prot · H40974 · 2017-02-24 00:00:00 — Den politik som regeringen föreslår kommer att slå sönder förutsättningarna för jobb och företagande i stora delar av , inte minst i där det finns långa avstånd att hantera. Den här politiken är rent skadlig i det sammanhanget. Dessutom kommer man inte att lösa några av de problem som man har målat upp med osjyst utländsk konkurrens. Jag ställer mig väldigt frågande till varför ministern tror att de som inte följer andra lagar helt plötsligt ska börja följa den här lagen. Det är för mig helt obegripligt hur man kan tro att ytterligare en lag som man inte följer skulle bidra till någon förändring. Nej, låt oss använda ny och modern teknik för övervakning. Vi måste se till att man betalar skatter och avgifter, följer lagar och regler när man passerar den svenska gränsen. På det sättet kan vi få ordning och reda på de svenska vägarna. Det som regeringen förslår är bara en ytterligare börda för redan hårt pressade åkerier och svenska lastbilschaufförer. Min fråga kvarstår. Jag frågar inte vad som står i utredningen, men vill ministern undanta de svenska skogsindustrierna från den här skatten? Vill ministern undanta från denna skadliga skatt? Eller tycker ministern, oavsett vad utredningen kommer fram till, att det är rimligt att använda den här skadliga politiken och rikta udden mot en stor del av där det redan finns stora utmaningar när det gäller konkurrensen? Skogsindustrin själv säger att skulle kunna bli olönsam med den här skatten. Det leder till 35 miljarder i minskade exportintäkter till . Det är mycket pengar. Det är vad svensk polis kostar under . Det är mycket pengar som går förlorade med en skadlig politik som riktar udden mot som ministern verkar vilja genomföra. Mina frågor kvarstår. Jag skulle gärna vilja ha ett svar från ministern på dem, inte vad som står i själva utredningen utan: Vad vill ministern själv? 22 Finansminister (S): pratar om regeringens förslag. Jag vill bara påminna om att regeringen inte har något förslag, och det finns inget förslag över huvud taget , utan det finns en utredning som fortfarande arbetar. Vad vill ministern? Ministern vill naturligtvis att det ska finnas goda möjligheter att verka i hela landet. Det ska finnas goda förutsättningar för jobb och tillväxt i hela landet. Det är också därför som den här regeringen har satsat på en utbyggd infrastruktur. Vi har satsat mycket järnvägsunderhåll och på vägunderhåll för att det ska finns goda möjligheter att transportera inte bara människor utan också gods över hela . Vi har satsat på utbyggnad av bredband i landsbygd och utökat de satsningar som fanns . Vi vet hur viktigt bredband är för att man ska kunna driva verksamhet och bo och leva i hela landet. Vi har satsat på att bygga ut högskolor och universitet runt om i hela landet. Till skillnad från moderatregeringen har vi inte satsat särskilt på de gamla universiteten i våra stora städer. Vi har sett till att det ska finnas bra utbildning i hela landet. Därutöver har vi stärkt resurserna till välfärden så att det ska finnas möjligheter till bra förskolor, skolor, äldreomsorg och sjukvård i hela landet. Den här regeringen satsar på landsbygden och på . Ska det då finnas ett undantag för skogsindustrin och ? Det är en viktig fråga, men innan man sätter ned foten ska vi naturligtvis se vilket förslag som utredningen kommer med och vilka konsekvensutredningar som görs. Jag vill naturligtvis först se vilka konsekvenser som man bedömer att detta får för och för skogsindustrierna innan man fattar beslut om exakt hur skatten ska utformas. Jag tycker att det är viktigt med en analys innan man bestämmer sig. Sedan svarade inte på frågan. Tycker inte han att det vore bra om utländska åkare bidrog mer till att betala för att använda vägarna i med tanke på att av transportarbetet sker med utländska lastbilar som ju inte skattar i på samma sätt som de svenska åkarna? 