prot · H50924 · 2017-10-26 00:00:00 — Olovlig andrahandsuthyrning är inte kriminellt och därför ganska riskfritt. Min fråga går till statsrådet : Hur ser regeringen på detta växande problem? 39 Statsrådet (S): lyfter upp en viktig fråga. Det gäller särskilt i den här staden där bristen på bostäder har gjort att den svarta marknaden har vuxit. Regeringen gör en hel del och kommer i närtid att vidta ett nytt batteri av åtgärder. Grundproblematiken tror jag att vi alla känner igen. Det har byggts alldeles för lite , särskilt när det gäller hyresrätter. De hyresrätter som har funnits i har till stora delar dessutom privatiserats under föregående regering. Regeringen har tillsatt en utredare som ska föreslå ytterligare åtgärder för att det ska bli tydligt att detta inte är acceptabelt men också för att det ska få konsekvenser. Utredningen ska vara klar om , och jag kan naturligtvis inte föregripa den. Men i direktiven ser man att utredningen syftar till att skärpa straffen för den som säljer och mäklar svarta kontrakt. Det ska tydligt framgå att detta inte är acceptabelt. 40 (S): Jag blir väldigt glad över svaret. Vi som lever i storstadsregionerna och inte minst har ungdomar som det i princip är helt omöjligt för att få ett eget hyreskontrakt tycker naturligtvis att det här är en väldigt viktig fråga för regeringen att arbeta med. Dessutom vet vi att de som utsätts för detta, som köper eller hyr olovligt i andra hand, är väldigt utsatta. Jag är mycket tacksam för svaret. 41 Statsrådet (S): Det är klart att många av dem som är utsatta egentligen inte vill vara en del av detta. Det beror på den desperation som finns på grund av att det inte har byggts särskilt många hyresrätter i den här staden. Dessutom har man sålt ut en del av hyresrätterna. Regeringens politik har handlat om att både förtydliga och skärpa konsekvenserna i det här fallet. Vi vill också se till att det byggs betydligt mer. Vi har avsatt 6 miljarder i den budget som vi ha föreslagit för att se till att det byggs fler bostäder. har byggandet kommit igång men det kommer naturligtvis att dröja, och därför är det viktigt att just det här inte ska vara möjligt. 42 (C): Tåg ska komma och gå . Det gör de inte. Vad gör statsrådet åt saken? Tåg ska komma och gå , annars drabbas resenärer, det vill säga de som använder järnvägen för godstransport eller eget resande. Svenska tåg går inte . Det är något som pendlare och de som använder järnvägen för godstransport är smärtsamt medvetna om. Förseningsläget för tåg i vårt land placeras och tar sin position bland de sämsta i . Tåg ska gå . Det gör de inte. Vad gör ansvarigt statsråd åt saken? 43 Statsrådet (S): Tåg ska gå . Om tåg ska gå och om resenärer ska komma fram krävs också politiskt ansvar genom att man investerar i järnvägssystemet och i järnvägsunderhållet. hade vi en alliansregering som prioriterade skattesänkningar och annat före att investera i sådant som bygger ett land starkt, före utbildningsinvesteringar, bostadsinvesteringar och inte minst investeringar i infrastruktur och järnvägsunderhåll. tillskjuter vi medel för järnvägsunderhåll – 1,34 miljarder i den budget som finns . I den kommande planen har vi en 47-procentig ökning av järnvägsunderhållet. Och vi gör stora investeringar: av den nationella planen går till järnvägssystemet. Det är nödvändigt för att tåg ska kunna gå . Detta görs tillsammans med att operatörerna tar ett ansvar för säkerheten och minskar spårspringandet och att vi gör andra insatser för att minska överbelastningsattacker. Vi agerar, men vi tar också ekonomiskt ansvar för att göra investeringar. 