prot · H40968 · 2017-02-15 00:00:00 — Jag hörde däremot nämna att man inte vågar överge alliansfriheten därför att läget är så bekymmersamt. Men har varit en alliansfri stat så här långt. Ändå befinner vi oss i denna miljö. Hur går det ihop? Osäkerheten är ett faktum. 71 (MP) replik: Där har och regeringen valt en tydlig väg. Vi tror på ett fördjupat samarbete med de nordiska länderna, särskilt med . Vi tror på ett fördjupat samarbete inom EU. Vi tror på fördjupade bilaterala avtal med enskilda länder. Vi tror inte på en allians där vi låser in oss – som man gör i Nato. Vi vet att alliansfriheten har tjänat oss väl under . Vi kan säga att det vore dumt att ändra den svenska säkerhetspolitiska doktrinen nu när säkerhetssituationen är som den är. 72 (L) replik: och Liberalerna tycker inte alltid lika i utrikespolitiken, men på ett fält har vi verkligen varit pionjärer tillsammans. Jag syftar på att bör få en anständig vapenexport. och Liberalerna var de enda partierna som tog tydlig ställning för att införa ett demokratikriterium i vapenexporten. Det är något som vi alla längtar efter att få se på plats. Jag instämmer i den kritik som har förts fram av flera partier tidigare under debatten. sitter parti i regeringen. Var är den nya vapenexportlagen? Den ska komma , sägs det. Kan garantera att det blir ett skarpt demokratikriterium? 73 (MP) replik: Det är ingen hemlighet att vi ville gå långt i begränsningen av vapenexporten. Där fanns beredningen inom KEX. Där kom man fram till vissa tydliga saker. Man kunde ha gått längre. Det kan jag säga som miljöpartist. Men när alla partier skulle samsas kom man inte längre. Mycket riktigt, , stod Liberalerna och samman. En av de saker som beredningen har lagt fram är att det ska finnas ett demokratikriterium för svensk vapenexport. Man jobbar i med att ta fram propositionen och med lagrådsremissen. Beredningens slutsatser håller på att översättas till lag. Där finns kriteriet med. Vi vill att det till ska lämnas ett förslag till en skarpare vapenexportlag, som innefattar ett demokratikriterium. 74 (L) replik: Jag refererade framför allt till den så kallade , som startade och blev klar , om jag inte missminner mig. Det gröna partiet och det liberala partiet hade samma agenda. är det som är aktuell. Där står det tydligt att kravet ska göra det möjligt att stoppa export till länder där det förekommer allvarliga och omfattande kränkningar av mänskliga rättigheter eller grava brister i den demokratiska statusen. Vi kan lätt inkludera många länder dit har en stor vapenexport . Jag tror inte att jag är ensam om att vara orolig utan att även biståndsorganisationer, människorättsorganisationer och ett par partier i denna kammare är oroliga för att det inte kommer att bli en lika tydlig politik som vi alla har önskat. Därför hoppas jag att få ett än tydligare svar, inte bara att hoppas utan att vi kan förvänta oss ett skarpt demokratikriterium. 75 (MP) replik: Ja, det är det som komma skall. Vår intention är att implementera KEX-beredningens slutsatser, och där ingår ett demokratikriterium. Det är mitt svar. Propositionen kommer att läggas fram för senare i vår. 76 (KD) replik: Jag vill ta vid där slutade, för det finns en del i tidigare arbete inom utvecklingspolitiken som vi kristdemokrater har tyckt varit mycket klok och där vi har haft mycket stor samsyn. Men det är svårt att se vad egentligen står upp för på det utvecklingspolitiska området. Ett exempel är det som togs upp om vapenexport till diktaturer. Jag skulle vilja ha lite mer information om varför ett nytt lagförslag har dröjt så pass länge som det har gjort. Med i regeringen fanns det ju en förhoppning att denna process skulle skyndas på och inte försenas. Den förhoppningen har grusats. Jag tycker att vi i övriga partier som har jobbat hårt i bör få reda på varför. Kommer inte ett förslag att läggas fram som på allvar skärper vapenexportkontrollen? 