prot · H409111 · 2017-05-16 00:00:00 — Jag instämmer i allt som sas i talarstolen av min kollega från utskottet . Vad som är centralt är att man anpassar lagstiftningen till det läge som man har upplevt har gällt redan tidigare. Det är för att tillgodose grundläggande rättsliga principer, som också nämndes tidigare. Legalitetsprincipen är oerhört viktig när det gäller ingrepp mot människor med tvång. Så är det när man gör en kroppsbesiktning av någon, oavsett syftet. Lika fall ska behandlas lika. Det är en grundprincip i ett utvecklat rättssamhälle. Det är inte så att vissa ska komma undan medan andra inte gör det. Att det skulle vara frivilligt att komma undan eller att bli dömd, så som är utgångspunkten för , är ett absurt resonemang. Kroppsbesiktning i syfte att utreda ålder i brottmålsprocessen Om man inte vet hur saker fungerar kan man ha uppfattningen att en bedömning av detta slag sker genom att en utomstående talar om exakt, att det är säkert, att det är på det ena sättet eller det andra sättet – att det är säkert att någon är si eller så gammal. Så fungerar det inte. Det finns ingenting som är säkert annat än om man helt säkert kan säga att det är utrett. Domstolens verksamhet går ut på att hantera osäkerheter. Hur ofta kan man säga att man helt säkert vet att någon har gjort sig skyldig till ett brott, att man är säker? Det förekommer knappt – kanske någon enstaka gång. I annat fall handlar det om att man har uppnått beviskravet för att någon ska kunna dömas. Det är ställt utom rimligt tvivel. Det får finnas tvivel, men inte något rimligt tvivel, om att någon har begått en gärning. Det finns ett antal andra frågor där man använder sig av så kallade sakkunniga vittnen eller olika typer av utlåtanden i domstol. Det har varit tradition i till exempel faderskapsmål när faderskap till barn ska avgöras, vilket har kunnat få långtgående konsekvenser. De målen har utretts med lägre säkerhet än vad som krävs för att bli fälld för brott i en domstol. Detta är ett bra och fullt rimligt förslag. Det kan inte vara så att den som är , men påstår sig vara 14 – vid 14 är man inte straffmyndig och kan inte dömas – ska kunna välja att genomgå en medicinsk åldersbedömning, som kan visa att personen är . Utfallet av bedömningen kan slå så mycket. Det finns personer som nog har varit ganska gamla, , och som har funnits på boenden för ensamkommande barn och också i andra sammanhang där man tidigare inte har kunnat fastställa ålder. Men det har ändå framkommit. Det finns också exempel i där man har använt tysk åldersbedömning som grund för att döma i brottmål. Jag tycker att det är väldigt bra att man får den här möjligheten, som också ska framgå tydligt av lagstiftningen. Det är inte så att man ska kunna välja huruvida man vill riskera att bli dömd eller inte, utan lika fall ska behandlas lika. Har man begått brott och åldern har betydelse för frågan om man ska kunna dömas över huvud taget eller för påföljdsfrågan ska det kunna utredas. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och propositionen, fru talman. 24 (V) replik: Rätt ska vara rätt! Eller hur, ? Precis som du sa i talarstolen ska lika behandlas lika. Men jag tycker att du är något raljant angående åldersbedömningar och utmålar det som att jag och kanske tror att det handlar om en hundraprocentigt rättssäker process som på månad och år kan fastställa någons ålder och att det därför finns en viss osäkerhet från oss. Så är det inte. Vi är kritiska till åldersbedömningen för att det inte vare sig från eller på något sätt finns en bedömningsgrund som är så pass rättssäker som vi skulle vilja ha den. Det har vi pratat mycket om . Vad jag däremot aldrig har hört prata om i justitieutskottet är någonting som ligger väldigt nära åldersbedömning och konceptet ”ålder”, nämligen barn och barnperspektivet i