuda lovskola Förebyggande av våldsbejakande extremism och Granskning av meddelande om EU:s stöd till förebyggande arbete mot våldsbeja-kande extremism betänkande 2016/17:KU23 Förebyggande av våldsbejakande extremism och Granskning av meddelande om EU:s stöd till förebyggande arbete mot våldsbejakande extremism (KOM(2016) 379) 16 (SD): ska vi diskutera förebyggande av våldsbejakande extremism. Vi står självklart bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag här och endast bifall till reservation 1 och 7. Det svenska samhällsbygget, drömmen om det mångkulturella lyckoriket, förorterna som interkulturella smältdeglar och som humanitär stormakt – om detta var ni överens, både vänstern och högern. Det skulle bli ett socialliberalt Shangri-la där alla gick hand i hand och sjöng kumbaya. visste och varnade redan då för att detta var en lögn. Detta bevisas av skjutningar, små och stora brott, rapporter om hedersvåld och socialt utanförskap. Ta till exempel rapporten områden – sociala risker, kollektiv förmåga och oönskade händelser som Nationella operativa avdelningen hos polisen tog fram 2015. I rapporten framgår att det finns 53 bostadsområden i som i olika grad är utsatta för både allvarlig brottslighet och socioekonomiska faktorer. Av dessa 53 områden är 15 att anse som särskilt utsatta. Ett särskilt utsatt område kännetecknas bland annat av svårigheter för polisen att fullfölja sitt uppdrag, parallella samhällsstrukturer och våldbejakande religiös extremism. De interkulturella smältdeglarna blev med andra ord egna små öar där gangsterkungar härskar med hjälp av våld och gammaldags religiösa vanföreställningar. Enkelt uttryckt: Mångkulturalismen blev ett dyrt och pinsamt fiasko. Utskottet borde rimligen, som minsta möjliga åtgärd, kunna stå bakom reservation om att följa upp denna rapport. Apropå fiaskon: röstades det här i kammaren om 2015/16:KU4 Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism. hade då reservationer i vilka vi bland annat anförde att det enligt en rapport bedömdes att terrornivån för är förhöjd . Rapporten som var beställd av slog vidare fast att det finns attentatshot från samtliga våldsbejakande extremistiska miljöer i . Bedömningen var dock att det största hotet utgjordes av våldsbejakande islamistiska miljöer och att attentatshoten är som störst från individer som deltagit i träning eller i strider i konfliktzoner och sedan återvänt till . Förebyggande av våldsbejakande extremism och Granskning av meddelande om EU:s stöd till förebyggande arbete mot våldsbeja-kande extremism Vi anförde redan då att regeringens åtgärder inte är vare sig trovärdiga, ändamålsenliga eller tillräckliga för att värna vårt samhälle. I stället borde ge regeringen i uppdrag att gå tillbaka till ritbordet och återkomma med en strategi som tar problemen och hoten på största allvar. I sammanhanget är det värt att påminna om att vi även ville att regeringen skulle utse en samordnare mot våldsbejakande extremism som tar sitt arbete på allvar. Samtliga partier i kammaren, utom , röstade naturligtvis emot detta. Man hade inget att invända mot de riskanalyser som regeringen gjorde, och man bedömde att de åtgärder som redovisats var väl motiverade. Sådana åtgärder utgjordes bland annat av så kallade stödtelefoner och ett ökat genusperspektiv i arbetet mot våldsbejakande extremism. Terrorforskaren sammanfattade förslagen med att de var väldigt allmänt hållna och på gränsen till meningslösa. genomförde terroristen det värsta terrordådet i det nutida historia. Fem personer dräptes, och ännu fler skadades. Hur många fler oskyldiga ska behöva dö i namn innan resten av er börjar ta frågan på allvar? Återigen behöver vi reservera oss och uppmana regeringen att lägga fram en konkret handlingsplan för det förebyggande arbetet mot radikalisering och terrorism. Det har gått regeringen presenterade en övergripande nationell strategi mot terrorism som ska vara utgångspunkten för långsiktiga arbete på området. måste denna strategi konkretiseras genom att olika typer av insatser identifieras och en handlingsplan tas fram för hur arbetet ska bedrivas. Av en sådan handlingsplan bör också tydligt framgå vilken myndighet som har ansvar för vad. som regeringens nationella samordnare mot våldsbejakande extremism försakade sitt viktiga uppdrag planerade Akilov sitt terrordåd här i . Om denna fråga hade tagits på allvar, som SD krävde då och som SD kräver , hade liv kunnat räddas. 