prot · H50940 · 2017-11-30 00:00:00 — Utredningen presenteras , och vi vet inte riktigt vem av er det är som kommer att styra framöver, så jag undrar: Är ni i beredda att sätta er ned med oss och förhandla för att vi ska komma fram till en lösning, så att den här frågan om att ändra lagen inte bollas fram och tillbaka mellan regeringar? 26 (M) replik: Tack, , för en bra fråga! Jag tror att alla vi som sitter i den här kammaren har ett gemensamt ansvar att se till att vi ska få sjysta regler och tydliga lagar som kan förstås och behandlas rätt för dem som är i behov av det när det gäller LSS. Nationellt mål och inriktning för funk-tionshinderspolitiken När det gäller kostnader och annat vill vi fokusera på kvalitet. Det är kvalitet som är det viktiga, och vi har sett att den här lagen – och där tror jag också att vi har ett gemensamt intresse – inte är tydlig. Det är därför vi vill se en utredning av den. Vi vill se en fullkomlig utredning med alla kort på bordet för att utifrån det bedöma vad vi ska göra åt den här lagen. Det är vår grund för det hela. Sedan kan man väl säga att även alliansregeringen har tillsatt utredningar kring de här frågorna som är komplexa. Jag emotser att vi får en fullständig utredning där man ser helheten och att vi kan göra en bra och tydlig lag efter det. 27 MAJ (V) replik: Problemet är att i den här utredningen finns det ingenting. Det finns ingenting om att vi ska ändra lagen. Vi har ett förslag från regeringen om att vi ska ändra lagen efter den senaste domen, men i utredningen finns det ingenting som rör de andra domarna som är orsaken till att vi ser den fruktansvärda utvecklingen inom assistansen . Ditt svar bekymrar mig. Jag håller med om att vi måste komma överens, men vi måste också vara eniga om vad som behöver göras, och som du säger har vi haft många utredningar. Jag tror att vi alla egentligen är helt överens om att det är rättspraxis som faktiskt har slagit sönder lagstiftningen. Enligt oss finns det två bromsklossar i det här, och det är och Socialdemokraterna. Någon av er måste ta aktivt ansvar och gå ut och säga: Vi vill ändra lagen. Det är det som krävs. 28 (M) replik: Jag skulle vilja vända det här något. Du är en av dem som stöder regeringspartierna när det gäller budgeten, . Jag tycker att det är lite märkligt att man stöder en budget där elcyklar subventioneras. hade kunnat säga: Nej, vi ställer oss inte bakom den här budgeten, för vi tycker att det är betydligt viktigare att man satsar på LSS. Det är ju någonting som du brinner för. Men det har vi inte hört, utan ni stöder regeringens budget där man prioriterar, vad vi tycker, felaktiga saker. Du och ditt parti skulle kunna göra en insats genom att inte stödja regeringen i sådana frågor. 29 (KD): Jag har begärt ordet i den här debatten därför att det under debattens gång har kommit fram nya uppgifter. Regeringen har på sin hemsida presenterat det förslag till förändringar som grundar sig i den dom som kom , alltså 2017. Vi har här i kammaren från ministern och från företrädare för regeringspartierna hört: Vi väntar på underlag, och när vi har fått de underlagen ska vi se om vi kanske också ska göra någonting åt de tidigare domar som har gjort att rättsläget har ändrats. Nationellt mål och inriktning för funk-tionshinderspolitiken Det första underlaget som regeringen väntar på ska komma , och innan det kommer går regeringen nu ut och lägger fram förslag. Jag har självklart inte hunnit analysera det här helt och hållet ännu, men jag vill ändå läsa upp något av det som står i regeringens förslag: ”När förutsättningarna för omprövning är uppfyllda, ska göra en fullständig prövning av den försäkrades rätt till assistansersättning. Vid denna prövning ska prejudikat följas. En omprövning enligt bestämmelsen kan dock inte leda till att den försäkrade beviljas fler timmar med assistansersättning. Ett sådant beslut förutsätter en ansökan av den försäkrade eller en anmälan av kommunen … Detta innebär