23 (M): Låt mig först börja med det som finansministern avslutade med. Som jag sa i mitt förra inlägg vill jag att de utländska åkerierna ska bidra mer till de svenska vägarna. Jag vill också att de ska följa svenska lagar och regler och betala de skatter och avgifter som är beslutade. Därför har vi moderater föreslagit en moderniserad lagstiftning där vi använder modern teknik. Redan vid gränsen bör man få en gps-puck som sköter den övervakning som behövs. Det är en modern politik som ser till att man upprätthåller svenska lagar och regler samt får in skatter och avgifter. Den politiken finns. Det som finansministern föreslår är helt enkelt att man ska lägga ytterligare skatter på de svenska åkerierna. Jag förstår fortfarande inte varför de åkerier från utlandet som inte följer de lagar och regler som vi har och inte betalar skatter och avgifter ska följa ytterligare en regel. Det kan jag inte förstå, men ministern får gärna förklara för mig hur detta ska gå till. Sedan vill jag bara säga att det är lite märkligt när ministern pratar om hur mycket man satsar på och hur mycket man satsar på . Låt mig då fråga: På vilket sätt menar ministern att en flygskatt bidrar till jobb och tillväxt i ? På vilket sätt bidrar höjd bensinskatt till jobb och tillväxt i ? På vilket sätt bidrar höjd dieselskatt till jobb och tillväxt i ? På vilket sätt bidrar kilometerskatten till jobb och tillväxt i ? Vi har långa avstånd att hantera, och den här regeringen gör allt den kan för att beskatta avstånd. Det kan på intet sätt bidra till jobb och förutsättningar i min del av . Låt mig vara tydlig: satsades det mycket penar på , från 1,9 miljarder till 2,5 miljarder . Då är min fråga till finansministern: Hur mycket får ? Jag kan meddela finansministern att så mycket har det inte satsats. Där är hon svaret skyldig. Mina frågor kvarstår. 24 Finansminister (S): Man kan kanske inte jämföra vad som har gjorts med vad som har gjorts under . Men inriktningen på den här regeringens politik är tydlig. Vi satsar mer på de nya universiteten och högskolorna jämfört med de gamla i förhållande till det som är traditionell moderat politik som ju var emot att dessa universitet skulle startas utanför de gamla traditionella universitetsorterna. Det var emot. Ni var ironiska och kallade det för bygdehögskolor. Det är bra att nu är entusiastisk över . Det är en modernisering hos i alla fall en moderat som jag uppskattar. Jag vill naturligtvis bara se en vägslitageskatt, om man kan säkerställa att utländska åkare betalar den. Jag vill inte se en kilometerskatt som möjliggör för utländska åkare att slippa undan. Det är det absolut viktigaste fundamentet. En transponderlösning kan vara en sådan lösning, och då skulle man kunna se att utländska åkare betalar alla skatter och avgifter som man ska betala i , inklusive om det införs en kilometerskatt. Med ett sådant system skulle utländska åkare få bidra mer till de svenska vägarna än med förslag. Jag tycker att det är viktigt att också utländska åkare är med och bidrar. Men, som sagt, utredningen har inte ens kommit . Vi har inte ens börjat att bereda förslagen. När och hur det blir en vägslitageskatt och hur den utformas kommer vi att få goda möjligheter att diskutera framöver, och det ser jag fram emot. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2016/17:224 om papperslösa barn 25 Statsrådet (S): har frågat statsrådet om hon avser att ta initiativ för att ändra lagen om vård av unga, LVU, så att utvisningar av tvångsomhändertagna med stöd av lagen förutsätter godkännande av socialnämnden. Hon har även frågat om statsrådet avser att ta initiativ för att gränspolisen ska respektera samt socialtjänstlagens bestämmelser om barnets bästa och om statsrådet avser att ta initiativ för att se till att rätten till skolgång och rätten till vård efterlevs fullt ut. Interpellationen har överlämnats till mig att besvara. Ett beslut om utvisning får inte verkställas om det innebär att den som ska utvisas riskerar att utsättas för bland annat omänsklig eller förnedrande behandling. Det