prot · H50944 · 2017-12-06 00:00:00 — Jag skulle avslutningsvis vilja nämna behovet av fortsatt forskning och utveckling kring ny teknik på energiområdet. har skrivit i energimotionen om behovet av forskning kring kärnteknik även fortsättningsvis. Det kanske kan låta onödigt om vi ändå ska lägga ned kärnkraften. Men så länge vi har den måste vi ha kompetens på området, och då behövs också forskning. Jag vet att jag har talat om det förut, och jag vill återigen poängtera ett annat område som jag verkligen tror skulle ha en potential också i , och det är geotermisk energi. Det finns produkter som vi säger oss använda av just miljöskäl, och användningen av el för snart sagt alla produkter och områden i samhället kräver särskild eftertanke när det gäller vad produkterna görs av och hur de görs. Ska vi komma framåt och utveckla en cirkulär ekonomi kan vi inte sticka huvudet i sanden och ta elcykeln, messa med mobilen och mikra maten utan att förstå behovet av malm och metaller för framställande av batterier, stål och motorer. Jag ser därför fram emot att vi i den här kammaren framöver kommer att se helheten i och mellan de olika näringar och producenter som behövs för att vi ska dra nytta av våra egna resurser i och skapa arbetstillfällen och företag, inte minst för att andra länder söker kunskap om miljövänlig teknik som vi skulle kunna tillhandahålla i än större omfattning. 132 (S): ska hålla ihop. Det gemensamma samhällsbygget ska framtidssäkras. har regeringen amorterat på statsskulden och satsat på ansvarsfulla investeringar i samhällsbygget i stället för orättvisa skattesänkningar och nedskärningar. Underskott har vänts till överskott. Därför har vi nu utrymme att gå vidare med kraftfulla investeringar som är nödvändiga för att stärka ett hållbart samhällsbygge. Regeringens målsättning är att energiproduktionen ska vara förnybar. Energipolitiken ska skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med liten inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. I den som jag tycker helt fantastiska energiöverenskommelsen mellan regeringen, , och sattes målet effektivare energianvändning till förnybar elproduktion till 2040. pågår arbetet med att genomföra energiöverenskommelsens olika delar, och regeringen avser att återkomma till med en proposition för att slå fast de energipolitiska målen. Klimatet är mänsklighetens största utmaning. Förnybar energi och effektiv energianvändning bidrar till att lösa klimatutmaningen. Därför satsar regeringen på mer förnybar energi, effektivare energianvändning och mer energi- och klimatrådgivning. Satsningarna består av energieffektivisering i industrin. Vi ökar stödet till solel med hela . Den kommunala energi- och klimatrådgivningen förlängs och utökas. Vi inför ett nytt stöd till kommunerna för att ge mer vindkraft. Vi ger också mer resurser till lokal och regional energi- och klimatomställning samt säkrare energiförsörjning. Utbyggnaden av vindkraft och solenergi fortsätter, men vi vill också göra det lättare för hushåll och företag att använda energin mer effektivt. har goda förutsättningar för förnybar elproduktion, och det är rimligt att även är nettoexportör av el. Elcertifikatssystemet är ett effektivt styrmedel för att öka andelen förnybar energi. Bioenergi utgör det största förnybara energislaget och är en central del av regeringens ambitioner om förnybar energi. För att bryta fossilberoendet är det nödvändigt med en omställning av transportsektorn. För att nå målet behövs långsiktiga förutsättningar för biodrivmedel. I och med förslaget Bränslebytet – från fossilt till förnybart levereras just detta. Man tar även fram en strategi för elektrifiering och föreslår dessutom ett bonus–malus-system för att främja en mer miljövänlig fordonsflotta. Regeringen har för avsikt att analysera biogasens nytta, hur denna resurs tas till vara på bästa sätt och hur den kan ges konkurrenskraftiga villkor på både lång och kort sikt. Vattenkraften spelar en central roll för