77 (MP) replik: Ja, vi har haft samsyn här. Vapenexportregleringen måste skärpas ordentligt. Vad gäller att det försenats skulle jag vilja säga att vi gör ett väldigt grundligt arbete. Det var många som kom in i remissrundan. Tyvärr hade inte beredningen som KEX lade fram skrivits i form av lagförslag. Det arbetet återstår . Det var synd att man inte kom med skarpa lagförslag som kunde överföras direkt redan när de olika partierna hade kommit överens. Det blir ett arbete som man nu måste göra från början. Ur vår synvinkel är det viktigare att det arbetet görs på ett grundligt och rättssäkert sätt än att vi hastar fram en proposition där man kanske missar olika delar. Att det blir en skärpning kan jag faktiskt garantera. 78 (KD) replik: Tack, , för svaret! Med tillförsikt ser jag då fram emot förslaget – även om är för att bereda detta. När inför ett samlat pressuppbåd presenterade den nya biståndsplattformen betonades bland annat hur viktigt det är med ett mottagarperspektiv. När vi sedan har behandlat det nya policyramverket har det fått mig att ifrågasätta hur det är ställt med detta på området religionsfrihet, ett annat område där jag upplever att vi har haft stor samsyn. I det dokument som regeringen tidigare presenterade och som gick ut på remiss till olika biståndsaktörer fanns det bra skrivningar som sedan togs bort. Därför vill jag fråga hur det egentligen står till med religionsfriheten. Är det fortfarande någonting som ni värnar och står upp för inom utvecklingsbiståndet? Varför är det då inte längre med i policyramverket? 79 (MP) replik: Tack så mycket, ! Ja, det är absolut någonting som vi står upp för. Det finns en möjlighet när vi bereder det här i utrikesutskottet att påpeka att det behöver föras in. Tyvärr har jag förstått att och allianskollegorna anser att man inte ska genomföra den här plattformen. De vill kasta den på sophögen och stå för sin egen biståndsplattform – där man inte, skulle jag vilja säga, har ett mottagarperspektiv. 80 (C): Svensk utrikespolitik ska tydligt stå upp för de liberala värden som byggt vårt välstånd: alla människors lika värde och rättigheter, ett oberoende rättsväsen, fri företagsamhet, frihandel och internationell samverkan byggd på internationell rätt. Vår utrikespolitik ska säkra inte bara befolkningens liv och hälsa utan också grunderna för vårt samhälle. Det kan låta självklart, men det är värden som utmanas globalt – inte bara av olika diktaturer långt borta utan genom allt fler auktoritära ledare i vår närmiljö. Den fria världen krymper inför våra ögon. De strukturer som byggts upp i syfte att hävda och utveckla våra gemensamma värden undermineras. EU är viktigaste utrikespolitiska arena och FN en hörnsten i svensk utrikespolitik. När Putins , Erdoğans , Alijevs , Orbáns och Kaczyńskis attackerar liberala demokratimodeller får vi inte blunda, tystna eller backa. Ändå är det vad vi sett . konstaterar att 2016 var det med försämrad global utveckling. Med brexit och Trump i centrala demokratier ser vi hur oro parad med obeslutsamhet växer i den fria världen. Vi ser hur populister och autokrater frodas. Det är hög tid, fru talman, att möta de trojanska hästarna. ska tillsammans med likasinnade engagera både och i den kampen. Vi måste göra det tydligt. Ingen ska uppfatta att det utvecklats ett normativt och säkerhetspolitiskt vakuum i vår del av världen. Med tydlighet, förutsägbarhet och transparens ska vi rusta upp det europeiska huset, där grunderna destabiliserats och underminerats. Vi ska bygga hopp där andra bygger rädsla. Vi lever i av global och regional osäkerhet. ska inte bidra till den osäkerheten utan stärka försvaret och forma ett modernt totalförsvar. Vi ska göra vår solidaritetsförklaring tydlig och trovärdig genom ökad nordisk–baltisk samverkan, stärkt EU-förmåga att agera som komplement till Nato och ytterst genom svenskt medlemskap i . ska stå upp för solidaritet i garanterad handling, inte bara i ord. De som tar president till orsak för att ska stå utanför Nato borde i stället fråga sig hur kan bidra till att stärka den transatlantiska