rättsprocessen. Det är egentligen det vi pratar om : Vilket slags barnperspektiv ska vi ha i rättsprocessen? Kroppsbesiktning i syfte att utreda ålder i brottmålsprocessen Vill att ska bli lag? Det har jag aldrig hört någonting om. Vilket synsätt har ni på barnperspektivet i rättsprocessen? Vi brukar också debattera häktning av barn, någonting som är starkt kritiskt mot och vill förbjuda. svajar däremot väsentligt i frågan om häktning av barn. Lika ska behandlas lika, säger du. Men vi vet också att barn har en särställning i rättsprocessen. Där skulle jag vilja höra åsikt. 25 (M) replik: Det handlar inte bara om personer som är i den här åldern, till exempel de som är och är barn. Det kan handla om vuxna människor som har begått brott tidigare. Det kan vara ett väldigt allvarligt brott som inte har preskriberats. Om det inte är bekant hur gammal personen är, då personen inte är född i landet och det inte finns födelsebevis eller någonting annat, kan det bli fråga om att fastställa åldern när personen är vuxen. Begick man brottet innan man hade fyllt eller inte? Då är själva åtgärden, kroppsbesiktning för att utröna åldern, någonting som kommer när man är vuxen. När det gäller barnperspektivet: Det är fullständigt självklart att man är barn om man är . Det kommer till uttryck i lagstiftningen på väldigt många ställen. Vi har aldrig haft någon annan uppfattning än att vi ska ha en straffmyndighetsålder på . Vi har också särskilda regler för hur man mäter straff för dem som är . Det pågår en diskussion om huruvida man ska ha lägre straffmätningsvärde för dem som till exempel är allvarligt kriminella och fullt medvetna om vad de gör men är . Det finns då också andra regler i för att göra bedömningar av om personen hade den mognad som är rimlig och som människor i allmänhet har när de har gjort någonting. Det kan vara fråga om ålder. Det kan också vara funktionsstörningar, nedsatt intellektuell förmåga eller någonting annat. Jag tror inte att och riktigt har tänkt igenom när det här så att säga kan uppkomma. 26 (V) replik: Jo, det är just det att vi har tänkt igenom det. Vi har framför allt tänkt igenom det här ur ett barnperspektiv, för barn är oerhört utsatta i hela rättegångsprocessen. Precis som jag sa har vi ett aktuellt fall som går på tv just , nämligen Kevinfallet. Detta visar vilken extrem situation som barn befinner sig i, och det här måste vi lära oss av. Du konstaterar, , att vi har olika åldrar i lagstiftningen: , och . Du konstaterar att det är så det står i lagen. Men det går inte att tolka på annat sätt än att det svajar väldigt mycket när det kommer till er syn på när barn egentligen är barn. Det börjar direkt pratas om mognad och om olika attiraljer som följer med åldersprocessen och som jag tror att ni med glädje skulle vilja ändra på, precis som ni gärna skärper olika slags straff utan att kunna motivera vad det egentligen ska ge för resultat. Jag konstaterar att inte har några problem med att vidta mer ingripande åtgärder mot barn, som att tvinga någon till en åldersbedömning. Ni tycker att det är helt okej att häkta barn med restriktioner och isolering. Där är er röst definitivt inte stark, men där skulle den kanske till och med behövas. Kroppsbesiktning i syfte att utreda ålder i brottmålsprocessen Vill ha som lag? Hur tusan ska ni i så fall få det att gå ihop med er rättspolitik? Det skulle vara jätteintressant att höra. 27 (M) replik: Det är väldigt många som har helt orealistiska förväntningar på som svensk lag. Det kommer i sak inte att förändra någonting utan bara införa mer osäkerhet och möjligen på det sättet vara till nackdel för barnen. Min konkreta fråga till utgår från vad som står i reservationen: ”En brottsmisstänkt ska ha en möjlighet, men inte vara tvingad till, att genomgå en medicinsk åldersbedömning i de fall som den