elförsörjning, dels som enskild produktionskraft, dels som regler- och balanskraft. För att uppnå målen på klimat- och energiområdet behövs kraftfulla satsningar på forskning och innovation. En stor del av anslagen på energiområdet går just till forskning. Detta är en väl avvägd prioritering. Insatserna ska fokusera på ett tryggt, hållbart och resurseffektivt energisystem som är alltmer tvärsektoriellt och har en tvärvetenskaplig inriktning. Insatserna ska även fokusera på områden som har förutsättningar för tillväxt och export. Det är viktigt att energikonsumenterna får möjlighet att stärka sin ställning på energimarknaden och minska sina egna energikostnader. En utredning är tillsatt med uppdrag att identifiera de hinder som hushåll, mindre företag och andra aktörer möter. Den svenska energipolitiken ska bygga på samma tre grundpelare som energisamarbetet i EU. pågår ett intensivt arbete för att införa en europeisk energiunion. På det globala planet ska verka för genomförandet av och Agenda 2030 och vara en kraft i energiomställningen. , 2018, kommer att stå värd för två toppmöten om energi tillsammans med övriga nordiska länder och EU. Det blir då möjligt att demonstrera det globala ledarskapet inom hållbar energi i syfte att driva på energiomställningen och genomförandet av . När det gäller oppositionen kan jag konstatera att , avvisar flera av regeringens satsningar. Det gäller framför allt de satsningar som har med förnybar energiproduktion att göra. Man hänvisar till att marknaden ska lösa våra gemensamma energiutmaningar. visar däremot tydligt att man ser möjligheter med förnybar energiproduktion, vilket naturligtvis är glädjande. svar på förnybar energi är bland annat kärnkraftsforskning och en forskningsreaktor. Jag noterar också att flera partier har en lägre pris- och löneuppräkningstakt, vilket bör betyda färre anställda eller lägre löner på energimyndigheterna. Skillnaderna i ramanslaget visar tydligt de olika prioriteringarna: har minus , minus 1 235 miljoner, minus 905 miljoner, Liberalerna minus 900 miljoner och minus 683 miljoner. Sammantaget, herr talman, yrkar jag bifall till regeringens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 21 och de bemyndiganden som finns knutna till några av anslagen. Jag yrkar även bifall till förslagen om Svenska kraftnäts investeringsplan och finansiella befogenheter liksom förslaget om elberedskapsavgiftens storlek. Jag yrkar avslag på motionerna. Avslutningsvis vill jag försöka beskriva varför det är så extremt viktigt att det övergripande målet för energipolitiken är att trygga tillgången på el och annan energi på ett hållbart sätt och till konkurrenskraftiga villkor jämfört med vår omvärld. Som ni säkert hör är jag från – en fantastisk plats att leva och bo på. är tredje största exportlän och det största turistlänet utanför , och . Jag bor i , en industrikommun med stolt stål- och kartongsindustri i världsklass. I finns ett litet fint samhälle som heter . Även hade tidigare en betydande industriproduktion, men den är nedlagd. Alltför ofta beskrivs den här typen av kommuner och samhällen i negativa ordalag som jag vänder mig starkt emot, för i dessa kommuner och brukssamhällen finns en enorm kraft bland invånarna. Man är van vid strukturomvandlingar, man är flexibel och man är stolt över att producera exempelvis rostfritt stål eller kartong av yppersta världsklass – material som bidrar till en bättre och klimatsmartare värld. sker något fantastiskt. I finns nämligen en knutpunkt för stamnätet. planerar nu reinvesteringar för som påverkar – detta på grund av elnätets ålder. Det här gör att företag, exempelvis Google, som är i behov av fler serverhallar, ser denna del av landet som mycket attraktiv att etablera sig i. planerar Google investeringar i miljardklassen i lilla i södra . Det kan bli den största industriinvesteringen . Det här visar tydligt vikten av trygg tillgång på el till konkurrenskraftiga villkor jämfört med vår omvärld. Det visar också vikten av att underhålla den infrastruktur vi har byggt upp i landet. 