prot · H40992 · 2017-04-05 00:00:00 — Det är likaså viktigt att programbolagen får lika rimlig tid på sig att förbereda sig inför en ny tillståndsperiod. Men även här tycker jag att regeringens agerande tyvärr har präglats av senfärdighet. Marknäten och public service Förutom de motioner som tas upp i betänkandet behandlas även regeringens skrivelse med anledning av granskning av verksamheten i och regeringens styrning av bolaget. Det bakomliggande målet med verksamhet är att man genom marknätet ska tillgodose att public service-bolagens sändningar ska kunna nå ut till hela befolkningen på ett säkert och effektivt sätt, inte minst med tanke på en beredskapsfunktion. konstaterar att bolaget uppfyller detta mål tämligen väl men riktar också skarp kritik mot andra delar av verksamhet och regeringens styrning. Man pekar på ett antal sidoverksamheter som har svag eller ingen knytning till marknäten och ifrågasätter om denna nya inriktning är förenlig med grunduppdraget. Nyorienteringen inom innebär enligt att man kommer in på flera konkurrensutsatta marknader, och risken för att hämmar privat företagande ökar därmed. För stora delar saknas motiv för statligt ägande, konstaterar . Man konstaterar även att det är befogat att staten behåller marknätsverksamheten men är tydlig med att övrig verksamhet, inklusive den telekomverksamhet man bedriver, inte behöver eller bör vara statligt ägd. För den marknätsverksamhet som ligger i bolagets grunduppdrag anser man inte ens att det är självklart att aktiebolagsformen är den lämpliga. Det är med andra ord ganska skarp kritik framför mot den breddning av verksamheten som har skett inom och att regeringen har varit bristfällig i sin styrning av bolaget. Något förvånande avfärdas kritiken ganska nonchalant av regeringen. Man menar att det inte finns några som helst anledningar att se över det statliga ägandet i och inte heller någon anledning att se över organisationsformen. Möjligen tycker man att samhällsuppdrag kan behöva ses över i vissa delar. Från Alliansens sida har vi skrivit ett gemensamt särskilt yttrande där vi delar uppfattningen att marknätens höga täckningskrav är fortsatt relevant för att kunna sända programtjänster i hela landet och att det i förlängningen också handlar om en fungerande krisberedskap under i stort sett vilka förhållanden som helst. Men att så lättvindigt avfärda kritik som regeringen gör är inte rimligt. Alliansen är av den enkla uppfattningen att där staten behövs ska staten vara en god aktör, men där staten inte behövs sköts uppgifterna bättre av andra. Därmed delar vi i mångt och mycket den kritik som framför och menar att de åtgärder som regeringen aviserar är otillräckliga. Det är hög tid att man ser över statens roll på marknaden och därmed även ägandet i . Vi avser också att återkomma till detta i andra sammanhang. Med anmälan om detta särskilda yttrande yrkar jag bifall till utskottets förslag till beslut. 144 (S): I betänkande KrU7 Marknäten och public service behandlas regeringens skrivelse 2016/17:74 och marknäten – mediepolitik, monopol och krisberedskap. I den behandlas i sin tur granskning av AB:s verksamhet och regeringens styrning av bolaget. Men i betänkandet behandlas också, som tidigare talare har lyft fram, motioner från allmänna motionstiden som berör bland annat finansieringen av, uppdraget för och innehållet i public service. Marknäten och public service Låt oss börja med regeringens skrivelse om granskning. Utskottet föreslår att denna läggs till handlingarna. Flera av de rekommendationer som lyfts fram i granskningen, till exempel att säkerställa nya och relevanta ekonomiska mål, vilket inte är gjort , har regeringen för avsikt att fastställa . Man tänker också komplettera dessa med ett uppdragsmål kopplat till bolagets samhällsuppdrag. Regeringen avser också att göra en översyn av verksamhetsparagrafen i koncernmoderns, , bolagsordning och säkerställa att koncernens övergripande uppdrag är relevant. Med denna åtgärdslista från regeringen känner sig utskottet nöjt och anser att skrivelsen kan läggas till handlingarna. Vad gäller just public service, eller radio och tv i allmänhetens tjänst, ser vi socialdemokrater att betydelsen av detta snarare har ökat än minskat . Vi kan från olika delar av världen ta del av rapporter där politiska företrädare vill styra och begränsa mediernas fria ställning. Det som de flesta av oss ser som självklart är något som vi alla måste stå upp för. En stark och oberoende public service är en viktig del av det svenska medielandskapet och ytterst för att värna vår demokrati. Om vi ser på några av motionerna som behandlas i betänkandet märker vi att flera handlar om finansieringsmodellen för public service. Den nuvarande finansieringsmodellen med radio- och tv-avgift infördes för att garantera public services oberoende och självständighet. Modellen har fungerat bra, och betalningsviljan har varit