prot · H50935 · 2017-11-22 00:00:00 — Men jag vill avsluta med en sak som min partiledare sa om vad er politik innebär. En kassörska på betalar en större andel av sin inkomst i skatt än ägaren till matkedjan , som är en miljardär. Det är varken rätt eller rättvis omfördelningspolitik. 101 (KD) replik: Först vill jag fråga Momodou Jallow om det var hans första anförande i . (MOMODOU JALLOW: Ja.) Mycket av det som du säger, Momodou Jallow, har vi tidigare hört din företrädare tala om. Jag studsade lite när du talade om en omfattande offentlig verksamhet och att man är stolt över att det är ett mål i sig. Det får du gärna utveckla – om du tycker att det är ett mål i sig, eller om vi faktiskt ska ha en offentlig verksamhet som utgår från att människor får de behov tillfredsställda som de behöver få tillfredsställda, det vill säga att de får hjälp från staten när de behöver få hjälp, men att människor i övrigt ska kunna fatta sina egna beslut. Statens budget 2018 Rambeslutet Momodou, du talade mycket bra om din personliga resa. Jag tycker att det är bra att få reda på lite grann om dig som person. Men det finns också människor här i som har gjort en personlig resa genom att LSS-verksamheten har byggts upp i . Det har blivit en rättighet att kunna få hjälp och stöd i den omfattning som man behöver. Jag vet att och har samma uppfattning i denna fråga, det vill säga att den situation som regeringen har försatt många människor i när det gäller LSS inte är acceptabel. Som vår statsminister skulle säga: Det är inte okej. Man har gjort så att människor faktiskt förlorar sin värdighet. Eftersom jag anser att stöder denna regering, det vill säga att ni inte är något oppositionsparti utan ett parti som stöder regeringen, undrar jag: Skulle ni kunna hjälpa oss i oppositionen att faktiskt få igenom detta? Regeringen förstår uppenbarligen inte problemet. Regeringen vill skjuta fram problemet till efter nästa val. Jag menar att och i denna fråga har samma uppfattning om att vi måste göra någonting åt detta för människorna här och . Hur kan du hjälpa oss? 102 MOMODOU JALLOW (V) replik: Jag håller med dig, , när det gäller LSS-problematiken. För är det mycket viktigt att man får sitt stöd utifrån behov, precis som jag sa i mitt anförande. Det är viktigt att skattepengarna används för detta och ingenting annat. Som du sa förlorar människor sin värdighet i denna process på grund av byråkrati. Det tycker vi inte är acceptabelt. Vi har varit mycket tydliga med att vi tycker att de människor som behöver hjälp ska få den hjälp som de behöver. Det kommer vi att fortsätta jobba för från . Trots att vi samarbetar med S, MP och regeringen är vi fortfarande ett oppositionsparti. Det är vi mycket tydliga med. Vi ingår inte i regeringen. Därför kan vi inte ta ansvar för det som regeringen gör. Det som vi kan göra är att använda vår position som oppositionsparti för att försöka påverka så mycket som möjligt med vår politik, och det är det vi har gjort i den budgetförhandling som vi har deltagit i. När det gäller det som du nämnde om den offentliga verksamheten tycker vi att det är mycket viktigt att så mycket som möjligt av skattebetalarnas pengar används för att hjälpa de människor som bor i detta land. Vi har sett hur den offentliga verksamheten, till exempel när det gäller välfärden, har krackelerat. Vi har sett hur välfärden håller på att nedmonteras. Det är en mycket viktig fråga för oss att välfärden, som människor har jobbat för att bygga upp, ska upprätthållas så att alla som behöver använda välfärden ska få den hjälp som de behöver. Det är inte vinsten som ska avgöra, utan behovet. Det är politik. 