prot · H40956 · 2017-01-18 00:00:00 — § 1 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2016/17:211 Interpellation 2016/17:211 Åtgärder mot illegal yrkestrafik av (V) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . Interpellation 2016/17:221 Interpellation 2016/17:221 Allmänhetens förtroende för polisen av (M) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . § 2 Anmälan om granskningsrapport Talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till utrikesutskottet: RiR 2017:2 Exportkontrollen av krigsmateriel § 3 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2016/17:80 till miljö- och jordbruksutskottet 2016/17:74 till kulturutskottet 2016/17:81 till skatteutskottet 2016/17:3562 och 3563 till skatteutskottet 2016/17:3574 till justitieutskottet KOM(2016) 750 till miljö- och jordbruksutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2017) 14 till utrikesutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . betänkande 2016/17:FöU3 1 (L): Jag vill inleda med att yrka bifall till reservation 2. Den handlar om inriktningen av försvarspolitiken. Det är Liberalernas uppfattning att det inriktningsbeslut som fattades 2015 nu är överspelat. Det är överspelat i ekonomiskt hänseende, då våra försvarsgrenschefer mycket tydligt och offentligt i försvarets forum har konstaterat att man förvisso fick ett tillskott på 10,2 miljarder men att man gick in i med ett underskott på närmare 30 miljarder. har också brigadgeneralen på konstaterat att om de beställningar som gjordes i inriktningsbeslutet vad avser materiel också ska levereras behöver man ett tillskott motsvarande . på kunde också konstatera att pengarna inte kommer att räcka för att förverkliga det beslut som fattade. Till detta ska läggas att vi har fått en Rysslandsrapport från FOI. I den beskrivs att redan nu har uppnått en regional militär överlägsenhet i norra . Till detta ska adderas den osäkerhet som genereras av den pågående, eller snart pågående, brexitprocessen och installationen av en ny och något oförutsägbar president som ska ske i . Liberalerna har tidigare i yrkat på att de svenska försvarsutgifterna bör uppgå till . Det är det och ingenting annat som krävs. Om man därtill pläderar för att ska stå utanför försvarsalliansen krävs det ännu högre försvarsutgifter, därför att den som är militärt alliansfri gör anspråk på att kunna klara sig utan någon som helst hjälp utifrån. tillsätter regeringen en ny försvarsberedning. Liberalerna kommer att delta i denna, men vi vill understryka att det nu är fara i dröjsmål. Mycket hellre än en försvarsberedning hade vi nu velat se förhandlingar mellan partierna om stora ekonomiska tillskott till försvaret i närtid. Jag ska nu göra det märkliga, nämligen att tala om ingenting. När man väcker utskottsinitiativ i ett utskott och de inte får majoritet försvinner de spårlöst, kan man säga, i den politiska etern. Det finns inga möjligheter att reservera sig, och det protokollförs inte. Därför vill jag kortfattat tala om det som har kommit att kallas för motorfrågan när det gäller nästa generations stridsflyg Gripen E. har följt frågan om underhåll och produktstöd för de motorer som ska sitta i våra nya stridsflygplan som ska vara fullt ut operativa 2026. Bakgrunden till detta är att GKN, tidigare Aero, i har skött våra stridsflygmotorer under alla år , både när det gäller A/B-versionen och C/D-versionen. Detta har gjorts så bra att vi nu kan konstatera att man nu har passerat med Gripen utan ett enda motorrelaterat haveri. Man har också visat att man ständigt har kunnat öka kostnadseffektiviteten i sitt arbete. Men blev det känt att det fanns planer på att flytta underhåll och produktstöd från till , närmare bestämt i . Den oro som detta ledde fram till gjorde att utskottet började informera sig om denna fråga. Vi kommer , om den politiska majoriteten får som den vill, att gå från 96 till 60 stridsflygplan i . Om vi vill fortsätta ha det