god. Men ser vi att den minskat något. Med allt färre hushåll som innehar en fysisk tv-apparat behövs en långsiktigt hållbar finansieringsmodell som även fortsättningsvis kan garantera public services oberoende ställning. har regeringen tillsatt en blocköverskridande parlamentarisk kommitté, vilket jag tycker är bra. Vi tror att vi tjänar på att det finns en bred politisk samsyn i dessa frågor. Inledningsvis ska man arbeta fram ett förslag på en ny finansieringsmodell för public service. Förslaget ska vara färdigt . Efter det ska man arbeta vidare med att ta fram underlag till de nya villkoren för sändningstillståndet för public service, eftersom det löper ut . Med tanke på det arbete som pågår vad gäller finansieringen avslår utskottet de motioner som handlar om detta. genomförde kulturutskottet en utfrågning om framtidens public service. Flera väl initierade talare var inbjudna: journalister, en forskare, de tre bolagscheferna och kultur- och demokratiministern. Det var många frågor som belystes under utfrågningen, men det jag tror att alla på ett eller annat sätt lyfte fram var just demokratifrågan och kunskaps- och bildningsuppdraget. Det handlar om allas rätt till kunskap, fakta och information som går att lita på. Men det handlar också om att public service måste finnas där människor finns. Marknäten och public service Därför är det avgörande för framtiden att public service finns på de plattformar där publiken finns. Som ett exempel använder mer än 1 miljon svenskar enbart online. Då tycker jag att det borde vara självklart att SVT ska finnas där. Men de måste också kunna tillgodoräkna sig den tid de sänder via webben när man tittar på om bolagen har uppfyllt villkoren i sändningstillstånden. Det görs inte , och jag anser att man måste lösa denna fråga inför det nya sändningstillståndet. I betänkandet finns motioner där man på olika sätt vill ge regeringen i uppdrag att göra förändringar i uppdraget till public service. Eftersom regeringen har aviserat ett tilläggsdirektiv som ska komma till just för att belysa programverksamhetens övergripande inriktning och ramar tycker inte utskottet att det finns några skäl att ställa sig bakom de här motionerna. Vi socialdemokrater anser att det även fortsättningsvis är viktigt att värna självständigheten hos public service-bolagen. De bidrar genom sitt journalistiska arbete till bredd i fråga om det programmässiga innehållet, speglingen av förhållandena i hela landet och den variation som finns i befolkningen. kommer vi fortsatt att följa diskussionerna om public service men också förslagen om public service för framtiden. Jag ser fram emot att fortsätta den här debatten. Jag yrkar bifall till betänkandet i dess helhet och avslag på samtliga reservationer. 145 (MP): När kulturutskottet deltog vid öppet hus i för ett par sedan var det en strid ström av besökare. Den i särklass vanligaste frågan vi fick var: Vad händer med tv-licensen framöver? Det svar som gick att ge då är samma som går att ge . Vi har en parlamentarisk utredning som tittar på frågan, och kommer vi förhoppningsvis att kunna leverera ett förslag till hur framtidens public service ska kunna finansieras, och det i bred politisk enighet som det ser ut. Sju partier ger det här svaret . Ett parti väljer att gå vid sidan av. vill att redan här och ska ta beslut om vilken finansieringsform som ska gälla framöver. Det vi vet är att dagens finansieringsform inte fungerar därför att andelen hushåll som inte har tv blir större och större. har faktiskt andelen hushåll som inte äger en tv fördubblats. Tittar vi på åldersgruppen 20–ser vi att utvecklingen är ännu snabbare. Helt klart är det så att tv-innehavare är ett utdöende släkte, och vill vi fortsätta ha en finansiering för public service utifrån dagens ambitionsnivå kan inte tv-innehav vara en grund för den finansieringen. Men den digitala omställningen innebär inte bara att vi förändrar vårt beteende när det gäller hur vi tar del av public service-innehåll utan också när vi gör det. De som väl har fått upp ögonen för det utbud som finns på SVT Play kommer inte tillbaka till tablå-tv. Och en uppväxande generation ställer sig tämligen frågande till varför man ska titta på ett program som någon annan bestämmer om det inte handlar om direktsändningar. Marknäten och public service Det här att allt fler tar del av public service-innehåll via nätet skapar också fantastiska förutsättningar för public service att bredda både sitt utbud och publiken. Men som vi också har hört tidigare från talarstolen har vi regler som försvårar den utvecklingen, och självklart måste vi få en förändring av reglerna så att public service kan tillgodogöra sig, inom ramen för sändningstillståndet, allt det material som man publicerar exklusivt på webben. måste få fulla befogenheter att granska det materialet. Men kartan ritas inte bara om vad gäller hur vi tar del av public service och när