framgår av såväl utlänningslagen som . Vid en prövning av en ansökan om asyl prövas både om det finns skyddsskäl och om det finns omständigheter som är synnerligen eller, när det gäller barn, särskilt ömmande. När ett beslut om utvisning ska verkställas bedöms även eventuella verkställighetshinder. Att hänsyn ska tas till barnets bästa framgår av utlänningslagen, och ett tidsbegränsat uppehållstillstånd kan även beviljas den som behöver vård enligt LVU. Att därutöver ge socialnämnden en roll som överprövningsinstans när det gäller beslut som har fattats av och migrationsdomstolarna skulle vara olämpligt. Jag har därför inte för avsikt att ta något initiativ för en förändring av lagen om vård av unga i den delen. När det gäller andra fråga förutsätter jag att följer gällande lagstiftning. Barnets bästa ska särskilt beaktas vid alla åtgärder som berör barn. Enligt utlänningslagen är socialnämnden skyldig att lämna ut de uppgifter som refererar till. och migrationsdomstolarna prövar ärendena, och om det rör barn ska enligt gällande regler principen om barnets bästa beaktas vid den rättsliga prövningen. Det skulle givetvis vara allra bäst om allt återvändande skedde frivilligt. Detta är också målet. Men om fattade beslut om återvändande inte följs överlämnas ärendet till . Det kan inte vara frivilligt att välja om man ska följa ett utvisningsbeslut eller ej. Därför måste polisen som en sista utväg ibland verkställa vissa beslut mot personernas vilja. Jag har därför inte för avsikt att ta något initiativ i frågan. Rätten till skolgång och rätten till vård efterlevs fullt ut. Det är viktigt att alla som vistas i kan få dessa grundläggande rättigheter tillgodosedda. Det innebär däremot inte att ett beslut om att en person måste lämna landet inte ska verkställas. har i uppdrag att verkställa beslut om utvisning. Myndigheten har utfärdat föreskrifter och allmänna råd om hur man fullgör det uppdraget med hänsyn till etiska överväganden. I de regelverken finns det bland annat angivet riktlinjer om att barn inte ska eftersökas i skolan och att personer som vistas på sjukhus inte bör hämtas där. Jag avser därför inte heller att i denna fråga ta några initiativ till förändring. Ett fungerande asylsystem förutsätter att det råder rättssäkerhet och ordning och reda i asylsystemet. Det innebär att den som har skyddsskäl ska få stanna och att personer som efter en prövning har fått avslag på sin ansökan om uppehållstillstånd ska återvända. ska som verkställande myndighet ytterst se till att de beslut som har fattats i asylprocessen också följs och att barnets bästa särskilt beaktas i alla åtgärder som rör barn. Regeringen är medveten om att man i det arbetet ställs inför många svåra situationer, inte minst när barn är berörda, och vi följer arbetet noggrant. 26 (V): Tack, inrikesminister , för svaret! Jag hade ursprungligen ställt interpellationen till barnminister för att jag önskade svar på hur regeringen ser på barnperspektiv och barns rättigheter i samband med gränspolisens arbete med utvisningar. Vi står här eftersom gränspolisen har begärt ut information från i om en rad människor. I samband med denna begäran har det inte gjorts några individuella utredningar av barnets bästa hos vare sig eller . Detta är frågans kärna . har min interpellation i stället lagts på inrikesministerns bord, och jag tackar för svaret. Han har gett en rad besked om att allt som sker är i sin ordning. Lagar och regler följs. Det finns inget att oroa sig för, även om inrikesministern också måste medge att det är ett svårt område där flera olika saker ska vägas mot varandra. Här, på lite avstånd från den verklighet som vi diskuterar, skulle vi kunna känna oss lugnade av statsrådets besked. Men det finns en annan verklighet där lugnet och de betryggande beskeden är ganska långt borta. Och den vill jag berätta lite om, fru talman. En kvinna som är i gravid och som har ett barn fick sina uppgifter utlämnade till polisen av i . Kvinnan är ett