att det endast är ändrade förhållanden som negativt påverkar den försäkrades rätt till assistansersättning som bör ligga till grund för omprövning.” Här och har regeringen ett ansvar att se till att vi återställer och förbättrar assistansersättningen. I stället, som debatten pågår här inne, tar regeringen ytterligare initiativ som kan leda till ytterligare försämringar. Man ger sken av att vi nu sätter stopp för tvåårsomprövningar och att det här ska rädda människor. Men i praktiken ser man stillatigande på när försämringen drabbar människor här och . Är det något som regeringspartierna faktiskt tar ansvar för? 30 (L): Utifrån den gångna debatten och de nya uppgifter som har framkommit, som jag givetvis inte har hunnit sätta mig in i ännu, vill jag säga att det här med signalpolitiken är väldigt viktigt att lyfta fram. Vi talade tidigare i ett replikskifte om att det har tagit och att regeringen inte har gjort någonting. Från regeringens presskonferens om tvåårsomprövningarnas eventuella borttagande i ett kommande förslag tog det att ändra sina rutiner – , enligt svar på en direkt fråga i socialutskottet. Vad dagens besked får för direkta konsekvenser får vi se, för fortfarande har ingenting hänt mer än en presskonferens. Det är samma sak : har förslag till något som komma skall presenterats. Det är rätt allvarligt med en regering som vägrar ta debatten i de politiska rummen med skarpa förslag utan i stället ägnar sig åt att skicka signaler och sedan svära sig fria och säga att man inte har förändrat någon lag. Nej, det har man inte gjort, men man har skickat kraftfulla signaler som faktiskt ändrar människors liv. Vad dagens besked från regeringen faktiskt innebär återstår väl att se, men att det skickas signaler åt olika håll som vi förvägras den politiska debatten om och skarpa politiska beslut inför är mycket allvarligt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 10.) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. Välkomna till frågestunden! En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Jag vill härmed hälsa statsråden hjärtligt välkomna. Frågor besvaras av statsrådet , justitie- och inrikesminister , statsrådet och statsrådet . Statsrådet besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Skärpta minimistraff för våldtäktsbrott 32 (M): Jag vill ställa en fråga till justitie- och inrikesminister . Ny statistik från Brå visar att utsatthet för sexualbrott ökar kraftigt i . vet vi att antalet anmälda våldtäkter har ökat med på bara . Det behövs ett brett åtgärdspaket mot sexualbrotten, en bred kartläggning, bättre stöd till brottsoffren men också skärpta straff. har inte höjt minimistraffet för våldtäktsbrott . Det är hög tid . Jag vill därför fråga ministern: han beredd att skärpa minimistraffen för alla våldtäktsbrott – ja eller nej? 33 Justitie- och inrikesminister (S): Det finns två stora teman inom kriminalpolitiken under den här hösten. Det ena handlar om den organiserade kriminaliteten, som måste ryckas upp med rötterna. Det andra handlar om sexualbrotten. Vi såg att i sin nationella trygghetsundersökning pekade på precis det som tar upp, nämligen en ökad utsatthet för sexualbrott. Även metoo-kampanjen och metoo-rörelsen visar att detta är något som försiggår överallt, i alla samhällssektorer och i alla samhällsklasser. Det finns i förorten, och det finns kanske också ibland på advokatbyråerna på fina gatan. Det finns inga områden som inte berörs. Under kommande veckor kommer vi att lägga fram ett stort antal förslag som skärper synen på sexualbrott. Det gäller bland annat den stora reformeringen av sexualbrottslagstiftningen med en samtyckesreglering, ett oaktsamhetsbrott och också skärpta straff för sexualbrott generellt sett. Vi kommer med detta , herr talman. 34 (M): Justitie- och inrikesministern vet mycket väl om att det finns ett brett stöd i riksdag för att säkerställa att vi får en bättre lagstiftning på plats. Men min fråga, herr talman, var huruvida ministern är beredd att höja minimistraffen för alla våldtäktsbrott. De har inte höjts . Vi moderater anser att våldtäktsmän borde sitta längre bakom lås och bom. Vad är svaret, ministern? 