17 (V): Vi diskuterar alltså arbetet med att förebygga våldsbejakande extremism. låter det som att detta är ett nytt fenomen i det här landet, men så är det inte. Vi har en lång historia av våldsbejakande ideologier. De har funnits . Det finns många, eller i alla fall flera, olika våldsbejakande rörelser i vårt land. har det dock blivit mycket fokus på den våldsbejakande islamismen. Det gäller förstås särskilt efter våldsdådet på . Detta terrordåd har såklart satt spår i hur saker diskuteras, men jag tror ändå att det är bra att vi kommer ihåg att det finns fler farliga grupper i vårt land. När detta förfärliga terrordåd skedde förde det på något märkligt sätt också med sig väldigt mycket gott. Det var en värme som spred sig. Man erbjöd varandra mat och övernattning. Omtanken var väldigt tydlig . Efteråt har dock något annat kommit tillbaka, och det har blivit mer hat och hot mot dem av oss som har sitt ursprung i andra länder. Detta har vuxit ännu mer. Förebyggande av våldsbejakande extremism och Granskning av meddelande om EU:s stöd till förebyggande arbete mot våldsbeja-kande extremism hölls en manifestation för ensamkommande flyktingbarn här ute på , precis utanför . Man attackerades då av Nordiska motståndsrörelsen, och en journalist blev misshandlad. Samma gruppering angrep en manifestation på . drog högerextremister och nazister omkring på och jagade barn. Syftet var att sprida skräck och misshandla. misshandlades flera personer i av ett gäng nazister. Vi har sett många mordbränder på flyktingboenden. har det också funnits ett antal ensamagerande våldsverkare. Det handlar om den så kallade lasermannen, , som spred skräck i och och om , som bedrev sitt raskrig i . Han togs till fånga 2010 och hade då hållit på . misshandlade och hade ihjäl flera människor i skolan i . Våld och hot om våld mot journalister, politiker och företrädare för rättsstaten växer. Det är ett allvarligt hot mot det demokratiska systemet. Det gör att fler och fler tystnar. Det gör också att fler blir rädda och oroliga. När demonstrationer angrips, vilket hände i när nazister gick till attack med knivar mot demonstranter som demonstrerade mot rasism, gör det förstås att fler inte vågar säga vad man tycker när rasismen florerar. Och det gör den mer och mer öppet. Den rädsla som sprids är också en mycket stark grogrund för extremism. Rädda människor går ofta till extrema rörelser. Som jag sa har vi länge haft våldsbejakande ideologier i , och det kommer med säkerhet att fortsätta att finnas grupperingar som tycker att det är helt okej att använda våld för att uppnå sina syften. Men det har under vår historia varit väldigt olika hur väl man har lyckats rekrytera stora grupper till sina rörelser. Under många perioder har dessa grupper varit ganska små. Men ibland växer rörelserna och blir i perioder lite kaxigare. Ett samhälle som håller ihop, där välfärden fungerar, där utsikterna att få ett jobb är goda, där det finns hopp om en bra framtid oavsett var man bor och ett samhälle som bygger på tillit i stället för rädsla – ett sådant samhälle är inte bara trevligt, utan det minskar också risken för att den våldsbejakande extremismen ska växa. De allra viktigaste förebyggande insatserna handlar om grundläggande samhällsservice, bra skolor för alla, arbete, bostad, jämställdhet och jämlikhet. Trygga människor med gott hopp för framtiden vänder sig sällan till våldsbejakande grupperingar. De hamnar inte heller så ofta i annan kriminalitet. Med ett mindre antal att rekrytera från blir det förstås också färre i de våldsbejakande grupperna. Utöver detta behövs förstås konkreta insatser, för vi har som sagt alltid haft människor som ändå har gått till extrema rörelser. Det är bra att det föreslås att den nationella samordnarens arbete ska permanentas. Samordning och informationsutbyte mellan myndigheter, men med beaktande av den personliga integriteten, behövs förstås. Det behövs