traffickingoffer och lider av svåra men efter traumatiska upplevelser. har i detta ärende varit fullt medveten om kvinnans svåra situation men har trots detta inte gjort en individuell prövning av barnets bästa utan har lämnat ut uppgifterna till polisen. Inte heller polisen har gjort någon prövning. En familj bestående av tre vuxna och ett barn blev så rädda när de fick reda på att hade lämnat ut deras uppgifter att de bestämde sig för att lämna sitt boende och var ute för att undvika att bli tagna av polisen. En annan familj vågade inte bo kvar på sin adress utan flyttade ut till en stuga i skogen, vilket innebär att barnen numera inte går i skolan. Vad gäller skolgång och förskola för barn har detta varit ett återkommande problem. Flera personer har vittnat om att de är så rädda för att polisen ska dyka upp på skolan att de håller barnen hemma. Ytterligare en familj som hade tid inbokad hos uppgav att de inte vågar besöka socialsekreteraren av rädsla för polisen, vilket försvårar eller omöjliggör möjligheten att ansöka om nödstöd via . Samtliga dessa exempel är hämtade från den JO-anmälan som har lämnats in från i , och den gäller alla ärenden i . Inte i något av dessa fall har vare sig polis eller socialtjänst gjort individuella utredningar av barnets bästa. Just detta är avgörande för om vi följer och respekterar barns rättigheter fullt ut. Jag tror att inrikesministern är väl medveten om att ord och signaler har stor betydelse i politiken. De signaler som sänder genom att säga att det inte längre finns några fredade zoner får konsekvenser både för hur myndigheter agerar och för hur papperslösa, tillståndslösa, människor reagerar. Den upptrappade jakt på papperslösa personer med utvisnings- eller avvisningsbeslut som regeringen har satt igång får också konsekvenser. Inrikesministern säger nu att han förutsätter att ”följer gällande lagstiftning”. Men tycker statsrådet att barnets bästa har beaktats i de fall som jag precis beskrev när ingen har gjort någon individuell prövning av barnets bästa? Hur tycker han att detta rimmar med regeringens ambition att göra till lag? 27 Statsrådet (S): Som är fullständigt medveten om varken kan eller får jag kommentera enskilda fall eller saker som prövas av JO eller andra myndigheter. Det är jag förhindrad av regeringsformen att göra. Jag vill poängtera att det är och ytterst migrationsdomstolen som avgör om du har rätt att vistas i . Har du skyddsskäl ska du erbjudas en i . Saknar du skyddsskäl ska du återvända. Det finns inga tillståndslösa personer. Antingen har du rätt att vistas i , eller så har du inte rätt att vistas i . Det är helt enkelt så att svensk lag gäller, och myndigheterna måste leva upp och följa den. 28 (V): Jag är helt medveten om att inrikesministern inte kan kommentera enskilda fall. Men enskilda fall är som när man ser en prick på väggen; det är en prick. När vi ser många prickar blir det ett mönster. Jag tycker att det är relevant och viktigt att inrikesministern också har möjlighet att kommentera den verklighet som vi faktiskt befinner oss i. Det är så här verkligheten ser ut. Jag har inte beskrivit enskildheter utan saker som är ett stort mönster och alltså är strukturella problem. Detta tycker jag är relevant och viktigt att en inrikesminister diskuterar. Det var väldigt betryggande att få höra inrikesministern i sitt svar säga att de föreskrifter och allmänna råd som har utfärdat anger att barn inte ska eftersökas i skolan och att personer som vistas på sjukhus inte bör hämtas där. Det går ju emot uttalandet från gränspolisen om att det inte längre finns några fredade zoner. Gränspolisen menar ju också att den har rätt att begära ut uppgifter från kommunen om var papperslösa barn går i förskola eller skola, om uppgifterna behövs för att verkställa utvisningsbeslut. Jag får helt enkelt hoppas att det är inrikesministerns ord som gäller: att det fortfarande finns en basal rätt till skola och rätt till vård och att det inte är på något