vi tar del av public service utan också vad public service är. Vi vet att medieslagen konvergerar på nätet. Dagstidningar lägger ut webb-tv-inslag, och och har texter på sina hemsidor. Vi ser att det tidigare synsättet att public service är en distributionskanal är fullständigt föråldrat. Vi måste börja definiera public service utifrån innehåll snarare än utifrån distributionsform. I den här föränderliga tiden då så mycket kastas omkull finns det dock en sak som måste vara , och det är att vi ska värna public services oberoende gentemot den politiska nivån. Public service har ett fantastiskt viktigt uppdrag att granska riksdag och regering, och det får inte ens finnas minsta misstanke om att man följer den granskningen utifrån någon sorts politisk hänsyn. Sju partier står trygga i det synsättet, men från sida svajar det här rejält. I motionsbetänkandet har vi hanterat ett par motioner från sverigedemokrater där man verkligen vill gå in och peta i detaljer inom public service. Det finns en motion om att ska besluta om vilken musik som ska få spelas och en annan om att ska besluta om vilken åldersgrupp en radiokanal ska rikta sig till. Det är lätt att småskratta åt den här typen av motioner, men när vi vet vad som händer i och och när vi hör företrädare för hylla det som händer där och inser att samma sak kan hända också i fastnar skrattet i halsen. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 146 (SD) replik: höll sig på en ovanligt trevlig, saklig och balanserad nivå så länge att jag tänkte att det nästan inte skulle vara värt att begära replik, men fanns det uppenbarligen ändå skäl att göra det. När framför att det skulle vara sju partier som står bakom den utredning, de direktiv och den kommitté som tittar på de här frågorna och att vi i skulle stå utanför är det inte med sanningen överensstämmande. Vi sitter med i utredningen och har hela vägen sagt att vi ser positivt på att hitta en samsyn i finansieringsfrågan. Vi har till och med redan i vår mediepolitiska kommittémotion skrivit att vårt ingångsvärde är en skattefinansierad lösning i likhet med begravningsavgiften som ska kunna stå utanför den ordinarie statsbudgeten. Men kommer utredningen fram till alternativ som står på samma grund och är solidariskt finansierade och skattefinansierade är vi beredda att titta på de förslagen. Därför har vi redan uttryckt det i vår kommittémotion tidigare och i utredningen nu . Marknäten och public service När det gäller frågorna som reser kring vad enskilda riksdagsledamöter skriver i enskilda motioner har vi en motionsrätt i där enskilda ledamöter har rätt att motionera i enskilda frågor och lyfta till exempel frågor kring public services utbud eller vad det nu kan vara för något. Det är inte detsamma, vilket vet, som att vi som partigrupp ställer oss bakom de här motionerna som riksdagsgrupp. Det finns även företrädare inom både och andra partier som har väckt olika frågor och kritik mot hur public service fungerar och vill se reformer även om , till exempel, som parti inte står bakom de förslagen. Det är alltså inget ovanligt. I detta anförande instämde (SD). 147 (MP) replik: för uppenbarligen ett dubbelspel här med en retorik i ett sammanhang och en annan retorik i ett annat sammanhang. Det är ett faktum att går fram med en reservation här till förmån för ett yrkande att redan här och ska fatta beslut om vilken finansieringsform som ska gälla för public service framöver. Om tog utredningsarbetet på fullt allvar och gick in seriöst i det skulle man inte lägga fram skarpa förslag här och . Naturligtvis har partiet drivit en linje tidigare, men när vi nu har påbörjat en utredning behöver man ju träda tillbaka från den kraften för att hitta en gemensam lösning i utredningen. Sedan är det så att släpper fram motioner från enskilda partimedlemmar. Jag har inte citerat motion här, för hon är utesluten från , och den motionen ska inte belasta partiet. Men är , och också uteslutna? Är de uteslutna ska det här inte belasta partiet, men är de inte det är det en linje som sverigedemokrater driver. Det är också sverigedemokrater som har gått ut och hyllat det som händer i och . Det finns inga företrädare från några andra partier som har uttryckt glädje över det. är det som får stå till svars för frågan. Varför för fram en reservation i ett skede när vi borde ge public service-utredningen arbetsro? 