stöd till dem som arbetar med barn och unga för att de ska kunna agera när de träffar personer som riskerar att hamna i våldsbejakande grupperingar. Det behövs ökad forskning och metodutveckling. Utskottet föreslår flera tillkännagivanden, och det finns ett antal reservationer där jag menar att det redan pågår arbete med det som majoriteten önskar. är det nog klokt att låta dem som jobbar med saker få fortsätta att jobba med det och inte ge dem nya och andra . Risken är att det blir väldigt spretigt, och det pågår som sagt redan mycket arbete. Förebyggande av våldsbejakande extremism och Granskning av meddelande om EU:s stöd till förebyggande arbete mot våldsbeja-kande extremism Men på en del andra punkter tycker också jag att det behöver göras mer. Jag skulle till exempel gärna se att arbetet med att försöka motverka den rekrytering som sker på sociala medier också inbegrep att man samverkar med de företag som står för plattformarna. Men där har utskottsmajoriteten inte gått på samma linje. Jag tycker att de åtgärder som regeringen har vidtagit går i rätt riktning, men en utredning borde tillsättas som får i uppgift att se över hur företagen inom sociala medier kan involveras i arbetet för att motverka radikalisering och rekrytering till våldsbejakande extremismmiljöer. Utskottet föreslår också ett tillkännagivande om att regeringen ska överväga att starta en statlig avhopparverksamhet. Jag anser inte att detta är något som staten ska hålla på med. Det är inte staten som i första hand är lämpad att bedriva denna typ av verksamhet. Åtgärder som berör återanpassning med mera bör snarare ske på nivå med bistånd av och stöd från ett nationellt team med experter liknande det som den nationella samordnaren förordar eller genom ett nationellt för stöd till välfärdens personal, som föreslår i vår motion. Jag yrkar med detta också bifall till vår reservation nr 8. Det finns ett tillkännagivande om värderingsbaserat arbete. Jag vill understryka att jag menar att detta arbete måste inkludera alla människor som lever i vårt samhälle, oavsett var de bor eller deras etniska eller religiösa tillhörighet. Förekomsten av antidemokratiska värderingar och förtryckande värderingar kan vara en grogrund för alla extremistiska miljöer, och det finns en hel del unkna värderingar på många olika håll i vårt land. Det är inte ovanligt, där jag bor, att man hör folk skrika ”jävla bög” efter någon. Det är inte särskilt trevliga värderingar. Det är inte en Stockholmsförort, kan jag säga, utan en mindre ort på landsbygden. Det här arbetet behöver bedrivas överallt. 18 (M): När skåpbilen svängde upp på trottoaren på och började meja ned skyddslösa fotgängare var det ännu en i raden av liknande attacker som ägt rum i : , i , , . Härutöver minns vi det grymma bombattentatet i , och vi kommer aldrig att glömma attentaten i , terrorattackerna i eller massakern på redaktion . Attackerna som genomförs med fordon och knivar är skrämmande i sin uppenbara enkelhet. De mer storskaliga attentaten är skrämmande just genom sin omfattning och sina fasansfulla effekter. En del ställer sig frågan om attentaten nu blivit så vanliga att vi har kommit till ett nytt normalläge. När man promenerar i någon av större städer ska man vara beredd på att något fordon när som helst kan svänga upp på gångbanan för att döda så många som möjligt. Man ska vara mentalt redo för att någon när som helst kan slita fram en kniv och börja hugga omkring sig. Nej, säger jag, nej, nej! Förebyggande av våldsbejakande extremism och Granskning av meddelande om EU:s stöd till förebyggande arbete mot våldsbeja-kande extremism Om vi börjar tro att vi aldrig kommer att kunna känna oss trygga när vi flanerar i lysande världsmetropoler som eller , eller för den delen i andra städer som eller , har terroristerna vunnit en viktig seger – de har vunnit kampen om framtidstron. Om vi tror att vi inte kan värja oss mot extremism och terrorism har vi förlorat hoppet om en väg ut ur denna våldsutveckling. Utan hoppet förlorar vi också viljan och kraften att agera. Det får inte ske. Den här utvecklingen är inte ödesbestämd; den kan brytas. För att citera Franklin : ”Det enda vi har att frukta