flygtidsuttag som vi har totalt i flygvapnet kommer det att kräva tillgänglighet till varje individ. Varje enskilt stridsflygplan måste öka sin flygtid med . Detta, herr talman, bedömer jag blir omöjligt om detta arbete ska utföras på andra sidan . Att skicka flygmotorer till andra sidan jorden bedömer jag inte heller blir billigare än en lösning innanför landets gränser. Därtill handlar detta om hundratals arbetstillfällen i en utsatt region i och i för ingenjörer och för metallarbetare. Därför tog bland andra jag initiativet till det som skulle bli ett utskottsinitiativ. Och i början syntes nästan alla partier vara överens om det kloka i att ha en lösning som ligger nära och inte någon annanstans. Men i slutet av våra förhandlingar vände de flesta partierna, och till slut var det Alliansen som ensam drev frågan om att vi måste ha underhållet av stridsflygmotorerna i . Det var viktigt för mig att säga detta för protokollet och för eftervärlden. Försvarsministern, som inte är här , brukar säga när vi talar om dessa frågor att vi inte ska tala om muttrar och skruvar i försvarspolitiken. Det låter mycket klokt. Men jag vill påminna om att anskaffning, underhåll, drift och produktstöd av stridsflygmotorerna i nästa generation kostar . Det motsvarar två fasta förbindelser över . Och, herr talman, om detta underhåll inte fungerar kommer den enskilt viktigaste komponenten i det svenska militära försvaret att stå kvar på marken alldeles oavsett hur mycket vi i övrigt anstränger oss. 2 (M): är mer beroende av sin omvärld än . Man kan bara titta på de investeringar som görs i och . De är större än de som görs exempelvis i , och de är större än de som görs i . Jag kan konstatera att svenska jobb inte bara skapas inom , men de skapas i någon mening i större utsträckning i vår nära omvärld och i samarbete med våra grannländer. Jag kan också konstatera att svenska livsmedel i huvudsak inte kommer från längre. Vi kan titta på drivmedel, där vi i princip inte har någon egen produktion. De leveranser som vi har och som gör att rullar är helt beroende av vår omvärld. Vi kan även se att vår självförsörjningsgrad när det gäller många insatsvaror är vikande och att vi blir alltmer importberoende när det gäller allt fler varor. Ifall svenska gränser skulle stängas skulle ganska också stängas. De slutsatser man kan dra av säkerhetspolitikens snabba svängning i fel riktning är därför inte desamma som . Vi är i ett mer utsatt läge. Vi kan också konstatera att neutraliteten – eller alliansfrihet, eller hur man nu väljer att definiera det hela – inte är ett medel för att stå utanför en konflikt. En konflikt mellan och kommer att påverka , och vi kommer att dras med i en sådan konflikt. Vi väljer inte att stå utanför; det är inget alternativ. Därför tycker jag att det är ganska uppfriskande att läsa den senaste bilagan till Försvarsmaktens perspektivstudie, där man säger att den militärstrategiska utvecklingen oundvikligen innebär att kommer att dras in i en konflikt om den uppstår i . Man säger också att vi är mer sårbara än våra grannar eftersom vi inte kan påräkna ett stöd. Det finns i och för sig andra delar vi kan påräkna, via exempelvis EU:s solidaritetsklausul. När denna klausul har prövats har vi dock sett att den tar tid och är begränsad i sin utsträckning. Man kan också säga att redan är i krig, om man definierar ”krig” som hybridkrigföring. och månaderna har vi fått många exempel på hur sårbart är, att förberedelser redan har gjorts för ett sådant krig och att vi blir utsatta för attacker av olika slag. Givetvis skulle man i en sådan situation kunna tro att kraftsamlar för att sammanhållet gå fram med förslag för att förstärka det svenska försvaret, men det är ingenting som vi har sett. Till och med när samtliga allianspartier vill diskutera en förstärkning av försvaret viftas det bort som dravel eller spel för gallerierna. Jag tycker inte att det är riktigt seriöst. Alla icke-regeringspartier ingående i försvarsuppgörelsen har signalerat att de vill ha förstärkningar, men detta viftas bort av regeringen som slängande med siffror. Jag tycker inte att det känns seriöst, herr talman. Vill man nå överenskommelser duger det inte att raljera över sina samarbetspartier. Jag tror att vi kan konstatera att vi trots situationen i omvärlden har en mer splittrad riksdag än tidigare när det gäller säkerhetspolitiken. Man kan se tre linjer:  En linje är den rena alliansfriheten, eller neutralitetspolitiken, där och Vänstern är representerade.  