44 (C): Det må vara statsrådet förlåtet eftersom han är ny på sin position, men –2014 dubblerades faktiskt de statliga resurserna för att underhålla det svenska järnvägsnätet. Därtill sänktes skatten på människors arbete. Det var en möjlig och bra kombination. Men det var inte detta som frågan gällde, statsrådet. Det handlar om tillit. Människor måste kunna lita på järnvägen för att använda den. Vad gör statsrådet mer konkret än att skjuta till resurser, som vi är fullständigt överens om? 45 Statsrådet (S): Det handlar om 100 miljarder mer till infrastrukturinvesteringar i den budget vi har än vad som fanns . Det är alltså mer resurser . Det läggs också mer resurser på järnvägsunderhåll. Vid sidan av detta finns en järnvägsgrupp till vilken jag kallar samman aktörerna för att göra noggranna insatser så att punktligheten i tågtrafiken ökar. En sådan insats är naturligtvis ett bättre planerat järnvägsunderhåll där har en skyldighet att samråda bättre med järnvägsoperatörerna. I grunden handlar det dock om vilka resurser som står till förfogande. Där skjuter vi till medel. 46 (M): Min fråga går till justitie- och inrikesminister . Jag var för en eller hos en vapenhandlare. Han kände stor förtvivlan över att handläggningstiderna för vapenlicenser är väldigt långa. Han påpekade att ett normalköp ligger på ungefär 25 000. För företaget ligger ungefär 100 ärenden i pipeline, vilket innebär att de kanske får vänta på 2 ½ miljon. De borde bara behöva vänta , men det tar åtta . Jag träffade också en ung kille från mitt hemlän som var där för att hämta sitt första vapen. Han var också förtvivlad för han hade väntat på att få sin vapenlicens. Är det rimligt, ministern, att behöva vänta på att få en vapenlicens? 47 Justitie- och inrikesminister (S): Man måste självklart kunna begära att få sina ärenden handlagda skyndsamt. Det gäller även hos polisen. När det handlar om just handläggningstiden för vapenlicenser stämmer det som anfördes. Det har förekommit väldigt långa handläggningstider. Glädjande nog kan jag se att genomsnittstiderna för handläggningen nu faktiskt sjunker. Vi kommer nog att fortsätta kunna se en sådan utveckling efter hand som vi förstärker polisorganisationen. Vi ökar anslagen till polisen med 2 miljarder . Vi ökar också antalet anställda kraftigt . Fördelen med en del av denna hantering är att den kan hanteras av civilanställd personal. Då behöver man inte vänta på att poliser blir färdigutbildade. Vi skjuter som sagt till mer pengar till polisen för att den ska kunna utreda mer, klara upp fler brott men också korta handläggningstiderna för bland annat dessa ärenden. 48 (M): Tack för svaret! Jag kan förstå om det blir längre handläggningstider när någon ska få sin första vapenlicens. Det är rimligt. Men vore det inte smart, om man är där för kanske andra eller tredje gången och vill ha licens för ett vapen i samma klass, om vapenhandlarna själva skulle kunna utfärda en sådan licens? Om man har misskött sig och inte har hanterat sin vapenlicens på ett bra sätt, begått något brott eller liknande har man nog redan förlorat sin vapenlicens. Varför skulle då inte vapenhandlaren kunna utfärda licenser? 49 Justitie- och inrikesminister (S): Det är helt enkelt en säkerhetsfråga. Jag avråder nog från att ändra regelverket på det sättet. Jag är angelägen om att vi har kontroll över detta. Vi ska dels bekämpa de illegala vapnen som finns ute på marknaden, dels ha kontroll över de legala vapnen. De kan också användas i olika avseenden och komma i fel händer. En sådan ändring är jag inte beredd att genomföra. Ändring av lagen om assistansersättning 50 (KD): I går kom med en ny prognos för utvecklingen inom sina ansvarsområden, bland annat självklart sådant som gäller assistansersättningen. Det handlar om personer som behöver samhällets stöd som mest. Det är fråga om en upprepning och en fortsättning av den riktning som vi har sett i de senaste budgetprognoserna. Allt färre människor har rätt till assistansersättning från , och för varje prognos gör de en ny bedömning som visar att utvecklingen fortsätter – det blir färre och färre. Två och en halv person per dag minskade antalet assistansberättigade med , och minskningen ligger stabilt över två. Min fråga till statsrådet är: När ska regeringen komma till insikt om att vi behöver göra en lagändring? Det är bara så vi kan återupprätta LSS. Det är bara så vi kan rädda vår viktigaste frihetsreform. 