länken. De som från olika utgångspunkter söker undergräva Nato hotar inte bara allvarligt säkerhet utan även våra grannars. Vi behöver inte mer vakuum i vår närmiljö om vi vill hävda fred och våra liberala värden. ska genom tydlighet om sin solidariska säkerhetspolitik medverka till att höja de konfliktavhållande trösklarna i vår del av . Det gäller såväl som . Vi ska vara pådrivande för att reducera kärnvapenhotet, som ånyo blivit alltmer påtagligt med rysk utveckling i vårt närområde. vill se en kärnvapenfri värld. Vi vill medverka till en balanserad nedrustning. Vi står upp för kärnteknikavtalet med , vill inte se fler kärnvapenländer men är på det klara med växande utmaningar. Jag behöver bara nämna diktaturen . Vi är beredda att syna FN-spåret om kärnvapenförbud men är inte beredda att riskera vare sig eller vår säkerhet. ska hävda såväl individers rätt att välja sitt liv som alla länders rätt att välja sin väg. På den grunden vill vi utveckla det östliga partnerskapet, något som skarpt ogillats av under president . Han har med propaganda, korruption och hybridkrigföring sökt destabilisera och stoppa länder som själva valt närmande till EU. När det inte lyckats har rysk militär satts in. Vi har sett det och ser det i och i . Rysk militär närvaro är entydig för utvecklingen i såväl och som och östra . Det är helt oacceptabelt. Sanktionspolitiken mot måste fortgå så länge inte återfår full kontroll över sitt territorium och sina erkända gränser. Det är vitalt för EU:s säkerhet, vår säkerhet, att ingen osäkerhet råder om var EU står. Våra östliga grannar får inte bli offer för tvekan från den fria världen. Vi får inte skapa en ny vakuumpolitik. Det skulle bli dyrbart för våra grannar men också för oss i , och . Därför krävs ett starkt budskap i alla kontakter med . När utrikesministern reser österut krävs klarspråk om övergrepp mot civilsamhället, politisk opposition, rättsväsen och journalister och klarspråk mot inblandningen i och . Relationen med kan bara vila på respekt för internationella spelregler, institutioner och principer. Det är handling och inte ord som räknas. Det är handlingar som gör att är hotet mot vår och säkerhet. Ingen tvetydighet får skapas utifrån regeringens önskade roll som stämningshöjare i säkerhetsrådet. agerar för en ny världsordning byggd på starka män inte bara i vårt östra grannskap utan även i vårt södra grannskap. Alla som fredligt demonstrerade och drömde om ett friare har fått se sitt land slitas sönder. Sedan Asadregimen valde den militära vägen har en mängd olika militära aktörer drivit landet i kaos. Kriget, som snart går in på sitt sjunde år, har blivit vår tids mest förödande. Den humanitära situationen är obeskrivbar. Brott mot mänskligheten och krigets lagar rapporteras. Straffrihet får inte råda. Situationen i och är mycket allvarlig; man behöver bara nämna och Daishs skräckvälde. Vi ska tveklöst ta kampen mot terrorism, mot Daish, men också se att presidenterna verkar förenas i viljan att klassa nära nog all opposition som terrorister. Så känner vi igen auktoritära ledare. liksom förut bygger de sin makt genom att trampa ned människors fri- och rättigheter och undanröja de krafter som kan hota. lades grunden för modern utvecklingspolitik, med Marshallhjälpen som ett sätt att stödja återuppbyggnad i efter . Då såg ekonomisk återhämtning i som ett hot: att imperialisterna ville ha krig. var ett faktum. ville då få Marshallhjälp, men efter ett besök i avstod man – ett kontaktmönster vi känner . står upp för klimatavtalet, Agenda 2030 och målet om av bni till bistånd. Tillsammans med handel, teknikutveckling och internationell rätt blir de våra verktyg för att bidra till stärkta mänskliga fri- och rättigheter, utrotad fattigdom och räddat klimat. När andra väljer protektionism ska vara en aktiv röst för frihandel och öppenhet i EU och världen. När andra väljer att minska stödet till kvinnors mänskliga rättigheter ska aktivt bygga stöd för dem. När andra söker rasera rätten att välja vem man är och vem man vill älska ska vi aktivt bygga stöd för hbtq-personers lika rättigheter. ska strategiskt stärka klimat, frihet, öppenhet och tolerans samt multilaterala normer. Vi ska ta ansvar för en inkluderande och hållbar utveckling. En hållbar värld för våra barn och barnbarn är möjlig! 