35 Justitie- och inrikesminister (S): Det är roligt att höra att det finns ett brett stöd för att göra en sådan reform. Det fanns det inte medan ni satt i regeringen. Tvärtom bromsade ni alla former av förändring och reformering på sexualbrottslagstiftningens område, som vi socialdemokrater gick fram med. levererar vi det som är den största straffrättsliga reformen , med bland annat skärpta straff, oaktsamhetsbrott och samtyckesreglering. Om det finns något ytterligare vi behöver göra är jag naturligtvis intresserad av att diskutera det vidare. Det är dock vi som levererar denna stora straffrättsreform. 36 (SD): Min fråga riktar sig till migrationsminister . har det blivit alltmer uppenbart vilket värde den signalpolitik som har på migrationsområdet har haft för mottagandet i och personer som söker sig hit. har jag kunnat konstatera två saker. Regeringen har lanserat en överenskommelse som möjliggör – så lägger man fram det – för personer som vistas här illegalt efter att ha fått ett avslag att få stanna i trots att de saknar skyddsbehov. Det är endast dessa som omfattas. De kan i många fall ha fått sin ålder uppskriven, och har kanske därmed ljugit om sin ålder från första början, och är vuxna. fortgår utvisningar av högkompetent personal och nyckelpersoner som själva inte har begått något fel utan drabbas på grund av fel som deras arbetsgivare gjorde . Jag undrar hur migrationsministern ser på de signaler som skickar ut när det gäller migrationen. 37 Statsrådet (S): Mitt svar till blir att regeringen presenterade ett förslag som innehåller tre delar. Förslaget tar sikte på att svara på aktuella frågor inom migrationsområdet. På grund av väldigt långa handläggningstider vill vi ge en möjlighet till gymnasiestudier för dem som kom som ensamkommande barn och unga före . De får då ett tillfälligt uppehållstillstånd. I och med detta tar vi ansvar för de långa handläggningstiderna. Vi ger även ett besked om den tillfälliga lag som ger oss ett bra planeringsutrymme och bra läge i förhandlingarna på Europanivå. Avslutningsvis öppnar vi också för att reformera EBO. Detta är viktiga svar i migrationsdebatten. 38 (SD): Jag noterar att ministern enbart talar om överenskommelsen och inte med ett ord nämner alla de utvisningar som sker av nyckelpersoner, som själva inte har begått något fel på arbetsplatserna. Det finns företag som flyttar från vårt land, och vi skickar väldigt tydliga signaler till omvärlden om att dessa personer inte är välkomna. Dem bryr sig om är de som får stanna trots avslag. Det här är personer som är vuxna, som saknar skyddsskäl och som därmed har missbrukat asyllagstiftningen. I dessa fall anstränger man sig för att hitta lösningar så att de ska få stanna och till och med studera på vår bekostnad. 39 Statsrådet (S): Detta ger mig en alldeles utmärkt möjlighet att svara på frågan om de uppehållstillstånd vi har för arbete. Även här har regeringen presenterat förslag. Vi har dessutom en pågående utredning som kommer att presenteras . Vi har fullt fokus på att den som utför ett arbete inte ska behöva straffas för att mindre felaktigheter har begåtts. Vi vill på alla sätt värna att man kan ha arbete i . Flygledning och centralisering av statliga jobb 40 PER ÅSLING (C): Jag vänder mig till statsrådet . skrev i måndagens ledare att det är trotsigt, idiotiskt och dyrt att lägga ned flygledningen. Man skrev det med anledning av att Swedavia och offentliggjorde att flygledningen kommer att läggas ned på en rad regionala flygplatser och flygledarna flyttas till . Jag ställer frågan till statsrådet : Är statsrådet beredd att agera, och vilka åtgärder är statsrådet i så fall beredd att vidta för att denna centralisering av statliga jobb inte ska fullföljas? Vi vet att Åre Airport, som är min flygplats, växer, och det är mycket tack vare att chartertrafik kan landa där. Jag tror att vi alla är överens om att en flygledning på plats är bättre än fjärrstyrning från . 