51 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Det som ledamoten beskriver är resultat av domar som har fallit i förhållande till lagstiftningen om stöd och service och i förhållande till assistansersättningen. Det här är en rättighetslagstiftning. Om tvister uppstår måste man göra en tolkning i domstol, och vägledande domar ska genomföras av myndigheter. Det är den ordning som vi har i . Vi är en rättsstat och måste ha det så. Jag har dock bett om analyser av effekterna av de här domarna för att få veta mer. Vad är det här på riktigt för grupper, och hur ser mönstret ut? Det går inte att skriva lagstiftning utifrån enskilda fall, även om jag tycker att de är väldigt ömmande. Kommuner och landsting måste erbjuda människor med stora behov stöd. Man kan inte dra sig undan. Regeringen har också tillskjutit medel till kommuner och landsting. får jag underlag som jag har beställt angående det här. 52 (KD): Vi är helt överens om att våra myndigheter ska följa lagar och den tolkning av lagar som görs. Men för oss kristdemokrater är det helt uppenbart att den förändring av rättspraxis som har skett gör att vi måste ta politiskt ansvar och ändra lagen. Den lagstiftning vi har haft fungerar inte längre så som den fungerade för bara . En ny dom som kom kommer att beröra ytterligare 6 000 av de 15 000 som har assistansersättning, visar . Det är akut. 53 Statsrådet (S): Det är just därför jag bad om underlagen redan före årets början; jag visste att domarna hade kommit och att de här effekterna skulle uppstå. Men om man ska bereda ett lagförslag måste det vara träffsäkert och ha bra kvalitet. Det antar jag att ledamoten, som är lagstiftare, håller med om. Som vi har diskuterat i utskottet håller vi tät kontakt med , som kommer med de här underlagen , för att se vad som ytterligare kan göras. måste kommuner och landsting träda in. 54 (S): Jag har en fråga till samordnings- och energiminister . Energipriserna berör i stort sett hela den svenska befolkningen. På elnätsmarknaden råder ett naturligt monopol, där kunderna hänvisas till ett visst elnätsföretag. har elnätspriserna ökat under en rad år. ökade priserna med . är vi väl medvetna om att det finns stora investeringsbehov i elnäten. har haft regeringens uppdrag att föreslå förändringar i regleringen utifrån bland annat detta. Vad kommer att hända , när har lämnat sin rapport? Kommer regeringen att gå vidare med förslagen i rapporten? 55 Statsrådet (S): Jag tackar för en viktig fråga. Jag tror att många av de ungdomar som sitter på läktaren inte riktigt är medvetna om hur systemet ser ut, så jag ska beskriva det. Vi har ett system som är ett naturligt monopol. Därför är det inte fri prissättning, utan vi har en myndighet som reglerar priserna baserat på den ellag som har stiftat och den förordning som regeringen antar. Det här görs . Det nuvarande systemet bygger på de förordningar och lagar som antogs för fyra . Resultatet har tyvärr överklagats i domstol. Det har lett till att energibolagen har kunnat höja priserna ganska mycket. blir det en annan ordning. har föreslagit en ganska kraftig skärpning. går förslagen ut på remiss. Jag ser framför mig att vi går fram. Exakt hur får vi naturligtvis avgöra efter att remissomgången är avslutad. 56 (S): Kan statsrådet säga någonting om kommande tidsplanering för genomförande av tänkta förändringar? 57 Statsrådet (S): ska vi ha en remissomgång i enlighet med praxis. Sedan kommer regeringen att gå vidare med det som kan beslutas i förordning. Det som inte kan beslutas i förordning kommer vi naturligtvis att underställa i form av en proposition. Det är min ambition att hinna med detta före proppstoppet . Barns och ungdomars psykiska ohälsa 58 (M): Min fråga går till statsrådet . Psykisk ohälsa bland barn och unga är ett växande problem i . Barn och unga hamnar mellan stolarna. , elevhälsan, barn- och ungdomspsykiatrin, Sis – oavsett vad det handlar om hamnar barnen och ungdomarna mellan stolarna. Vi ser stuprör mellan kommuner, landsting och staten. Det finns många larm och rapporter om detta. tar i sin årsrapport upp bland annat att många av deras samtal med barn och ungdomar handlar just om psykisk ohälsa. Den bristande likvärdigheten i vården är ett stort problem. Köerna och väntetiderna är jättelånga, särskilt inom barn- och ungdomspsykiatrin. Det finns ingen enkel lösning på det här, men vilka konkreta reformer avser att gå fram med på detta område för att minska barns och ungdomars psykiska ohälsa? 