103 (KD) replik: Momodou Jallow kan tala om för mig hur som helst att ni anser att ni är ett oppositionsparti. Men den dag som ni talar om att ni inte stöder den regering som vi nu har finns inte den regeringen längre. Enligt mitt synsätt är ni ansvariga för den regeringspolitik som förs. Ni får klä skott för alla de beslut som denna regering tar, eftersom ni stöder den. Statens budget 2018 Rambeslutet Det är därför som min ingång i detta är: Hur kan ni stödja en regering som tar bort rätten till värdighet för människor genom att man minskar på LSS på detta sätt? Det är ert ansvar. Ni är ett av tre partier som har ansvar för denna regerings politik. Ni borde ta detta ansvar genom att ställa större krav på regeringen. Jag tror inte att befolkning går på att ni säger att ni är ett oppositionsparti. För den dag som ni säger att ni inte stöder regeringens budget faller denna regering. Det är ett faktum. Sedan talade du om att välfärden krackelerar. Ja, det gör den. 70 000 människor har väntat på den vård som de faktiskt är berättigade till. 5 000 människor står i kö till ett äldreboende som de har fått beviljat. Ja, välfärden krackelerar. Och ni är medansvariga till det, eftersom denna regering inte gör några strukturella reformer för att förändra detta. Det är inte roligt att som ni vara ett parti som stöder regeringen utan att sitta i den. Jag är medveten om det, Momodou. Men jag tror att vi i just LSS-frågan kan skaka hand och tala om för regeringen att den måste ändra sig, alldeles oavsett om vi är i opposition eller sitter i regeringen. Detta är nämligen ovärdigt inför de människor som behöver LSS. Jag tror att är så starka att de faktiskt kan göra det. och Socialdemokraterna ser inte detta behov utan vill vänta till efter valet. Låt dem inte skjuta denna fråga framåt. Människor är värda ett bättre öde. 104 MOMODOU JALLOW (V) replik: Jag har, som sagt, inte någon avvikande mening när det gäller just det som har med LSS att göra. Precis som du säger är människor värda mycket mer. Vi ska inte låta människor lida på grund av byråkrati. Det håller jag med om till . När det gäller just den offentliga sektorn vill jag framhäva mycket starkt att vi inte ingår i regeringen. Vi försöker påverka med vår politik. Vi förhandlar, precis som man gör i all annan politik, och försöker få fram den politik som vi står för. Det är det som vi har gjort. Det innebär inte på något sätt att vi ingår i regeringen. Det vill jag tydliggöra. Vi är kanske inte överens i denna fråga, men jag vill verkligen tydliggöra att vi inte ingår i denna regering. Vi gör vårt bästa för att påverka politiken i , precis som alla andra gör och precis som ni gör. När det gäller LSS, den offentliga sektorn och allt annat i som vi har talat om är det mycket viktigt att också tala om problematiken och orsaken till problematiken. Anledningen till att många människor inom välfärdssektorn – poliser, lärare, sjuksköterskor och andra – går på knäna är att det har bedrivits en politik som bygger på skattesänkningar. Vi kan inte finansiera välfärden utan skatteintäkter. Om vi inte har skatteintäkter kan vi inte finansiera denna viktiga kärna, och då kommer våra viktiga institutioner i samhället inte att fungera som det är tänkt. Det är en politik ni står för, . Det är en politik som ni stod för , då ni gång på gång sänkte skatten för de rika. Det har påverkat just dessa viktiga samhällsfunktioner, och det måste vi kunna prata om. Statens budget 2018 Rambeslutet Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 12.) betänkande 2017/18:FiU11 Höständringsbudget (prop. 2017/18:2) 105 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1 i detta betänkande om höständringsbudgeten. Det är en budget som till skillnad från statsbudgeten är till för att göra ändringar i statens utgifter därför att ordinarie budget inte har räckt till. Vi har sett parti efter parti ompröva sin politik på flera områden. Det är positivt; det behövs fler politiker som kan erkänna att de har haft fel i sina tidiga bedömningar. Den stora frågan kvarstår dock: Har man omprövat eller har man anpassat sin politik? Har man alltså omprövat den för att man genuint tror på sina nya ställningstaganden, eller har man anpassat den på grund av att det är en populär ståndpunkt i väljarkollektivet? Det återstår att se. Tiden kommer att utvisa om man kan gå