41 Statsrådet (S): Tack, Per Åsling, för frågan och engagemanget! De infrastrukturpolitiska frågor som berörs är inte under mitt ansvarsområde. Men vad gäller lokaliseringsbesluten råder det ingen tvekan om att regeringen nu agerar aktivt för att vända den centraliseringstrend som vi har haft inom svensk förvaltning. Vi har redan fattat beslut om omlokaliseringar av elva statliga myndigheter från till andra delar av landet, och fler omlokaliseringar kommer. Vad gäller beslut som fattas av myndigheter som rör omlokalisering jobbar vi nu för att få en lagstiftning på plats. Det blir en styrning som innebär att myndigheterna också måste beakta statens gemensamma intresse av att finnas i hela landet. Då är det viktigt att vi har en ordning för detta. Just nu funkar det inte så, vilket gör att myndigheterna fattar beslut oberoende av varandra. Det kan få effekten att staten i sin helhet minskar sin närvaro i vissa regioner, och det är helt oacceptabelt. Svenska staten ska ta ansvar för sammanhållningen i vårt land. 42 PER ÅSLING (C): Tack för svaret! Det är oerhört angeläget att regeringen visar handlingskraft här och ser till att de statliga myndigheterna, som regeringen kan styra, inte fortsätter med den centralisering som sker i en rad olika fall. Därför vill jag direkt uppmana att se till att det nu blir stopp för den föreslagna centraliseringen av dessa 40 jobb. 43 Statsrådet (S): Jag vill återigen tacka Per Åsling. Jag är glad att det finns krafter också på den borgerliga sidan i den här som står upp för behovet att staten tar större ansvar för sammanhållningen och jobbar med omlokalisering. Vi hade en debatt här för inte så länge sedan där hårt attackerade regeringens omlokaliseringspolitik. Det är bra att det finns också borgerliga ledamöter som ser annorlunda på saken. Vi ska se till att svenska staten tar ansvar och finns i hela vårt land. Det kommer även fortsättningsvis att kräva aktiva beslut från regeringens sida. Myndigheter ska flyttas från . 44 (S): Min fråga går till statsrådet . Vi kunde höra gå igenom den nya inriktningen på migrationsområdet som vi kunde ta del av , bland annat det som gäller de ensamkommande barnen och ungdomarna som kom före : att den tillfälliga lagstiftningen ska fortsätta gälla även ett tredje år. Det som jag framför allt vill fråga om är EBO, alltså asylsökandes möjlighet att bosätta sig på egen hand. Vi får otaliga kommentarer och frågor om detta. Det känns bra att höra att det kommer att göras om till ett värdigt eget boende – det är mycket efterlängtat. Vi får rapporter om missförhållanden såsom trångboddhet och falska kontrakt, om svårigheter för barn att till exempel läsa läxor och till och med sova i egen säng och om brist på möjligheter till bra etablering. frågar jag statsrådet: Hur kommer de här förändringarna att se ut, och när kommer de? 45 Statsrådet (S): Tack, , för en viktig fråga! Regeringen fortsätter att vidta åtgärder för att stärka nyanländas etablering i samhället och på arbetsmarknaden. Som den så kallade EBO-lagen är utformad ska den ge möjlighet för människor att söka ett eget boende. Tanken bakom detta är att öka valfriheten men också att göra integrationen lättare. Vi har dock, precis som säger, fått många tecken på att det här inte riktigt fungerar. Därför har regeringen kommit överens om att reformera lagstiftningen så att det blir ett kriterium när man tittar på ett boende att också titta på om det är värdigt och om det gynnar integrationen på arbetsmarknaden och i vårt samhälle. Det pågår en utredning, och när den lägger fram sitt förslag kommer vi att remittera det i vanlig ordning och sedan lägga fram ett förslag för . 