133 (M) replik: Låt mig börja med att säga att denna debatt och denna fråga inte är någon tävling om vem som kan satsa mest av skattebetalarnas pengar eller strössla ut mest pengar på olika saker. Tävlingen borde handla om vem som lyckas få ut mest resultat för pengarna, alltså vem som lyckas få utsläppen att minska i stället för att öka, som de har gjort . Med anledning av det har regeringen i och med satsningen på höjt investeringsstöd för solel också fått ganska mycket kritik, bland annat av . Man menar att det inte finns några analyser som visar att detta ger någon särskild effekt, och man menar att skattepengarna skulle kunna användas mycket mer effektivt någon annanstans. säger till och med att inte har haft tillräckligt goda underlag för att kunna fatta beslut i frågorna. Mot bakgrund av detta och av den kritik som har kommit från branschen – den bransch som alltså ska subventioneras mer med regeringens satsning på solenergi – skulle jag vilja ställa en fråga till . Tycker Socialdemokraterna och regeringen att det är ansvarsfullt att använda skattebetalarnas pengar på det här sättet? 134 (S) replik: När det gäller solceller tar jorden emot lika mycket energi från solen som hela världens befolkning använder . Det gäller att hitta sätt att använda solenergin smart, precis som tar upp, både i och i andra länder. Jag kan konstatera att har lämnat sin rapport med ett antal rekommendationer om stödet till solel. Vi får återkomma i denna fråga. Det jag kan konstatera är att också lämnade en rapport om stöd till olika energislag. Man sa ungefär samma sak då. Jag ska citera ur vad man skrev då, 2013: ”Den övergripande slutsatsen är att det finns en risk att staten inte använder sina styrmedel inom klimat‑ och energipolitiken så att utsläppen minskar i enlighet med klimatmålen och till rimliga kostnader.” Det ingår naturligtvis i uppdrag att granska , men detta sa man alltså under er regeringsperiod, och man säger det även . Vi kommer naturligtvis att återkomma i den här frågan . Det är jag helt övertygad om. Men jag noterar förstås också vad har sagt. 135 (M) replik: Det är oerhört viktigt att vi, som sitter på ansvaret att fördela skattebetalarnas pengar, ser till att varje skattekrona används så effektivt som möjligt, särskilt inom miljö- och klimatpolitiken. Vi står ju inför ett enormt klimathot. Det räcker alltså inte bara med att göra satsningar och ha en feelgoodpolitik – där man vidtar symboliska åtgärder och sedan sover gott om natten – som inte ger den största möjliga effekten. Det är just detta som vi har kritiserat. Om det finns svidande kritik inte bara från utan också från branschen själv måste man åtminstone ha en ordentlig analys och ordentligt underlag för att motivera varför en viss subvention är den mest effektiva, mot bakgrund av alla andra saker man skulle kunna lägga skattepengar på. Jag skulle återigen vilja fråga Socialdemokraterna och regeringen: Litar man inte på granskning? Delar man inte den uppfattning som har, eller står man upp för att det är rätt att använda skattepengar utan att ha ett ordentligt underlag och ordentliga analyser som grund för hur vi använder dem? Och tror inte även att det finns bättre sätt att använda skattebetalarnas pengar när det tydligt framgår av den rapport som har kommit att denna satsning troligtvis inte har större effekt än andra möjliga satsningar? 136 (S) replik: Som jag sa har jag också sett rapporten. Vi kommer naturligtvis att återkomma i debatten om den. Genom energiöverenskommelsen är vi överens om att vi måste ta ett antal steg för att bli bättre på klimatområdet. Det är ganska tuffa mål vi har satt upp åt oss själva. Det tycker jag, som är ny i utskottet. Det är tuffa mål som ger spänst i debatten. Då är frågan: Om man som drar ned 1,2 miljarder på energibudgeten, anser man då att det blir mer klimatsmart energi, eller anser man att det inte har någon effekt? Det borde åtminstone enligt mitt sätt att se det ha en ganska ordentlig effekt. 