81 Utrikesminister (S) replik: Det är handling som räknas, var ett viktigt budskap i ditt inlägg. Jag har två frågor till dig. För det första hade ju en gemensam hållning med oss i synen på militära samarbeten. Men så svängde man: Från att ha värnat den militära alliansfriheten ville man ansöka om medlemskap i . Nato har en uttalad försvarsdoktrin som inkluderar massförstörelsevapen. Jag har berömt för att så här långt ha varit ett parti som aktivt har argumenterat mot kärnvapen. Det förvånar mig att ni har nedprioriterat den frågan för att kunna ta ställning för ett Natomedlemskap. Hur får ni ihop er syn på kärnvapennedrustning med viljan att ansöka om medlemskap i ? Ni kommer ju inte ifrån att ni skulle placera under ett kärnvapenparaply där dessutom länder som – som ju inte bara är ett land som vilket som helst utan själva kolonnen på vilken Nato vilar – nu talar om en kärnvapenupprustning. Det andra är: Hur ser ni på utsträckta hand till , som ju inte vill ha ett EU-medlemskap och inte tror på EU-samarbetet? Hur ska det kunna bli handling som räknas med dessa två bekymmer? 82 (C) replik: Tack, utrikesministern, för frågorna! Det är handling som räknas. För det första hoppas jag att utrikesministern lyssnade: Jag hade ett i mina öron ganska tydligt avsnitt om kärnvapenfrågorna och kärnvapennedrustning. Vi är de facto utsatta för ett hot från ryska kärnvapen. Hur tänker sig utrikesministern att det ska mötas? Vi har de facto ett kärnvapenparaply över oss . Hur vill utrikesministern ta sig ur det? Och blir det bättre med ett bilateralt avtal med ? Det lät på utrikesministern som att var den verkliga kolonnen när det gäller kärnvapenfrågorna. Är det därför man bara vill sitta ensam i knät med ett bilateralt avtal? Varför vill inte Socialdemokraterna göra som i EU, gå med och sitta vid bordet för att vara med och påverka och fatta beslut? Det måste ju vara en bättre väg än att ställa sig vid sidan om och stå på läktaren och kommentera. Vi tycker att det är bättre att gå med och vara med och påverka. Då bygger vi säkerhet och visar i handling att vi menar något när vi talar om solidaritet med våra grannar. Jag har svårt att förstå hur utrikesministern kan säga att vi är beredda att göra allt men inte att garantera att vi gör allt. Vad är det för säkerhet och säkerhetsstruktur man bygger med detta? Till slut, fru talman, har vi i varit jättetydliga: Vi kommer inte att hamna i ett läge där vi förhandlar eller stöder oss på en politik som finns med i. 83 Utrikesminister (S) replik: Käraste , detta går inte ihop! Det du säger är att nu har kärnvapen och vill rusta upp, så då är det bäst att vi också gör det. Det är ju precis detta vi måste hejda. Vi måste hejda kärnvapenrustningen, och det är därför vi så fort vi tillträdde tog ned från åskådarläktaren i nedrustningsfrågorna och har varit aktiva . Vi stöder aktivt tanken på ett kärnvapenförbud, och vi kommer att arbeta för detta. Vi kommer att se till att vi aktivt bidrar till att begränsa investeringarna i nya kärnvapen. låter det helt omvänt. Jag tror att det är dags att man synar bluff. Ni har ett antal ställningstaganden som aldrig kommer att realiseras om en allians ska samarbeta med . Det är att detta kommer fram tydligare. 84 (C) replik: Fru talman och utrikesministern! Det är inte alla gånger regeringen har sista ordet; i detta replikskifte är det jag som har det. Ryska kärnvapen uppfattas uppenbarligen inte som något hot av utrikesministern. Ett förbud i en resolution i FN kommer inte att stoppa . Men lycka till! Jag hoppas att vi får ett besked – att utrikesministern efter mötet kommer att komma hem och säga: har vi med vår alliansfrihet fått en garanti från för att man nedrustar sina kärnvapen. Det skulle vara ett besked som skulle bygga ökad säkerhet. Men finns inte det beskedet. Man rustar och bygger upp, och man finns väldigt nära: . Vi måste möta detta med tydlighet, inte med vakuumpolitik, fru talman. Avslutningsvis är vi från väldigt tydliga när det gäller icke-samarbete med . 