annat sätt. I socialtjänstlagen finns dock bestämmelser som pekar på att gränspolisens agerande är otillåtet, i alla fall när det rör barn. Lagens 2 § säger att barnets bästa särskilt ska beaktas vid alla åtgärder som rör barn. Den otrygghet det skapar för barnen och risken för att barn inte vågar gå i skolan eller söka den vård eller den hjälp som de behöver kan inte anses vara förenligt med principen om barnets bästa. Även , som regeringen vill göra till svensk lag, talar emot gränspolisens agerande. Förbudet mot att diskriminera ett barn är en grundläggande del av . Där innefattas diskriminering på grund av legal status. Det är sant att man kan säga att det inte finns några tillståndslösa, men det finns personer som vistas i trots att de inte har tillstånd, och dessa barn omfattas av exakt samma rättigheter som alla andra barn. Det är någonting som vi ska vara väldigt stolta över i , men det kräver att vi också gör det som förutsätts för att de ska kunna få tillgång till sina rättigheter. Gränspolisens agerande gör så att några av de allra mest utsatta människorna i vårt land blir ännu mer utsatta. Skolor och förskolor förlorar den viktiga funktion de har som trygghet och fast punkt för barn som far illa eller på olika sätt är utsatta. har på samma sätt kontakt med de mest utsatta i vårt samhälle och fungerar ofta som det yttersta skyddsnätet. Genom gränspolisens agerande blir såväl som skolan och barnpsykiatrin tvingade att vara angivare. Det finns flera fall där utlänningslagen krockar med annan lagstiftning på ett sätt som skapar problem för barn. Inrikesministern nämnde att utlänningslagen står över LVU, lagen om vård av unga. Det har lett till att det i flera fall fattats beslut som inneburit att barn som tvångsomhändertagits från föräldrar som antingen missbrukar dem eller får dem att fara illa har tvångsutvisats med samma förövare. Detta är inte förenligt med barnets bästa. Jag undrar på vilket sätt inrikesministern tycker att det kan vara rätt att barn utvisas med personer som inte kan ta hand om dem. 29 Statsrådet (S): Om jag var otydlig ska jag nu vara väldigt tydlig. Det är inte mitt ord, ord eller gränspolisens ord som gäller, utan det är svensk lag som gäller. Den tolkas av domstolar, inte av statsråd och inte av riksdagsledamöter. Jag har ingen kritik att rikta mot vare sig gränspolisen eller i . De har att efterfölja den lag som har fattat beslut om här i kammaren. Jag vill också vara tydlig med att om det är upp till den som saknar asylskäl att välja om den ska stanna i eller inte hotar det hela grunden för asylmottagandet. Grunden för asylmottagandet är att vi bedömer om man har skyddsbehov eller ej. Har man skyddsbehov ska man få stanna i och ges möjlighet att jobba, få utbildning och bli en del av det svenska samhället. Men saknar man skyddsskäl måste man återvända. Annars har vi nämligen inte möjlighet – och kommer inte att ha möjlighet – att vara ett land som tar ett stort ansvar för att hjälpa människor som flyr undan krig, förtryck och förföljelse. Den som skenbart ställer sig på humanismens grund och säger att ingen som har kommit till ska behöva återvända säger i grunden att asylmottagandet inte går att bedriva på det sätt som vi gör . Det hotar hela grunden för det svenska mottagandet att säga att de som saknar asylskäl inte ska behöva återvända. Det får inte vara ett fritt val. Vi ska vara generösa mot dem som har skyddsbehov, men de som inte har skyddsbehov måste återvända. 