är fruktan själv.” Det är därför den debatt vi nu har här i riksdag är så viktig. har i ansvar för politiken som handlar om att förebygga våldsbejakande extremism. I detta betänkande behandlas ett antal motionsförslag, de flesta från Alliansen. Alliansen i KU har förhandlat med regeringspartierna och nått en överenskommelse om att bifalla ett antal av Alliansens förslag, vilket innebär att KU föreslår att fyra tillkännagivanden ska riktas till regeringen. Jag vill framföra ett varmt tack till Socialdemokraterna och för konstruktiva samtal. Det är en styrka att vi kan ha en bred enighet i riksdag om åtgärder för att förebygga våldsbejakande extremism. Jag vill därför, fru talman, yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Vi debatterar här också Europeiska kommissionens meddelande om EU:s åtgärder för att hjälpa medlemsstaterna att förebygga våldsbejakande extremism. Jag vill yrka bifall även till detta förslag men kommer inte att ta upp det mer än så i mitt anförande. I politiken mot våldsbejakande extremism ryms åtgärder mot de tre våldsbejakande, extremistiska miljöer som finns i : den vänsterextrema miljön, den högerextrema vit makt-miljön och den islamistiska miljön. Det främsta terrorhotet i kommer från aktörer inspirerade av militanta islamistiska rörelser. Självfallet måste dock även vänsterextremism och högerextremism motverkas. Att den våldsamma högerextremismen är ett konkret hot i visas bland annat av att högerextremister bär ansvar för ett antal mord begångna i vårt land . Även vänsterextrema grupper har gjort sig skyldiga till olika våldsdåd och orsakat stora kostnader för samhället. För att kunna vidta relevanta, förebyggande åtgärder måste man ha en uppfattning om vad som gör att människor radikaliseras. Säkerhetspolisen skriver i avsnittet om kontraterrorism på sin hemsida: ”Generellt beror våldsfrämjande radikalisering på tre grundläggande komponenter. Det finns upplevda orättvisor eller kränkningar, vilka kan ha en reell grund. Det finns också en våldsförespråkande ideologi som pekar på orättvisor, förklarar deras orsak och vad som bör göras för att åtgärda orättvisorna. Slutligen krävs också ett socialt sammanhang där ideologin internaliseras. Dessa tre komponenter kombineras på unika sätt hos individer och har varierande betydelse. Förebyggande av våldsbejakande extremism och Granskning av meddelande om EU:s stöd till förebyggande arbete mot våldsbeja-kande extremism Vissa personer går med i våldsfrämjande grupper utifrån sökande efter spänning och gemenskap, andra är mer ideologiskt intresserade och vissa hamnar i våldsfrämjande grupper eftersom flera i deras familj eller sociala närmiljö redan är våldsfrämjande.” Det är alltså viktigt att inse att drivkrafterna bakom radikalisering och extremism är komplexa och varierar mellan olika individer. En del politiker, ofta på vänsterkanten, beskriver gärna radikalisering, till exempel islamistisk radikalisering, i klasstermer som en i viss mån begriplig reaktion på orättvisor personer utsätts för i ett ojämlikt samhälle. Det är dock en grov och missvisande förenkling att förklara extremism och terrorism med att personerna i fråga lever under knappa ekonomiska förhållanden. De flesta som lever i utanförskap blir varken extremister eller terrorister, och många extremister och terrorister är inte socialt utsatta. DN rapporterade om en förmögen svensk som finansierar högerextrem verksamhet. Flygplanskaparna som angrep var välbärgade saudier. För dessa personer handlade det inte om fattigdom utan om ideologisk eller religiös övertygelse. Med detta sagt är det viktigt att framhålla att social utsatthet kan öka risken för att en person lockas av extremistiska budskap. En del i arbetet för att motverka våldsbejakande extremism handlar om att skapa ett inkluderande och väl sammanhållet samhälle. Det kan gälla allt från jobb till kontaktytor där man förstärker den lokala gemenskapen. brister ofta tilliten mellan medborgare och myndigheter, särskilt polisen, i utanförskapsområden. Polisens arbete ligger dock, liksom jobbpolitiken, utanför ramen för detta betänkande. fyra tillkännagivanden, uppmaningar, till regeringen handlar i stället om