59 Statsrådet (S): Jag tackar för en väldigt viktig fråga. Här gäller det att arbeta hårt. Det handlar om både resurser och organisation. När det gäller resurser har vi stärkt särskilt vad gäller den sociala barn- och ungdomsvården, som varit väldigt eftersatt. Den tidigare regeringen hade inte investerat några resurser i den, trots att man visste att den var väldigt bräcklig, med mycket arbetsuppgifter och för lite personal. Vi stärkte också i den senaste budgetpropositionen resurserna till psykiatrin, inte minst barn- och ungdomspsykiatrin. Vi har även stärkt elevhälsan. Detta är en sida av saken. En annan sida av saken är olika slags samarbete. Vi har bland annat ett uppdrag till att komma med förslag på hur man på ett mycket bättre sätt kan stödja barn som befinner sig i de allra allvarligaste situationerna när det gäller psykisk ohälsa. Detta gäller psykiatrin, men inte till exempel . 60 (M): Jag tackar för svaret. Jag håller inte med om bilden av resurserna under alliansregeringen, men det får bli en annan diskussion i en interpellationsdebatt. Ministern tar upp frågan om barn och ungdomar i samhällets vård. Angående Sis har det rapporterats vad som har hänt där. Det är tydligt att det finns stora brister i agerande med en frånvaro av barn- och ungdomspsykiatri. Anser att det behövs en ny vårdreform och en ny lagstiftning på det här området för att få bukt med detta? 61 Statsrådet (S): Ja, det gör jag. Jag tror att det är nödvändigt. Det är inte den bästa ordningen att barn som har de allra största psykiatriska besvären kommer till . Det beror inte på , utan det beror på att det är en annan vårdform som behövs. Därför har jag bett om ett underlag om det, och om vi har samsyn om detta tycker jag bara att det är väldigt bra. Det är en allvarlig fråga. Vård av barn och ungdomar med psykisk ohälsa 62 (S): Även jag vill ställa en fråga till statsrådet . fick vi via skildringar i medier kännedom om 13-åriga , som valde att ta sitt liv som hon befann sig på Rebeckahemmet, ett av Statens institutionsstyrelses vårdhem, där unga människor tvångsvårdas. Det här är viktigt. Det som inte får hända händer . När staten tar över omsorgsansvaret ska barnen också ges den allra bästa omvårdnaden. Det är uppenbart att vården och stödet brister för dessa barn och ungdomar. Spontant känner jag att det blir tydligt att Sis kanske inte är en optimal placeringsform för de här barnen och ungdomarna som oftast är flickor. De borde snarare fått vård inom barn- och ungdomspsykiatrin. Detta är naturligtvis inte enkelt. Men någon form att förändring måste ske. Därför blir min fråga: Vad kan regeringen göra för att det som hände inte händer igen? 63 Statsrådet (S): Jag tackar ledamoten för frågan. Jag har redan talat om resurser. Det var ett eftersatt område, och det behövs. Man måste börja med tidiga insatser. Man måste över huvud taget se barnet, även om det rör sig om flickor som kanske inte talar så mycket. Jag talar inte om det enskilda fallet. Man måste se barn i den situation som de befinner sig. Jag tror att förändringen där vi gör till lag kommer att stärka barns röst när man fattar beslut som gäller barn. Men man måste tidigt ha rätt insatser i hela kedjan i skolan, socialtjänst och så vidare. Dessutom har vi redan innan detta skedde gett ett uppdrag till att ta fram förslag på en form inom barn- och ungdomspsykiatrin som handlar om dygnsvård som snarare passar den grupp som vi talar om här, utan att ge mig in i just det som hände. 