En annan linje är allianspartiernas, där man vill söka samarbete, stärka försvaret och samarbeta med den västeuropeiska försvarsalliansen genom fördragsfästa säkerhetsgarantier.  Sedan har vi givetvis regeringens linje, som går ut på att bygga bilaterala samarbeten med framför allt och . Man kan säga mycket om bilaterala samarbeten och bilaterala avtal. I brist på annat är sådana givetvis bra, men man kan exempelvis undra vad förhoppningen formulerad av vice president – att svenskt territorium är okränkbart – är värd . Det återstår för regeringen att svara på. Sätter de rödgröna verkligen hela sin förhoppning till att ska vara den som räddar från kamrat illvilja? För att ytterligare grumla bilden av regeringens otydliga säkerhetspolitik motverkar regeringen aktivt att EU ska ta ett större säkerhetspolitiskt ansvar, detta för att ta hänsyn till den transatlantiska länken – det vill säga Nato, som regeringen lika hårdnackat är motståndare till. Det är inte tydlighet utan otydlighet, och det är motsägelsefullt. Det är inte heller bara jag som tycker detta, utan det konstateras även av regeringens egna utredare och experter. Exempelvis beskriver ambassadör i sin utredning att i en konflikt kommer att befinna sig i ett beslutsmässigt skymningsland. Jag ska inte säga att jag är någon expert på krishantering, men utifrån vad jag har lärt mig är det väl i dessa situationer viktigt att det finns tydliga direktiv. Det gäller även i hela Försvarsmakten, eller som man säger i senaste bilagan till perspektivstudien: Utan fördragsfästa säkerhetsgarantier finns det fortsatt osäkerhet angående om och när stöd kan påräknas. Jag tycker att en regering bör kunna svara på några grundläggande frågor när det gäller säkerhetspolitiken och Försvarsmakten. Om det skorpar till sig, vad ska göra? Med vem ska vi göra det, och hur ska vi göra det? Om man inte kan svara på de frågorna tycker jag inte att man förtjänar folkets förtroende. På den avslutade konferensen i sa en näringslivsföreträdare att han inte gillade samverkan. Man kan givetvis fundera över varför någon tycker så, men enligt honom innebär samverkan ofta ett en myndighetsperson kommer till näringslivet och vill samverka utan att för den delen ha några medel för det. Det finns en vilja till samarbete men inga resurser för att komma någonstans. Det är klart att en sådan samverkan inte gynnar vår uppbyggnad av ett totalförsvar. Vill vi skapa robusthet måste vi vara beredda att betala. Resurser behövs för att stärka de mest sårbara delarna av vårt samhälle och rusta vår befolkning. är det för en tränad antagonist inte svårt att – utan att ens befinna sig i – slå ut flera av våra försörjningssystem. Vi vet att utan vatten, el och bränsle stannar fort. Vi behöver också bli bättre på att använda dessa förmågor mot en angripare vid konflikt. Det är en uppgift som redan har beslutat om, vilket dock inte verkar ha nått alla medlemmar av denna kammare. Men vi säger också att förmåga inte räcker. Utan stöd för det praktiska handlandet blir förmågan inte lika användbar; den får inte samma tröskelhöjande effekt. Förutom att utveckla förmågan till aktivt cyberförsvar bör vi därför utveckla en cyberdoktrin. är ett litet land utan försvarsallianser, med undantag för EU:s solidaritetsklausul. För den som vill att solidaritet ska gälla gäller det också att visa solidaritet, och det kan