unges ålder är osäker och har betydelse för påföljdsfrågan.” Hur gammal man var när man begick brottet har betydelse för påföljdsfrågan. Om man inte vet hur gammal en person är men vederbörande med säkerhet är och begick ett brott när han eller hon kanske var och – låt oss säga ett bestialiskt mord – ska det då vara en möjlighet att genomgå en medicinsk åldersbedömning för att relevant påföljd ska kunna utdömas? Det tycker jag är absurt. Jag sa det tidigare i talarstolen, och jag säger det igen. Jag tror inte att det här är genomtänkt. Sedan kan stå och försöka måla på oss en bild av både det ena och det andra. Man kan titta på vad står för i olika frågor. De byter fot och går från den ena ståndpunkten till den andra, vilket vi såg i det förra ärendet. Jag tror nog inte att de har det största genomslaget. Jag tror inte att är eller någonsin kommer att bli ledande i svensk rättspolitik. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Följande dokument anmäldes och bordlades: 2016/17:185 En tidsbegränsad vapenamnesti 2018 § 14 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2016/17:517 Surrogatmoderskap i av (M) till statsrådet (S) 2016/17:518 Dubbdäck efter av (M) till statsrådet (S) 2016/17:519 Åtgärder för strandskydd av (C) till miljöminister (MP) 2016/17:520 Finanspolitikens långsiktiga hållbarhet av (M) till finansminister (S) § 15 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2016/17:1387 Kriminalvårdens transporter av frihetsberövade av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2016/17:1388 Slopandet av id-kontrollerna av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2016/17:1389 Operatörernas ansvar när det gäller kollektivtrafik av (S) till justitie- och migrationsminister (S) 2016/17:1390 Moms för bilpool av (M) till finansminister (S) 2016/17:1391 Internationella studenter av (M) till statsrådet (S) 2016/17:1392 Kontinuitet i sjukvården av (M) till socialförsäkringsminister (S) 2016/17:1393 Arbetslösheten bland nyanlända av (M) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2016/17:1394 Bankers huvudkontor i av (M) till finansminister (S) 2016/17:1395 Växande vårdköer av (M) till socialförsäkringsminister (S) § 16 Anmälan om skriftligt svar på fråga Skriftligt svar på följande fråga hade kommit in: 2016/17:1340 Arbetsmarknadsministerns uttalande om manliga riksdagsledamöter av (M) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) § 17 Kammaren åtskildes . Sammanträdet leddes av tredje vice talmannen. § 1 Justering av protokoll § 2 Anmälan om återtagande av plats i § 3 Anmälan om granskningsrapport § 4 Ärenden för bordläggning § 5 Utvidgad skattebefrielse för egenproducerad förnybar el betänkande 2016/17:SkU30 1 PER ÅSLING (C) 2 (SD) 3 (L) 4 (S) 5 (KD) (Beslut skulle fattas .) § 6 Skatteförslag med anledning av energiöverenskommelsen betänkande 2016/17:SkU31 6 (S) 7 (V) (Beslut skulle fattas .) betänkande 2016/17:SkU28 8 (SD) 9 (S) 10 (SD) replik 11 (S) replik 12 (SD) replik 13 (S) replik (Beslut skulle fattas .) betänkande 2016/17:SkU29 14 (SD) 15 (S) (Beslut skulle fattas .) § 9 Bokföringsbrott i filialer betänkande 2016/17:CU17 (Beslut skulle fattas .) § 10 Grovt fordringsbedrägeri och andra förmögenhetsbrott betänkande 2016/17:JuU13 16 LAWEN REDAR (S) 17 (M) (Beslut skulle fattas .) § 11 Nya möjligheter till operativt polissamarbete med andra stater betänkande 2016/17:JuU27 18 (V) 19 (S) 20 (M) (Beslut skulle fattas .) § 12 Kroppsbesiktning i syfte att utreda ålder i brottmålsprocessen betänkande 2016/17:JuU29 21 (V) 22 (S) 23 (M) 24 (V) replik 25 (M) replik 26 (V) replik 27 (M) replik (Beslut skulle fattas .) § 14 Anmälan om interpellationer § 15 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 16 Anmälan om skriftligt svar på fråga § 17 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2017