64 (S): Tack, statsrådet, för svaret! Jag ser verkligen fram emot att återkommer med uppdraget om integrerad vård. Jag vill betona vikten av samarbete om de barnen i de här frågorna. Det måste finnas andra lösningar för de här barnen än Sis och vård i enskildhet. och psykiatrin måste bli bättre på att vårda och samarbeta om de barnen. 65 Statsrådet (S): Jag håller med om det. Det här är en fråga där alla samhällets insatser måste samverka. Finns det något viktigare än barns hälsa? Nej, det gör det faktiskt inte. Vi måste vara duktigare på att tidigt göra rätt saker. Vi arbetar på många olika sätt med det. Östlig förbindelse och infrastrukturen i 66 (M): Min fråga går till statsrådet . Sedan Socialdemokraterna, i den mycket stora oreda som råder i tillsammans med , Feministiskt initiativ och stängde diskussionen om en östlig förbindelse är frågorna om hur vi ska hantera infrastrukturen i framöver mycket komplicerade. Det är ungefär så att stockholmarna ägnar åt att sitta i bilköer. Detta förutspås bli mycket värre. ökar regionens befolkning med en halv miljon människor. Beräkningar visar att det kommer att bli ungefär fem gånger värre kösituationer framöver. Därför är min fråga till statsrådet vad regeringen avser att göra för att tillföra ny energi till infrastrukturprojekten i och för att se till att vi kan få en östlig förbindelse som behövs för säkra och effektiva transporter. 67 Statsrådet (S): Tack, ledamoten, för frågan! Just nu är förslaget till nationell plan ute på remiss. Jag har varit väldigt tydlig med att jag inte kommer att uttala mig om enskilda objekt under den tiden av respekt för remissinstanserna. Så sent som i går hade vi samtliga länsplaneupprättare inbjudna. Det var alla representanter för länen som fick föredra sina olika önskemål om vilka infrastrukturinvesteringar man ska göra. Där noterade jag att man i region var överens – inte om prioriteringen med en östlig förbindelse utan om prioriteringen av en del andra infrastrukturprojekt. Den har utgått ur plan inte minst för att Sverigeförhandlingen har avslutat förhandlingarna där. Återigen: Jag kommer inte att kommentera. Jag ser fram emot att alla för fram sina synpunkter . Vi kommer samlat att återkomma med ett förslag som regeringen beslutar om april nästkommande år. 68 (M): I går var en glädjande dag på så sätt att man slog fast att en östlig förbindelse var viktig inte bara för och den närmaste omgivningen utan för hela . Det är vi givetvis väldigt glada för. Vi som bor och verkar här i är vana vid att ha S-märkta Stockholmsfientliga regeringar med höga skatter och få satsningar. Men när vi ser detta framför oss redan till 2030 är ändå frågan, : Kan du verkligen vila på beskeden när vi förväntas ha fem gånger värre problem än ? 69 Statsrådet (S): Om jag skulle använda samma retorik skulle jag kunna säga: Vi i är vana vid borgerliga regeringar som slösar bort resurserna på skattesänkningar och låter arbetslösheten skjuta i höjden och därmed försämrar förutsättningarna att kunna göra vettiga investeringar i infrastruktur. Här har jag fått många frågor om tågåkandet. Svenska folket vill att vi ska åka mer tåg. Det prioriteras också av moderater runt omkring i landet. Det är viktigt att vi gör rätt investeringar som möter klimatutmaningarna i stället för att komma med förslag om trängselskatt på tåg eller annat som just nu sysslar med. Åtgärder för att bryta segregeringen i skolan 70 (S): Jag vill rikta min fråga till statsrådet . Skolan ska ge alla barn och ungdomar förutsättningar och möjlighet att förverkliga sina drömmar oavsett var du bor eller vilka som är dina föräldrar. Vi vet att ökad boendesegregation och det fria skolvalet har bidragit till den ökade segregeringen. Skolan har varit en mötesplats där undersköterskans barn har varit klasskamrat med överläkarens. är skolvalet för vissa, nämligen de resursstarka och de som kanske redan på BB har ställt sina barn i rätt skolkö. I har vi tidigare haft höga kunskapsresultat och ett av världens mest jämlika skolsystem. Därför är det väldigt viktigt att lyfta fram den forskning som visar att om resultaten ska fortsätta att öka behöver skolsegregationen brytas. Därför är min fråga till statsrådet : Vad avser regeringen att göra för att bryta skolsegregationen? 