46 (S): Rapporterna och rösterna som vi hör kommer framför allt från kommuner som har tagit ett mycket stort ansvar på migrationsområdet. Det är ofta de som får sökande till eget boende eftersom där redan finns asylsökande. Jag tycker att det är viktigt att de här signalerna tydligt går ut till kommunerna. Jag skulle önska att det fanns ett förslag . Hur snabbt kan det komma? Har statsrådet några tankar om detta? 47 Statsrådet (S): Jag beundrar verkligen den iver som driver denna fråga med. Frågan är viktig även för oss. Svenska folket har ofta haft synpunkten att det är viktigt att de som kommer hits sprids över fler kommuner och fler boendeområden. Vi har redan tidigare infört en lag som innebär att vi har ett flyktingmottagande som tas solidariskt av alla kommuner. går vi också fram med det här förslaget. En utredning pågår, och den kommer att lägga fram sitt förslag. Så fort det förslaget kommer ska vi gå vidare. Ny brottsrubricering för brott med hedersmotiv 48 (L): Vi har fortfarande stora problem när det gäller det hedersrelaterade våldet och förtrycket. Tusentals kvinnor och tjejer drabbas av det här problemet i vårt samhälle – även killar, för den delen. Vi har drivit den här frågan i riksdag och justitieutskottet med tillkännagivanden, alltså krav på uppföljning av statistik och krav på skärpta straff. fattade justitieutskottet beslut om att ställa sig bakom Liberalernas motionsyrkande om att införa en egen brottsrubricering när det gäller det hedersrelaterade våldet. Jag vill fråga justitieministern om regeringen är beredd att tillmötesgå oss på den här punkten, eftersom vi har ett stort mörkertal. avled åtminstone tio personer på grund av hedersrelaterade brott. Men mörkertalet är stort, och uppgifterna är knappa. Frågan är alltså om regeringen kommer att gå oss till mötes på den här punkten. 49 Justitie- och inrikesminister (S): Brott som begås med hedersmotiv ska straffas hårdare än andra brott. Om man blir nedslagen på stan av en okänd gärningsman är det illa nog. Blir man nedslagen av sin egen familj, av sina föräldrar medan resten av familjen hejar på, och det kanske dessutom har föregåtts av social utfrysning är det brottet naturligtvis värre. Det ska också straffas hårdare. Därför gav vi för lite drygt justitierådet i uppdrag att se över straffrätten på det här området. Det hon tittar på är en möjlig straffskärpningsgrund. Oavsett vilket brott det är – om det är misshandel, mord, människorov eller ett annat brott av den här typen – ska det straffas hårdare om det sker med hedersmotiv. Hon kommer med sina förslag om detta , och då kommer jag att gå vidare till med detta. Det är viktigt att vi skärper synen på den här typen av brott. 50 (L): När Liberalerna och allianskamraterna lade fram det förslag om höjda straff och förstärkt straffskärpningsgrund när det gäller det hedersrelaterade våldet som behandlades i justitieutskottet reserverade sig S, MP och V mot yrkandet. Vi välkomnar att regeringen nu lyssnar på de krav vi förde fram i utskottet . Men handlar frågan om en egen brottsrubricering för hedersbrott. Kommer regeringen att bifalla vårt yrkande även här? 51 Justitie- och inrikesminister (S): Jag har redan svarat på den frågan. Vi kommer att skärpa straffen för de brott som begås med hedersmotiv. Sedan finns det olika tekniker att använda sig av. Där inväntar vi helt enkelt den utredare som jobbar med detta. Det är kul att ni nu är överens om det här i Alliansen. Det var ni inte när ni regerade. Då gjorde ni ingenting i den här riktningen. Vi däremot drev det här i opposition. Vi levererar nu också den här typen av straffskärpningar. Följderna av förslaget om ändring av den tillfälliga asyllagen 52 (V): Min fråga går till statsrådet . Regeringen presenterade överenskommelsen som ska låta en del av de unga ensamkommande med utvisningsbeslut få tillfälliga uppehållstillstånd och stanna kvar på grund av studier. Men lagen ska träda i kraft först . Om regeringen inte gör något för att stoppa utvisningarna av dem som kan komma att beröras kommer två saker att hända: En del unga kommer i desperation att känna sig