man göra på olika sätt. Det tydliga sättet är givetvis att hjälpa vänner när de efterfrågar hjälp. Hur agerade i det tidigare fallet när EU:s solidaritetsklausul prövades kan väl diskuteras, och jag överlåter till andra att bedöma huruvida det stärkte roll som en solidarisk part gentemot andra länder. Vi moderater är i alla fall övertygade om att samarbete med andra länder utvecklar vår förmåga och stärker vårt förband. Att ställa upp förband med en hög insatsberedskap stärker vår beredskap och även vår förmåga. Vi har också sagt att i det syftet bör inleda ett samarbete med brittiskledda UK Joint Expeditionary Force, där även sex andra grannländer ingår. Avslutningsvis, herr talman: I då grått har blivit det nya svarta behövs en särskild tydlighet. I ett informationskrig går det inte att vara vag, och när samhället utsätts för påverkanskampanjer, hybridattacker och hackade mejlkorgar – även bland oss i – påverkar det hela samhällsklimatet. När väljarna upplever en otydlig politik och avsaknad av insatser har vår antagonist delvis vunnit. Jag förstår att det är av förändring, men det innebär också att gamla svar inte längre gäller. Jag stöder givetvis alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag endast bifall till reservation 1. 3 (SD): Vi vill naturligtvis reservera oss på alla punkter, men av olika skäl yrkar jag bifall enbart till reservation 12. Jag har en kort kommentar till det sa. Jag vill vara tydlig med att vi delar uppfattningen att det svenska underhållet ska vara i . Jag säger det så att det kommer med i protokollet och eftermälet. Allt annat är bara påhitt. Däremot har vi en framtida produktutveckling som man har diskuterat om den ska ske i eller inte. Att värna och företagen där samt satsa på svensk försvarsindustri är dock en av våra hörnpelare. Jag säger det så att det finns med i eftermälet, som det så vackert heter. när ni i Alliansen satt i badtunnan och gjorde era analyser av det framtida svenska försvaret hade ni ett analysprogram om att öppna gränserna och byta ut den svenska befolkningen. Den debatten hör ju hemma någon annanstans, men ni kom fram till att inte behöver något försvar. Vi behöver inget försvar, och ni gick till och med och raserade systemen. I den lilla badtunnan satt , och några till, och de fick ett uppdrag: Se till att krascha systemen och bryta sönder dem! behöver inget försvar. Ni raserade även det civila försvaret totalt. Det lyckades ni bra med när ni trängdes i dörrhålet. blev naturligtvis ordförande, herr talman, för han var mest påstridig. Han blev ordförande för , som med framgång ledde detta. Det kostade skattebetalarna . Detta var ert eftermäle . Vi stod och kämpade, budgeterade och sa att vi inte kan ha ett försvar som är anpassat efter dagsformen i . Dessutom ska vi inte ha ett försvar som pekar ut en fiende på något sätt, utan vi ska ha ett starkt svenskt försvar . Detta gäller oavsett vilken angripare det kan vara, i avsikt att behålla vår frihet och vårt sätt att leva i . För detta har ni hånat oss. Ni har raljerat över den svenska försvarsmakten och kallat den för ett särintresse, som ni själva vet. Ni såg ingenting av det här. Den analysförmåga som ni har visat upp är kass. kan man se att ni har vaknat till lite grann. Ni har börjat att förstå att vi måste ha ett starkt svenskt försvar. Men att vi måste ha ett starkt civilt försvar har ni ännu inte förstått, eftersom ni inte budgeterar för ett civilt försvar. Vi lägger 4 miljarder mer på det civila försvaret under den här budgetperioden, eftersom vi förstår att det är nödvändigt. Välkomna upp och kopiera detta! Kopiatorrummet är öppet även . Ni måste satsa på civilt försvar! Förstår ni inte det? Utan ett civilt försvar kommer inte heller den militära delen att fungera. Hur svårt kan det vara att göra den analysen? Men ni satsar ju inga pengar. satsade man inte en krona mer än vad regeringen gjorde. Till exempel , som var uppe och talade , ville skära ned. Han har själv skrivit i en motion att han vill skära ned på priskompensationerna . Jag repeterar: vill Liberalerna skära ned priskompensationerna med, enligt denna motion. ser förvånad ut – han läste den säkert inte själv, men det är en kommittémotion. Jag kan lämna över den sedan. Vad har då hänt , när man var med på regeringens budget? Vad har hänt över jul och nyår? Folk och Försvar har anordnats, herr talman. Då är det viktigt med rubriker i tidningarna, och då börjar budgivningen. Men hur går det egentligen till när man satsar dessa pengar? Vi satsar också pengar. I budgeten som vi lade fram lägger vi 25 miljarder mer på försvaret än vad ni gör. Av dessa 25 miljarder satsar vi 4 miljarder specifikt på att bygga upp det civila försvaret. Detta har inte bara med krig att göra. Det kan faktiskt inträffa katastrofer, pandemier och annat som gör att vi utestängs så att det blir svårare att få till exempel livsmedel och drivmedel utifrån. Då måste vi bygga upp ett beredskapslager. Vi måste se till att öka självförsörjningsgraden. Vår plan för detta är för lång för att gå igenom , men vi arbetar fram den så att man kan få ihop detta ordentligt. Civilförsvaret är absolut nödvändigt av flera skäl, och vi satsar på detta. Frivilligorganisationerna får till exempel en egen budget på 200 miljoner nu och 200 miljoner . Driftvärnet får 490 miljoner, civilförsvaret får 635 miljoner, det ekonomiska försvaret får 216 miljoner och så vidare. Vi spaltar upp det här, och det finns ytterligare uppspaltningar. Sedan ska man lägga fram direktiv till myndigheterna för att använda pengarna. Liberalerna påtalade mycket riktigt att det kommer att finnas ett hål. Regeringen gör rätt när man väntar och ser vilka pengar Försvarsmakten vill ha och när man måste tillskjuta dessa pengar, om man nu vill det, vilket jag tycker att man ska göra. Man måste planera för detta. Först talar man om att det finns ett hål, beroende på dollarkurs eller vad det nu är. Sedan tar man ställning till att fylla på med pengar, och detta tycker jag är helt rätt. Nato kom upp här, men den debatten tar vi vid ett annat tillfälle. Alliansen försöker väl flytta fokus . Man har inte mycket kvar att komma med och måste nu skapa någonting annat. Alliansen har hängt på vår linje och håller med om att vi behöver ett starkare försvar. Man har glömt det civila försvaret, men det kommer säkert i nästa sväng – då börjar man nog förstå det också. Ni måste hitta en fiende. kan ni inte skjuta på längre, för det hjälper inte. Men ni skapar en fiende – – och hittar på att de är ett hot. hotar väl inte ? kan utgöra ett hot, men anslut er då till linjen att vi ska bygga ett starkt svenskt försvar. Varför satsar ni inte pengar? Ni hade ju chansen . Ni pratar mycket men satsar inga pengar. Vad är vår målbild? Vi vill gå upp till tio brigader. En amfibiebrigad är en del av detta. Vi vill ha en stadsskyttebataljon, eller en stadsskyttebrigad. Vi vill ha brigader över ytan. Som vi skriver i våra prioriteringar vill vi i första hand satsa på svensk försvarsindustri. Det här är prioritet ett. Detta skriver inte ni. Det här är vår prioritering. Som exempel kan nämnas 30, som de själva vill ha. Kan vi göra detta med svensk teknik? Ja, det tror vi. Men här börjar man spekulera om gamla Patriotsystem, som enligt många har nått sin utvecklingstopp. Satsa i första hand på svensk försvarsindustri, där det finns kompetens. Satsa i andra hand där vi kan vara med. I tredje hand: Köp över disk. I vår budget satsar vi på luftvärnssystem, i slutet av . Därför går detta upp med 10 miljarder då och blir sammanlagt 25 miljarder mer. Vi vill, över ytan, naturligtvis få ihop detta med det civila försvaret med en mycket högre självförsörjningsgrad. Vi vill också – vilket vi gör i budgeten – satsa på utbildning av officerare. Här har socialdemokraterna – regeringen – rätt, herr talman. När man gör dessa förändringar måste man ta hänsyn