1,2 miljarder är ju oerhört mycket pengar. Någonstans borde det synas. Det är ju inte så att pengarna bara försvinner, även om inte gillar solceller. eller 2009, då jag var villaägare, var jag själv väldigt intresserad av att investera i solceller. blev det inte så för mig, för det blev kö. Det fanns inte resurser. Så kan det naturligtvis vara. Men det var faktiskt ni som införde solcellsstödet. Vi har byggt ut det, för vi tycker att det är en bra investering. Sedan är det naturligtvis så att det här energislaget, liksom många andra nya energislag, inte är kostnadseffektivt på en gång, men kommer det också att vara det. Det är en del av den elmix vi kommer att ha . Det är jag helt övertygad om. 137 (C) replik: Vi behöver smarta styrmedel som gynnar energieffektivisering, och vi behöver miljösmarta drivmedel. Vi behöver de långsiktiga spelregler som ledamoten talar om. Vi behöver också gynna de kloka investeringar som har gjorts. Men tyvärr går regeringens politik helt på tvärs mot detta när det handlar om sjöfarten. De nya farledsavgifterna minskar miljöstyrningen. När svensk sjöfart skriker efter tuffare regler, helst på internationell nivå, gör regeringen ingenting. Man minskar i stället miljöstyrningen. Hur kan regeringen försvara ett sådant beslut, ? 138 (S) replik: Tack, , för frågan. Där får jag säga pass. Jag är för ny när det gäller de här frågorna. Jag kan inte svara på frågor om sjöfarten. Tyvärr, jag kan inte svara på detta. 139 (C) replik: Tyvärr säger också regeringen pass när det gäller de här frågorna. Man har väldigt höga klimatambitioner internationellt sett. Men när vi har en svensk bransch som skriker efter internationella spelregler – en bransch som ligger i framkant och som skulle gynnas av mycket tuffare miljökrav – gör regeringen ingenting. I stället har man nya farledsavgifter som minskar miljöstyrningen. De nya elfärjorna mellan och får en 76-procentig ökning, trots att man har investerat 300 miljoner för att de ska gå på el i stället för på fossila drivmedel. Det är helt oacceptabelt! Jag hoppas att tar med sig detta och ser till att det blir förändring av detta hos regeringen, så att man inte behöver svara pass framöver. 140 (S) replik: Absolut, vi får återkomma i den här frågan. Jag har en fråga till och när det gäller budgeten. Jag ser ju att regeringens budgetram och budgetram ligger väldigt nära varandra, vilket är glädjande. Men naturligtvis är det olika profiler på utgiftsområdena. När det skiljer så mycket mellan och när det gäller budgeten på energiområdet undrar jag: Vem är det som kommer att bestämma en eventuell alliansbudget på energiområdet – är det som blir tongivande i energifrågorna, eller kommer man att falla till föga för ? Detta är en viktig fråga, om inte annat för väljarna. Det är ju avgrundsstora skillnader när det gäller ramanslaget på energiområdet. Frågan får anses vara retorisk eftersom inte har några fler repliker. 142 (MP): Inte mycket av det som oppositionspartierna har lyft fram i den här debatten har handlat om den budget vi har att diskutera här och . Farledsavgifter hänger till exempel inte alls ihop med den här budgeten, men det är väldigt kreativt att lyfta in andra frågor i den här debatten. Jag hoppas att vi ska tala om den budget som handlar om utgiftsområde 21, Energi, som vi har att diskutera i den här debatten. Det finns en budgetpost som jag är glad försvinner års budget. Det är anslaget Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av . Det är totalt som har betalats i skadestånd till kärnkraftsägarna för de två reaktorer som stängdes i och 2005. När olönsam och farlig kärnkraft stänger är det inte rimligt att det är staten och i förlängningen skattebetalarna som ska betala för det. Därför är jag glad att vägen till målet förnybar elproduktion inte går via en återinförd avvecklingslag, som innebär att skadestånd betalas ut när kärnkraft stänger ned. Det är marknaden som