85 (SD) replik: Det gläder mig att räknade upp en rad olika länder som man till viss del anser är förtryckarstater. Jag delar den inställningen om Putins och Erdoğans . Det jag däremot tidigare saknat är hållning gentemot . Vi har som sagt till fullo stött de sanktioner som riktas mot , och vi har fördömt illegala annektering av . Men varför denna passivitet när det gäller Erdoğans förtryck? har som bekant strömningar som ser tillbaka på storhetstid. Erdoğan har själv sagt att i och i egentligen är turkiska städer. Han har även sagt att enbart ska ha sunnitiska invånare efter att Islamiska staten drivits ut. Är inte detta värt att tydligt tala om i debatten, både internationellt och här i ? Varför denna passivitet från ? 86 (C) replik: Ja, det är en nationalistisk, populistisk våg som går genom , och tyvärr inte bara genom . Den syns också i , precis som i den här kammaren. Det är samma retorik – rädslan för den andre, utpekandet av den andre – och man försöker riva sönder och förstöra de liberala värden som vi har byggt upp för att hävda frihet och mänskliga rättigheter på vår kontinent. Tyvärr är en del i det tåget mot de liberala värdena, tillsammans med president . Det är samma typ av retorik som används där som här. Från vår sida är det väldigt tydligt. Vi har kritiserat. Vi har naturligtvis stått upp för att kritisera det försök till militärkupp som ägde rum. Det råder det ingen tvekan om. Vi har också varit väldigt tydliga med att kritisera de övergrepp som har begåtts mot mänskliga rättigheter, mot rättsstatens principer och mot demokratin. Jag träffade för sedan företrädare för . Jag vet inte om det är personer som också kan tänka sig att möta. De gav en tydlig bild av de hot mot demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstat som vi ser i . Vi måste vara tydliga med att framföra kritik, men inte på religionens grund. 87 (SD) replik: Jag kritiserar inte på religionens grund. Jag kritiserar på grund av dess människofientliga, intoleranta och imperialistiska syn på sin region och övriga delar av världen. Att kalla detta för en nationalistisk våg är att gå alldeles för långt. Det handlar om ett förhärligande av det tidigare Ottomanska imperiet. Jag träffar gärna företrädare för . Jag har stått upp för deras rättigheter och fördömt och Erdoğans angrepp mot dem – fängslandet av deras företrädare och attackerna mot kurder generellt i . Detta har vi varit väldigt tydliga med, och jag skulle vilja påstå att vi är ensamma bland partierna i riksdag om att vara så tydliga och särskilt bland de svenska partierna i . Men jag välkomnar om ändrar sig. 88 (C) replik: Vi ser här ett tydligt exempel på selektiv hörsel från . Han hör vad han själv säger men inte vad andra säger. Det blir naturligtvis resultat därefter. Därför hör och ser han inte att nationalism i tappning har samma rötter som nationalism i Erdoğans tappning eller i Orbáns tappning – just Orbáns parti vet vi att har nära kontakter med. Vi har sett de banden . Det är nationalism i form av Putins nationalism. Det är samma typ av resonemang. Erkänn det, ! Stå upp för det ni är, och försök inte klä er i nya kläder för att framstå som något annat än vad ni är. Ni är ett parti byggt på rötter av nationalism och nazism. 