från ord till handling. Det vi kan konstatera är dock att är helt ensamma om att lämna ett motförslag till regeringens ändringsbudget här . Det är inte heller första gången det händer. Varför är det så? Är det för att det saknas engagemang för ändringsbudgeten? Det är möjligt att det är så i vissa partier. Eller är det för att man, som i denna budget, inte tycker att nästan 7 miljarder mer till invandringen är dålig politik? Man kanske tycker att köerna i vården inte ska vara kortare. Man kanske är nöjd med hur tryggheten ser ut i våra förorter. Man ser inte integrationsproblemen som ett problem. När vi talar om integration kan det betyda olika saker beroende på vem man frågar. De allra flesta partier verkar vara överens om att man är en del av det svenska samhället när man har jobbat . Till detta räknas också om man deltar i diverse subventionerade arbetsmarknadsåtgärder. delar inte denna uppfattning; vi tycker att det är en väldigt generös definition. Det som är intressant i sammanhanget är dock att detta går att mäta i det så kallade sysselsättningsgapet, det vill säga skillnad i sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda. Faktum är att ingenting pekar på att sysselsättningsgapet minskar eller kommer att minska, trots en fördelaktig åldersprofil bland de nyanlända och trots en högkonjunktur. Tvärtom pekar allt på att det kommer att öka när nästa lågkonjunktur slår till. I bakgrunden håller också ett skuggsamhälle på att växa fram. Då tänker jag främst på det ganska stora antalet afghanska män som har kommit hit. Jag läste en artikel där man intervjuade en polis om just detta, och han förklarade att många av dem går ett sorgligt öde till mötes. De hamnar i kriminalitet, missbruk och prostitution. Det som slog mig är dock att de kom hit med drömmar om guld och gröna skogar, men i artikeln vittnas det om ett påtagligt hat mot . Man kan diskutera var ansvaret för detta ligger. Även om Socialdemokraterna och inte är överens om hur denna fråga ska hanteras är det de facto denna regering som motiverat dessa människor att komma hit från första början – ett misstag som alla inblandade parter nu får lida för. Jag skulle därför vilja ställa tre frågor med anledning av detta. För det första: Hur många av de 80 000 utlovade utvisningarna har verkställts? För det andra: Hur många av dessa 80 000 har gått under jorden? Den tredje frågan går till , som jag noterar har lämnat kammaren. Jag ställer dock frågan ändå: Varför röstar ni i dagens votering inte för ett stopp för ytterligare anslag till migrationsrelaterade utgifter? I ändringsbudgeten är det inte möjligt att föreslå nya satsningar eller satsningar som är större än regeringens. Därför handlar denna proposition rent krasst om vad man inte bör lägga pengar på. För är det självklart att agera när vi inte är nöjda med de prioriteringar regeringen gör. Att inte göra någonting är samma sak som att acceptera politiken och acceptera samhällsutvecklingen i övrigt. Det faktum att vi lägger fram ett alternativ till höständringsbudget är därför av lika högt symbolvärde som det är av praktisk betydelse. Även om vi sannolikt inte får igenom vårt förslag i dagens votering kan vi med handen på hjärtat säga att vi har gjort allt i vår makt för att få till en förändring – en sverigedemokratisk ensamrätt som visar att vi är den optimala motpolen mot den förda politiken och det enda riktiga oppositionspartiet. I den nationalekonomiska terminologin finns det något som heter ”alternativkostnad”. Det är det du måste avstå från att göra. Om man frågar svenska folket vilka områden som är viktigast kommer tryggheten och sjukvården alltid högt upp på listan. Det är inte konstigt; vi har fler attacker än någonsin på blåljuspersonal. Förortsgäng i numerärt överläge mot polisen gör att vi inte kan garantera säkerheten vare sig för medborgarna eller för polisen själv. Vi har en sjukvård som går på knäna – patienter flygs till andra länder för operation, och kvinnor tvingas föda bak i bilen på grund av nedstängda BB-avdelningar. Nästan av de sammanlagda anslagsförändringarna kan direkt hänföras till migrations- och integrationspolitiken. För att få en känsla för den siffran ska jag konkretisera den något. motsvarar kostnaden för Säkerhetspolisen gånger fyra, 160 000 heltidstjänster för sjuksköterskor eller 17 000 årslöner för poliser. För hade vi kunnat höja polislönerna med , dubbla satsningarna på folkhälsan eller korta vårdköerna drastiskt. Detta, fru talman, är alternativkostnaden för massinvandringen. 