ska ta det ansvaret. Fem partier har enats om målet att ska ha förnybar elproduktion . Detta, tillsammans med målet att ska vara en av världens första fossilfria välfärdsnationer, är grunden i det budgetförslag som regeringen tillsammans med har lagt fram. När vissa säger att arbetet ska göras någon annanstans säger tvärtom att har en viktig roll. Genom att visa vägen till ett hållbart samhälle kan vi påverka det globala miljöarbetet i långt högre grad än vad som står i proportion till hur många procent av världens befolkning som bor just här. Utvecklingen av förnybar energi i är en del av en global trend. meddelades att nu har drivits förnybar energi i . har bättre geografiska förutsättningar än de flesta länder för denna omställning, tack vare vattenkraften, skogen och goda vindlägen. Vi har också företag och forskning som ligger i framkant. Regeringen har presenterat en energibudget med ett totalt anslag på . Den största andelen är satsningen på energiforskning. Andra stora satsningar gäller solcellsstöd, åtgärder för energieffektivisering och bonus till kommuner som satsar på vindkraft. De borgerliga partierna och har gemensamt att de gör stora nedskärningar i budgeten. skär ned mest – . Det är alltså av regeringens budget som försvinner. Det blir färre solceller, mindre energieffektivisering och mindre energiforskning. Solenergi är det mest populära energislaget hos svenska folket. Under den borgerliga regeringens år växte kön med människor som väntade på att få del av solcellsstödet. Under den förra regeringens tid satsades på solceller. avsätts och framöver. Skillnaden visar den stora ambitionsskillnaden. I budgeten föreslås också att utbetalningen av investeringsstödet ska göras enklare. Min granne hemma ska inte behöva fylla i papper för att få del av stödet, utan pengarna ska i stället betalas ut automatiskt. Det skulle vara ett sätt att ytterligare sänka trösklarna för solcellsinvesteringar. Flera förbättringar har gjorts från regeringens sida. Jag kan konstatera att det aldrig har varit så enkelt och lönsamt att sätta solceller på sitt tak som det är . Dessutom förlängs nu i budgeten stödet till energilager. Det är en väldigt spännande teknisk utveckling att människor kan ha solceller på taket och lagra energi i ett batteri, som kan användas när man behöver ett tillskott. vill att fler människor ska delta i energiomställningen. växte solcellsmarknaden , jämfört med året tidigare. bedömer att solel kan stå för av vår totala elförsörjning och därmed vara en väldigt viktig pusselbit i omställningen till ett helt förnybart energisystem. De fem partierna bakom energiöverenskommelsen är överens om ett mål om att ska ha effektivare energianvändning 2030. För att nå det målet behövs det fler åtgärder. Energieffektivisering är bra för både miljön och konkurrenskraften. kommer ett nytt program för energieffektivisering i industrin på plats. Mycket av energieffektiviseringsarbetet handlar om att göra alla de där smarta lösningarna för minskad energianvändning. Det handlar om bättre ventilation och belysning i våra fastigheter och om nya uppvärmningslösningar eller om att tilläggsisolera vinden. De åtgärderna vidtas runt om i landet. Många små åtgärder ger totalt sett en stor effekt. Därför är det viktiga satsningar i budgeten på de kommunala klimat- och energirådgivarna, som ger hjälp och råd till företag och människor när det gäller deras situation och deras fastigheter. Vi har också den nya satsningen på att förstärka resurserna för energi- och klimatarbete hos de offentliga aktörerna på regional och lokal nivå. De borgerliga partierna skär bort denna satsning. gör det med motiveringen att det är en diffus titel. För att klara våra klimat- och energipolitiska mål behöver alla vara med: staten, regionerna, kommunerna, företagen och privatpersoner. Klimatet är vår tids ödesfråga. har just presenterat den officiella utsläppsstatistiken för . Utsläppen i fortsätter att minska. Men takten måste öka. Transporterna