30 (V): anser faktiskt också, precis som inrikesministern, att den som får avslag på sin asylansökan ska respektera beslutet och att avvisning eller utvisning ska genomföras. Det är såklart en viktig del av rättsordningen. Lika viktigt är det då att beslutet har fattats på korrekta och rättssäkra grunder. Men frågan är: Hur åstadkommer vi ett frivilligt och tryggt återvändande? Det finns ingen som helst evidens som pekar på att den typ av metoder som regeringen nu inför kommer att öka ett frivilligt och tryggt återvändande. I har man tidigare gjort en liknande reform som den regeringen nu har genomfört; man har dragit in rätten till ersättning, boende med mera för människor som ska återvända. Där har man sett att det inte har ökat återvändandetakten. Det enda det har gjort är egentligen att det har ökat kostnaderna för kommunerna, ökat otryggheten och gjort situationen mycket svårare. Det säger sig självt att det är väldigt svårt att föra en bra kommunikation med människor när man inte vet vilken parkbänk de bor på. Det gör också att de tyvärr tvingas göra saker som inte är bra i den situationen. Röda Korset pekar på att den här typen av återvändandemetoder inte är det som fungerar. är egentligen med europeiska mått ganska bra på återvändandearbete. Låt oss göra saker som fungerar! Låt oss inte äventyra de rättigheter som är gjorda för samhällets allra mest utsatta, för barn och andra! 31 Statsrådet (S): Jag saknar detaljerad kännedom om hur lagstiftning går att jämföra med . Men jag vet så mycket som att den svenska lagstiftningen och den arbete har varit mycket framgångsrika och att återvändandet från under föregående år mer än fördubblades jämfört . Om nu och lever upp till viljan om reglerad invandring och asylpolitik och anser att de som saknar uppehållsskäl ska återvända borde de vara mycket glada över detta och bejaka och berömma att vi har fått det här paradigmskiftet och att allt fler människor återvänder frivilligt. Detta är någonting som beror på att vi har gjort de här förändringarna, men det beror också på att fler människor nu återvänder med tvång. Om det inte finns någon möjlighet till tvångsåtervändande kommer nog färre människor att återvända frivilligt, och om man har rätt till uppehälle och bostad här minskar det nog drivkrafterna att återvända. Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2016/17:239 om terrorismrelaterad brottslighet 32 Statsrådet (S): har frågat mig hur det ska gå till att döma svenska terrorresenärer i ”närområdet” till de platser där brotten har begåtts, liksom var, hur och av vem bevisning ska säkras. har också frågat hur kan agera för att öka andra länders förmåga att säkra bevisning och döma personer för terrorismrelaterad brottslighet samt hur förmågan att i lagföra personer som har begått terrorismrelaterade brott i andra länder ska kunna öka. Avslutningsvis har frågat vilka initiativ jag och regeringen vill ta för att fler terrorresenärer och andra personer ska kunna ställas till svars för terrorismrelaterad brottslighet. På regeringens initiativ har regleringen skärpts och ett särskilt straffansvar för terrorismresor och mottagande av terrorismutbildning införts. Vidare har en utredning som regeringen tillsatt bland annat föreslagit en ny straffbestämmelse om deltagande i väpnad konflikt till stöd för en terroristorganisation. Betänkandet har remitterats, och förslagen bereds i . Inom EU-samarbetet har vi kommit överens om ett nytt terrorismdirektiv, och regeringen har tillsatt en utredning som just nu tittar på vad som krävs för att genomföra det. Direktivet innehåller flera viktiga nyheter. Exempelvis utvidgas terroristbrottet bland annat när det gäller angrepp mot informationssystem. Även kriminaliseringen av terrorismfinansiering utvidgas. I brottsutredningar måste bevis säkras där de finns. Det är svårt att hämta in bevisning från konfliktområden. kan det i dagens informationssamhälle finnas andra möjligheter att säkra bevisning. Regeringen arbetar intensivt med att säkerställa att de brottsbekämpande myndigheterna på ett effektivt och rättssäkert sätt kan säkra bevisning, exempelvis sådan som finns i elektronisk kommunikation. Regeringen har därför gett en utredare i uppdrag att lämna förslag om hemlig dataavläsning som ett nytt straffprocessuellt tvångsmedel. Hemlig dataavläsning skulle kunna vara en effektiv metod bland annat för att bekämpa terroristbrottslighet. Huvudansvaret för att förhindra och utreda terroristbrottslighet ligger hos .