106 (S): Hur man än planerar och hur väl vi än förbereder oss för framtiden anländer den alltid med en eller annan överraskning i bagaget. Vårt system för hur vi budgeterar och beslutar om detta i tar hänsyn till den osäkerheten. Osäkerheten gäller även för regeringen och de mycket noggrant bedömda utgifterna och inkomsterna i budgeten. Bedömningarna görs i augusti året innan budgeten ska falla ut på riktigt, och därför har vi ändringsbudgetar. De flesta partier i brukar tycka att ändringsbudgetar är någonting man inte behöver lägga så mycket kraft på, eftersom det är regeringen eller regeringspartierna som ändrar i sin egen beslutade budget. Det är också skälet till att det är lite tomt på talarlistan i detta ärende, skulle jag tro. Trots att det inte har hänt så jättemycket oförutsett och oväntat och trots att det inte handlar om några uppseendeväckande poster i ändringsbudgeten har det ändå föreslagits en del förändringar. har också reserverat sig mot dem. Jag ska nämna några av de saker som tas upp i reservationen. Man tycker att Sameskolstyrelsen inte har skött sitt jobb och att vi borde ha bättre koll på deras pengar. Det är också ett uppdrag som får i budgetpropositionen – eller, rättare sagt: Regeringen säger att man ska ge det uppdraget. Man tycker att det är fel att vi satsar pengar på solceller, där det har uppstått en kö som vi nu ser till att beta av bidragen till. Man är också upprörd över att etableringsersättningen ökar. Det gör den dock därför att rätten till föräldraförsäkring har förändrats. Där sparar alltså staten mycket större pengar på de grupper som kommer till med barn som är i förskoleålder; de får inte lika lång föräldraförsäkring. Då stiger å andra sidan etableringsersättningen, fast mindre. När det handlar om anslagen till utgiftsområde 8 rör det sig inte om någon okontrollerad ökning. Det handlar om kommunernas ansökningar om ersättning, som är större än vad som har antagits i budgetpropositionen. Fler ansökningar har också bedömts kunna hanteras , varför beloppet är större. Det ligger även så till i processen att man behöver offentliga biträden. Det ska förstås inte skymma bilden av att migrationen är ett anslag där kostnaderna nu kommer att minska i mycket stor omfattning. Antalet boendeplatser minskar i rask takt. Utgiftsområdet mer än halveras 2018 jämfört med , och det beräknas sjunka ytterligare – med en tredjedel – 2019. Det är alltså det långsiktiga perspektivet på detta utgiftsområde. Jag vill slå fast att regeringen genom att hålla goda budgeteringsmarginaler sett till att det finns utrymme för denna typ av justeringar under pågående budgetår utan att vi riskerar att skapa några som helst sprickor i vårt budgetramverk eller i våra mycket starka offentliga finanser. Vi kommer att amortera över 40 miljarder på statsskulden, men även ser utfallet ut att kunna bli gott. Jag yrkar alltså avslag på förslaget i utskottets betänkande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 12.) § 9 om tingsrätters effektivitet och produktivitet betänkande 2017/18:JuU5 om tingsrätters effektivitet och produktivitet (skr. 2016/17:223) 107 (S): om tings-rätters effektivitet och produktivitet För att förtroendet för rättsväsendet ska upprätthållas krävs att alla delar är rättssäkra och effektiva. Polisen, åklagarna, domstolarna och kriminalvården måste självklart ständigt utvecklas och effektiviseras. har en kontrollerande och pådrivande funktion. Ärendet handlar om om tingsrätters