är ett nyckelområde. Regeringen har gjort flera satsningar som kommer att vara avgörande för att minska transporternas utsläpp: Klimatklivet, reduktionspliktssystemet för mer biobränsle i tanken och det nya bonus–malus-systemet för miljöbättre bilar. Dessutom är det viktiga satsningar på att stärka biogasens roll och en nationell plan för elektrifiering av transportsektorn. Det tar tid att vända den atlantångare som transportsektorns fossilberoende kan liknas vid. bedömer i sin nya rapport att dagens beslutade och planerade styrmedel kommer att leverera betydande utsläppsminskningar. Det innebär att klimatmålet till 2030 nu är i sikte, enligt myndigheten. siffror omfattar inte flygets utsläpp. Räknar man in flygets utsläpp är läsningen mer dyster. Svenskarnas flygande ökar och därmed också utsläppen. Att regeringen nu inför en flygskatt, som är på plats från , är ett viktigt steg på vägen. Viktig är också den utredning som tillsätts om att se över möjligheterna att ha mer flygbiobränsle. Tyvärr vill alla de borgerliga partierna riva upp flygskatten. Vi minns att man till och med har hotat med att fälla ministrar för att man ogillar idén om en flygskatt som innebär att alla transportslag betalar för sina klimatutsläpp. har gått så långt att man sagt att det första man skulle göra om man hamnar i en regering är att riva upp flygskatten. Att ha som högsta politiska prioritering att riva upp en flygskatt är svårt att förstå, med tanke på de samhällsutmaningar som och världen står inför. Avslutningsvis vill jag ge några kommentarer till de borgerliga partiernas budgetförslag. Det är inte mycket som förenar deras förslag förutom vissa likalydande textstycken, där man kritiserar regeringen. Oppositionspartier kan unna sig att inte presentera alla konsekvenser av de nedskärningar de gör, men det är inte lätt att se vad det är som försvinner i deras budgetförslag. Liberalernas budget är kanske den som är mest lättläst. Men jag har svårt att förstå varför Liberalerna exempelvis vill ta bort informationsplattformen för solceller, som nu ska ta fram. Det är ett förslag som myndigheten lade fram i sin solelsstrategi . Både och Liberalerna räknar på en lägre pris- och löneomräkning, vilket påverkar beräknad kostnad för bland annat myndigheterna. Detta siffertrixande ger en besparing på som de presenterar som nya budgetpengar att satsa på annat. Jag skulle hypotetiskt kunna räkna på att ingen statligt anställd skulle ha någon sjukdag , men det skulle inte vara en särskilt trovärdig budget. Förnybar energi och effektiv energianvändning kan bidra till att lösa klimatutmaningen. Jag är stolt över en budget med flera viktiga satsningar för mer vindkraft, solceller, energieffektivisering och åtgärder för minskade klimatutsläpp. Jag yrkar bifall till regeringens budgetförslag. 143 (M) replik: Energipolitiken berör många områden. Klimatfrågan är ett område som vi ofta debatterar. Men en annan fråga som energipolitiken numera går in på är säkerhetspolitiken. Energidebatten har fått en enorm sprängkraft i och med planering av Nord Stream 2. Detta innebär att får ett utökat inflytande över . Det cementerar också beroendet av naturgas för hela . Det gör att bygget av Nord Stream 2 är oerhört allvarligt både ur säkerhetssynpunkt och ur klimatsynpunkt. Här har regeringen agerat ganska passivt . Och inte minst har den S- och MP-styrda majoriteten i sagt ja till att ryska rör ska lagras där. Jag är oerhört oroad över den utveckling som sker i , där blir mer auktoritärt, men också över den energipolitik där det nu finns en risk att Nord Stream 2 byggs. Jag skulle därför vilja fråga , som representant för ett av regeringspartierna: Är regeringen för eller emot Nord Stream 2? 144 (MP) replik: Tack, , för frågan! Jag håller helt med om att den fossila energin är en stor utmaning, både av klimatskäl och av säkerhetspolitiska skäl. Regeringen har föredragit sin åsikt vid besök i näringsutskottet. Man ser med oro på planen att bygga Nord Stream 2.