till materielinförseln, soldaterna med värnplikten, utbildningsplatser och övningsplatser. Allt detta måste följa en linje. Det är inte bara att knäppa med fingrarna efter den rasering som Alliansen har genomfört. Det går inte. Man kan göra det i högre takt, och man kan göra det med mer satsningar, men den som tror att tillförsel av hur mycket pengar som helst ska skapa ett starkt försvar har fel – det går inte. Genomför man dessa raseringar kommer man också att få se följderna av dem. Frivilligbrandkårer, driftvärn och annat i den civila delen kommer jag att återkomma till, även om ni kanske tycker att jag skulle prata lite längre i detta stycke. Som regeringen vet har vi skickat till , där han är ambassadör. Det var också någon som kallades i en debatt i tv. var uppe här i talarstolen och påstod att vi konsekvent röstade emot alla sanktioner som riktar sig mot . Detta är ren lögn – det är inte sant. Därför har jag med mig utdrag som visar hur vi har röstat inom EU. Jag vet att tycker att det är jättekul att lämna över handlingar. Man har försökt detta med statsministern. Man har uppmanat till att ta emot handlingar och fått till svar att det är trams. Jag har med mig handlingar som jag tänker lämna över senare, så att de kan läsa på. De gillar ju sådana här saker. Jag ser med tillförsikt fram emot att få lämna över dessa handlingar till , så att ni kan sätta er i badtunnan igen och analysera detta. 4 (L) replik: Det är korrekt att Liberalerna vad gäller vissa av anslagen på utgiftsområde 6 gör en nedskrivning av den prisuppräkning som ska ske. Detta hindrar inte att Liberalerna tillför 2 miljarder mer – netto – till försvaret, vilket är i paritet med vad anslår. Jag vill säga att jag aldrig har varit ordförande i – gör sig här skyldig till ett direkt faktafel. Bakgrunden till Genomförandegruppen var ett svart hål i Försvarsmakten. De besparingar som gjordes bedömer jag, herr talman, i allt väsentligt som riktiga. Det handlar bland annat om en mobil radio- och tv-studio som skulle kunna användas i fält för sändningar av information. Det är inte sådant som gör oss farligare för en motståndare, och i det ekonomiska läge som var då bedömer jag att det var en helt rimlig besparing. Jag vill gärna tala lite kort om GKN och motorunderhållsfrågan. Uppenbarligen är inte informerad om att GKN nu har dragit sig ur förhandlingarna gällande både produktstöd och underhåll och att man inte ser någon som helst framtid för sin verksamhet i när det gäller stridsflygmotorer. har skruvat sig sedan man bestämde sig för att inte stödja svensk industri, inte stödja ingenjörerna och metallarbetarna i . Man har skyllt på den socialdemokratiska budgeten. Man har sagt att man inte vill skapa oordning initialt när det gäller anskaffning av ett nytt stridsflygplan. Men, herr talman, faktum kvarstår: säljer ut svensk motorkompetens och svenska jobb. 5 (SD) replik: Jag vet inte var jag ska börja. Ni har försökt att smutskasta, ljuga och hitta på så att ni är trovärdiga, . Din trovärdighet är borta för länge sedan. Läs våra handlingar, där det tydligt framgår hur vi prioriterar svensk försvarsindustri. Vi kan göra det högt tillsammans. Det är faktiskt på det här viset, och jag tror att de flesta i industrin vet det. När vi träffar Saabs företrädare har de en annan uppfattning om vårt stöd till dem. Ja, vi träffar industrier av olika sorter – jag hoppas att det är okej med – och kommer att fortsätta göra det. Och vi kommer att fortsätta hävda vår linje att vi över huvud taget inte har någon avsikt att på något enda litet sätt förhindra att svensk försvarsindustri, arbetare och proffs, ska kunna verka i det här landet. Hade vår försvarspolitik fått gälla hade försvarsindustrin haft betydligt fler arbetstillfällen än vad den haft under påverkan . första kommentar var att man visserligen skär ned priskompensationen . Hur kan man komma fram till analysen att vi kan skära ned ? Man går ju fel här.