effektivitet och produktivitet – det vill säga hur många mål man avgör. Det är viktigt att alla delar av rättsväsendet, och förstås alla statliga myndigheter, tar rapporterna från på största allvar. Mycket av diskussionerna i rättssamhället rör inställda rättegångar. ställs av de planerade brottmålsrättegångarna in. Uteblivna tilltalade är den huvudsakliga anledningen, då de inte har kunnat nås för delgivning. Brottmålsförhandlingar som gång på gång ställs in på grund av bristande delgivning påverkar tilliten till domstolarna. Även förhållandet att relativt många enkla brottmål preskriberas innan domstol får möjlighet att pröva målet påverkar förtroendet för domstolarna. Kostnader för försvarare samt besvär för vittnen och målsäganden är också en följd. har därför satt igång ett arbete för att på alla sätt se till att de verktyg som finns för att kunna delge den tilltalade verkligen används av de rättsvårdande myndigheterna. Det finns nämligen en stor mängd olika åtgärder och verktyg som kan användas, men vid en kartläggning av inställda förhandlingar har det visat sig att de inte använts. Om varje länk i kedjan skulle fungera skulle antalet inställda mål gå ned högst väsentligt. Arbetet med att delge alla tingsrätter kunskaper går vidare. Det är ett bevis på att tingsrätters arbete kan och ska effektiviseras. En annan åtgärd är det snabbförfarande som från åklagarsidan ska införas på försök. Vid två tingsrätter kommer från ett arbete med ett så kallat snabbförfarande att sättas igång. Vid brott som till exempel rattfylleri görs utredningen på brottsplatsen och delges den misstänkte med detsamma. Tid för rättegång sätts också ut inom en mycket snar framtid. Detta arbete sätts igång , och det är bara att hoppas på framgång. Jag har beskrivit två olika förfaranden som med största sannolikhet kommer att medverka till större effektivitet, och det är jag säker på att alla kommer att välkomna. Därmed yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande. 108 (M): Jag är inte oenig med i något avseende. När det gäller är det viktigt att konstatera att effektiviteten hos domstolarna har blivit högre. Det man kan anmärka på är att produktiviteten har minskat med . Till denna minskning finns två förklaringar, som är diametralt motsatta. Den första förklaringen är att man har för stora resurser i förhållande till arbetsbelastningen. Den alternativa förklaringen är att man har mer komplicerade mål, vilket också är en generell trend som vi kan se när det gäller domstolarna. om tings-rätters effektivitet och produktivitet Vi har ett särskilt yttrande i detta ärende men inget annat yrkande. I budgetpropositionen finns på utgiftsområde 4 Rättsväsendet en rubrik som heter ”Uppbromsning av flödet i början av rättskedjan”. Där säger regeringen att antalet skäligen misstänkta personer, antalet ärenden som redovisats till åklagare, antalet brottsmisstankar som har inkommit till och antalet personuppklarade brott visade på tydliga ökningar åren efter 2006, följt av markanta minskningar . Detta är naturligtvis oroande, inte minst med tanke på att polisen redovisade färre ärenden till åklagare 2016 jämfört med . satsar regeringen pengar på rättsväsendet utöver domstolarna i större omfattning än vad man har gjort tidigare, men man satsar inte lika mycket som . Jag tycker att man borde ha förväntningar på att det skulle komma in fler brottmål till domstolarna. Det är en ganska naturlig följd av satsningar på rättsväsendet i övrigt. Vi satsar som sagt mycket mer, och vi förväntar oss också resultat. Vi tycker att det i grunden är fel att regeringen engångsvis plockar bort pengar från domstolarna, till exempel för finansiering av ett nytt insolvensregister hos och . Man minskar också anslaget för att finansiera ökningen av anslagen till och . har jag bara talat om brottmålen. När det gäller tvistemålen ser vi en hel del oro på marknaden, men det är ganska svårt att sia om hur utvecklingen för tvistemål kommer att se ut. Där kan man alltså inte förvänta sig vare sig det ena eller det andra, men prognosen kanske ändå blir att det blir fler tvistemål . Det viktiga här är att man inte minskar olika delanslag och att man tillskjuter mer pengar, vilket vi moderater gör. Vi tillskjuter mer pengar till domstolarna för att vara på den säkra sidan och undvika den vanliga ryckigheten. Vi gör det också för att vi har förväntningar på att övriga satsningar på rättsväsendet ske ge resultat. I övrigt yrkar jag bifall till utskottets förslag. 