tvingade att gömma sig – utan tak över huvudet och utan försörjning – för att kunna söka när lagen är på plats. Det kommer att leda till misär och utsatthet. Andra unga kommer att utvisas utan att få ta del av den lagstiftning som har just dem i åtanke. En regering som talar om ordning och reda borde förstå hur viktigt det är att inget av detta händer, både för ungdomarna och för samhället i stort. Vad gör ni i regeringen för att förhindra det? 53 Statsrådet (S): Beskedet från påverkar inte asylrätten. Den ligger fast. Den lagstiftning vi har ligger naturligtvis fast. Förslaget innehåller inget stopp för avvisningar. Den lagstiftning vi har ska naturligtvis följas. Det tror jag att också vill som riksdagsledamot. Jag tror också att vill att vi har ordning och reda. Det är ju så att svensk lag, stiftad av riksdag, gäller tills vi säger någonting annat. Det förslag som regeringen har lagt fram innebär att vi föreslår en tillfällig reglering som, om den vinner gehör, kan träda i kraft tidigast . 54 (V): Jag är självklart medveten om att lag gäller. Frågan är om regeringen förstår vilka konsekvenser det förslag de lade fram har. Just sitter 50 unga ensamkommande, som har hunnit fylla 18 eller blivit åldersuppskrivna, i förvar runt omkring i . De kommer att deporteras. En massa beslut kommer att trilla ut . Alla dessa unga kommer att drabbas. Vad tänker regeringen göra? 55 Statsrådet (S): De konsekvenser som beskriver är två. Det ena är att vi ger ett tydligt besked till dem som kom och har väntat väldigt . Det andra, vilket är ett problem, är att vi har – och redan innan detta förslag lades fram hade – alldeles för många som väljer att inte åka tillbaka när de har fått ett nej och alltså finns kvar i . För detta krävs en mängd olika åtgärder; tiden medger inte att jag presenterar dem. Bristande likvärdighet i skolan 56 (KD): Jag vill rikta min fråga till samordningsminister ; det gäller skolan. Det är glädjande att PISA-resultaten vänt uppåt något, om än från en väldigt låg nivå. Vad som däremot är oroväckande är att likvärdigheten har försämrats. Elever i utanförskapsområden lever i social och ekonomisk utsatthet och är i särskilt behov av skolans kompensatoriska roll. Vi kristdemokrater har därför föreslagit extra resurser och fler vuxna i skolan, genom extra skolpeng till utsatta områden. Resurserna ska gå till utbyggd elevhälsa, fler speciallärare och lärare i svenska som andraspråk och fler förstelärare. De bästa lärarna ska uppmanas att undervisa de barn som bäst behöver hjälp och stöttning. har alltså liksom regeringen en satsning på ökad likvärdighet i skolan, men jag är nyfiken på samordningsministerns konkreta förslag för en mer likvärdig skola och för att hjälpa barn i utanförskapsområden. 57 Statsrådet (S): Tack, , för en viktig fråga! Jag har varit väldigt engagerad i skolfrågor, och detta är en av mina stora hjärtefrågor. Jag tycker att en av de finaste sakerna med vårt samhälle är ambitionen att se till att alla barn, oavsett vilka deras föräldrar är, om de är rika eller fattiga, utbildade eller outbildade, får en bra start i livet. Då blir skolan oerhört central. Tyvärr är det inte så . Vi ser ökade skillnader; det har vi gjort . Detta behöver vi ta itu med på en rad olika sätt. Den budget regeringen har föreslagit för innehåller en mycket kraftfull satsning på 6 miljarder just för att öka likvärdigheten. Hur dessa medel ska användas måste rektorer och lärare ute i skolorna kunna avgöra. Det är elevernas behov som ska komma främst. Vi har också en rad problem med hela vårt valfrihetssystem, som också behöver reformeras, så att vi kan öka jämlikheten även den vägen. 58 (KD): Tack, samordningsministern, för svaret! avsätter lika mycket pengar som regeringen just för detta ändamål. Men om man i budgeten avsätter 6 miljarder för en likvärdig skola tror jag att medborgarna förväntar sig att man vet var pengarna gör mest nytta. finns det skolor som får dubbelt så hög skolpeng som andra.