89 (MP) replik: och jag tycker ju lika i många frågor, skulle jag vilja säga. Därför skulle jag vilja ställa en ganska väsentlig fråga. Vi står båda upp för de globala målen och tycker att det är viktigt att det internationella samfundet har kunnat presentera och komma överens om Agenda 2030 och att ska prioriteras upp på agendan. Därför tycker jag att det är väldigt bra att regeringen har lagt fram det nya biståndsramverket. I vår utskottsberedning visar det sig dock att och hennes allianskollegor vill säga nej till det. I stället vill man gå tillbaka till den biståndsplattform som ni lade fram . Men den är inte på något vis uppdaterad. Den är ju out of date , förutom att vi också har meningsskiljaktigheter om hur man för ett utvecklingssamarbete, där ni tyvärr står för mer kortsiktiga projekt och vi för den långsiktiga agendan. , hur får du ihop detta att man ska stå fast vid biståndsplattformen när det har hänt så mycket i omvärlden? 90 (C) replik: Det händer väldigt mycket i omvärlden. Det är därför vi har haft samtal om säkerhetspolitik, och där tycker vi att behöver uppdatera sig. säger att den biståndspolitiska plattformen är out of date. Den har ju faktiskt hennes egen regering arbetat med under halva sin regeringstid. Ända har den varit giltig för regeringens olika politiska åtgärder. Jag utgår från att det är på den grunden som regeringen fattade beslut om den Syrienstrategi som ofta brukar lyftas fram som ett adelsmärke på modern biståndspolitik. Den biståndspolitiska plattformen har uppenbarligen tjänat den sittande regeringen väldigt väl 2016, men helt plötsligt är den alltså out of date. Det hände väl något precis som skapade detta problem för regeringen. Från vår sida handlar det om att vi behöver en biståndspolitik som är tydlig, fokuserad och strategisk och som också får de olika agendorna att gå samman. Vi har från vår sida krävt en översyn av biståndspolitiken och ramverken för den. Efter att i går ha läst regeringens olika handlingsplaner – jag ska inte gå in närmare på dem – kan jag bara säga att jag blev förstärkt i den bilden. När jag nu ändå har här vill jag fråga henne: Hur blir det med ? Er representant har meddelat att kommer att rösta nej. Så lät det inte när svarade på frågan. 91 (MP) replik: Riksdagsgruppen står bakom . Jag kan inte ansvara för hur våra EU-parlamentariker väljer att rösta i . Vi har med den biståndspolitiska plattformen inte kunnat relatera till vare sig Agenda 2030 eller . Det är detta jag menar med att den är out of date. Det har ju hänt väldigt mycket sedan ni lade fram den. Sedan vill jag påpeka att en regering har rätt att föra sin politik. Vi har inte stått handlingsförlamade för att vi inte har kunnat lägga fram vår biståndspolitiska skrivelse. Vi har vår utrikespolitik och vår utvecklingssamarbetspolitik, och de skiljer sig ganska nämnvärt från Alliansens. 92 (C) replik: En av de grunder där utvecklingspolitiken skiljer sig tydligt är att regeringen har valt att vara ofokuserad: allt till alla. Uppföljbarheten har försvunnit. Agenda 2030 och – vi har sett åtskilliga handlingar under de år som har gått sedan de skrevs under som har hänvisat till det. blev det helt plötsligt det som var skälet, fru talman, till att man behövde byta den biståndspolitiska plattformen till ett policyramverk. Det var en ny information. Den var i sig spännande som motiv för en handling som jag och ser som onödig, fru talman. Sedan gäller det . har återigen en hållning här i kammaren och en annan hållning i . 93 HANS (V) replik: Vi ser i land efter land hur kvinnors och hbtq-personers grundläggande mänskliga rättigheter är under attack. Trump har dragit in allt amerikanskt bistånd till organisationer som står upp för aborträtten. I ser vi hur man har legaliserat våld i nära relationer. Regeringarna i och i blockerar varje kommatecken om sexualundervisning och hbtq-frågor i EU. Och här i ser vi hur abortmotståndare kampanjar för vårdvägran. Det är viktigare än på mycket länge att vi tillsammans står upp för aborträtten, rätten till sexualupplysning och hbtq-personers mänskliga rättigheter – både här i och i EU. För en månad sedan tillsatte man en av de tyngsta posterna inom EU. Man utsåg ny talman i . Tyvärr valde man den konservativa italienaren , en tidigare nära allierad med . Tajani har konsekvent motsatt sig abort. Han hävdar att barn som växer upp med samkönade föräldrar blir psykiskt sjuka.