109 (S) replik: Det är klart att varje krona som satsas på rättsväsendet är jättebra, men jag vet inte om den halva procent som , till skillnad från oss, lägger på domstolarna kommer att göra så stor skillnad. Jag tror snarare att det är det vardagliga, trägna arbetet av duktiga tjänstemän som kommer att innebära att effektiviteten ökar. Jag har svårt att tro att just den halva procenten i ökade anslag till domstolarna skulle betyda så hemskt mycket. Vi gör jättesatsningar på polisen. Vi hoppas att detta inte bara ska innebära att antalet poliser blir större utan även att mer jobb utförs, för det är väl det som vi saknar . 110 (M) replik: Om det nu rör sig om så kallade jättesatsningar är de ändå inte lika stora som . Men bortsett från det måste man någonstans ha förväntningar på att detta ska leda till något resultat, och då är det väl ändå principiellt fel att minska anslagen till domstolarna för att finansiera ökningen av anslagen till och . om tings-rätters effektivitet och produktivitet Detta är naturligtvis också ett sätt att skicka signaler. Jag deltog själv i det effektiviseringsarbete som ägde rum i domstolarna och vet att detta har gjorts på ett väldigt bra sätt. Det handlar ytterst om människor, precis som säger, men trots detta är det kanske så att man från regeringens sida inte riktigt tror att de övriga satsningarna på rättsväsendet kommer att öka arbetsbelastningen för domstolarna. Det är nämligen vad detta kokar ned till. Man kan tala om en halv procent hit eller dit, men det spelar inte så stor roll. Om man visar att satsningar görs visar man kanske också att man tror på att domstolarna kommer att utföra mer arbete med anledning av både brottmål och inkommande tvistemål. 111 (S) replik: Till de 5,6 miljarder som regeringen lägger på domstolsväsendet lägger och de andra . Jag vet inte om det är en väldigt stark signal till domstolarna om att de betyder hemskt mycket mer i ögon än i våra. Jag tror inte att 5,6 miljarder plus är det som kommer att göra skillnad för den effektivitet som vi faktiskt kräver av domstolarna. Vad gäller satsningarna på polisen, som är större än de har varit, ska det, tycker jag, också ställas krav på större effektivitet. Men skillnaden på i anslagen är som sagt kanske inte vad som kommer att vara avgörande för om domstolarna blir effektivare eller inte. Jag tror inte det. 112 (M) replik: Det handlar kanske inte ytterst om effektiviteten, för vi talar både om effektivitet och produktivitet. Jag har mer riktat in mig på produktiviteten här. Många faktorer spelar in för både effektivitet och produktivitet. Jag kan dock bara nämna att besökte jag polisen i . Där har man en mycket högre redovisning av antalet ärenden som går till åklagare än vad som finns på andra håll i landet. Att nå en högre redovisning är ganska enkelt. Om man redovisar förundersökningar med tillräckligt hög kvalitet leder ganska säkert många av dem till åtal och blir också mål i tingsrätten. Om man har några förväntningar tycker jag i varje fall inte att man ska ta pengar från domstolarna för att finansiera och . Det kommer annars att göra att det blir ännu mer som genereras i form av åtal till domstolarna. Det låter alltid så här när man diskuterar belopp. Varje satsning som regeringen gör är fantastiskt viktig, alldeles oavsett hur liten den än är. När det gäller oppositionens och satsningar är varje sådan från vår sida väldigt obetydlig, i motsats till regeringens satsningar. Man måste ha någon idé om hur detta hänger ihop.