71 Statsrådet (S): Det är en mycket angelägen fråga som ledamoten tar upp. Jag är helt övertygad om att det i grund och botten inte går att bygga ett jämlikt och rättvist samhälle om vi har ett skolsystem där skillnaderna ökar alltmer och där utbildningen och utbildningens resultat alltmer beror på vilken utbildningsbakgrund dina föräldrar har. har haft en negativ utveckling . Detta går att ändra. Då måste man prioritera investeringar i själva skolan. Vi har haft en period där så inte har varit fallet. Det är klart att då blir de elever som mest behöver lärarnas undervisning och tid de som hamnar efter. Regeringen har prioriterat investeringar i skolan. Vi har satsat 11 miljarder extra generellt sett till att stärka den svenska skolan. Vi ser att lärartätheten ökar. Men vi har också pinpointat just de skolor som har störst behov. Det kommer vi att fortsätta att göra också i den budget som nu kommer att behandla. 72 (S): Tack så mycket, statsrådet, för svaret! Vi kan konstatera att hade flera väldigt bra förslag på området för en jämlik skola. Därför är det väldigt beklagligt att de borgerliga partierna inte står upp för de förslag som finns från . Jag vill därför ställa en följdfråga om hur regeringen ser på förslagen och hur man tänker arbeta för att fullfölja de förslag som finns från . 73 Statsrådet (S): Eftersom vi är angelägna att se till att den svenska skolan blir mer jämlik kommer vi att fullfölja en hel del av de förslag som föreslår, med forskning och beprövad erfarenhet som grund. Ett av dem är att avsätta avsevärda resurser till att stärka de skolor där behoven är som störst. I den budget som snart ska behandla finns 6 miljarder öronmärkta just för detta ändamål. Det är ett direkt förslag från , och regeringen går redan vidare med det. Regeringens jämställdhetsmål och vinstförbud för välfärdsföretag 74 (M): Min fråga går till jämställdhetsminister . Den numera kända eller ökända förslag är beställda av regeringen. De innebär i praktiken att vinstförbud för välfärdsföretag kommer att gälla. En majoritet av de företagen drivs av kvinnor. Det är närmare 7 000 kvinnor som leder företag inom vård och omsorg. Det är av äldreomsorgsföretagen som har en kvinna som företagsledare. Jämställhetsminstern har förvisso tillsatt en jämställdhetsmyndighet och även fått en generaldirektör på plats. Men jag vill fråga jämställdhetsministern: Hur rimmar dessa förslag med den så kallade feministiska regeringens jämställdhetsmål om en jämn fördelning av makt och inflytande och ekonomisk jämställdhet? 75 Statsrådet (S): Jag tycker att det är bra med både privata och offentliga alternativ i vård och omsorg. Det är naturligtvis väldigt bra om kvinnor liksom män driver företag där. Väldigt många av vårdföretagen som ägs av större ägare drivs och leds av män. Jag skulle gärna vilja att det var kvinnor. Det finns inte någon motsättning till Reepalus förslag eller på något annat sätt. Däremot har vi stora skillnader när det gäller synen på kvinnors och mäns arbete. Det faktum att det har blivit fler privata alternativ inom vård och omsorg har dessvärre inte alls lett till bättre villkor för kvinnor, vilket man påstod och förde fram som ett argument när man var för att införa privata alternativ i vård och omsorg. Så har det alltså inte blivit. Det finns ingen skillnad – tyvärr. Därför behöver vi en jämställdhetsmyndighet som har koll på det här och som talar om åt vilket håll utvecklingen går och vad man ytterligare ska göra. Ni har varit emot förslaget, och jag hoppas att ni ändrar er. 76 (M): Det var ett spännande inlägg från jämställdhetsministern, inte minst när det gäller det sista.