148 (SD) replik: Jag kan bara återkomma till att vi inte för något dubbelspel utan att vi har hållit en stringent linje från den mediepolitiska kommittémotionen till reservationen och vad vi nu har sagt i utredningen, nämligen att vi går in med ett ingångsvärde och att vi sedan är beredda att titta på olika förslag som utredningen kan komma fram till. Det har vi också upprepat i utredningen, så det finns inga märkligheter här. Det finns snarare en tydlig röd tråd och en tydlig linje och öppenhet. återkommer som så till det här med och , och jag kan bara ytterligare en gång vara tydlig med att, vilket jag tror att känner till, både jag och vår partisekreterare medverkade i Aktuellt och att båda två mycket tydligt kritiserade utvecklingen i till exempel och sättet att lösa public services utformning där och de reformer som man har gjort. Och vi får anses vara representanter för partiledning och talesperson för partiet. Det har alltså varit tydligt, och det har varit uppenbart. Marknäten och public service Utvecklingen i , just mot en politisk styrning av public service-bolagen, är oroväckande. Och precis som jag uttryckte tror jag att vi snarare behöver titta på verktyg för att säkra public service-bolagen från ökad politisk styrning. Därför föreslog vi sverigedemokrater till exempel i vår mediepolitiska motion att utredningen skulle ta ett mycket bredare grepp om public service än man har gjort. Det gäller främst finansieringsfrågan. Vi tycker också att man ska titta på hur kan stärkas på olika sätt för att kunna granska saklighet och partiskhet. Och hur kan vi säkra sändningstillståndet, och stärka och öka samarbetet för public service i ? Det går att utbyta erfarenheter och best practices och hitta vägar för att spegla samhällsutveckling, åsiktsmångfald och de nyheter som inte täcks in i våra respektive länder. I detta anförande instämde (SD). 149 (MP) replik: talar om stringent linje. Då ska vi komma ihåg att i lanserade förslaget att public service inte skulle få rekrytera personer från dagspressen. På det sättet skulle man lägga en våt filt över vilken kompetens public service över huvud taget skulle kunna rekrytera. nämner att har uttalat stöd för oberoende public service, det vill säga utifrån en retorisk synvinkel. Det är samma som skrev i mejl till att måste anpassa sitt politiska budskap till en retorik som fungerar i . Det är det svaret får från efter att ha hyllat . har alltså inte fel i sak, utan han måste anpassa sin retorik efter det rådande läget i . Sedan, när väl har hamnat i regeringsställning, kan man driva igenom den politiken. Det här är offentliga uppgifter. kan försöka förneka dem i det här sammanhanget. Men försöker utan tvivel föra ett dubbelspel. Man har en politisk linje. Men man vill anpassa sin retorik till det man tror kan gå hem i stugorna. 150 (SD): Eftersom jag är den sista talaren i den här debatten har mycket redan sagts om detta betänkande och även om public service. Men jag ska försöka lägga till några aspekter som inte har lyfts fram. Jag vill börja med att förklara vad våra två reservationer handlar om. Reservation 1 handlar om att vi hade velat att den parlamentariska public service-kommittén skulle titta på en finansieringsform som liknar begravningsavgiften. Det är vår ingångsvinkel i den pågående utredningen. Vi stöder givetvis utredningen, och det är viktigt att vi får en finansieringsmodell som är brett förankrad bland oss åtta riksdagspartier. Marknäten och public service Med det sagt vill jag framhålla att om kommittén kommer fram till ett förslag på bättre lösning är pragmatiska och kommer att titta på det förslaget. Vi kanske till och med ställer oss bakom det och lämnar vår ingångsvinkel. Den parlamentariska public service-kommittén har haft två möten, två bra sådana. Jag är glad att kommittén har en ordförande som har en positiv inställning till att hitta en gemensam lösning. Det förtjänar public service. Det är av yttersta vikt att hitta en lösning som säkerställer hållbar finansiering, så att politisk styrning varken kan hota detta eller riskera en systemkollaps. En moderniserad, långsiktigt trygg, solidariskt finansierad och teknikneutral finansieringsmodell är vad vi vill se som slutresultat av utredningen. Utöver finansieringen är det av stor vikt att vi konsumenter känner att public service är nödvändigt, det vill säga att vi känner att den tjänst vi betalar för, den demokratiska vikten av ett oberoende public service, ska vara värd att betala för. Den hårda konkurrens som finns från kommersiell sida går inte att stoppa. Därför är det ännu viktigare att vi politiker når ut med budskapet om varför en oberoende nyhetskälla är otroligt viktig. Det gäller inte minst med tanke på debatten om news avoiders och filterbubblor, som vi är mitt uppe i. Jag ser fram emot det fortsatta arbetet i kommittén och debatten som pågår. Jag vill även instämma i det sa om att tilläggsdirektiven är välkomna. Och även jag tycker att de kanske kommer i senaste laget. Vår andra reservation handlar om ett nytt uppdrag som vi vill ge public service-bolagen. Vi vill se ett utökat och djupare samarbete om nyhetsrapporteringen mellan de nordiska public service-bolagen. En modell skulle kunna vara att för , och Utbildningsradion i samarbete med och de tre programbolagen tar fram riktlinjer för hur public service-bolagens nyhetsredaktioner kan genomföra ömsesidiga utbyten av nyhetsreportage med övriga nordiska länder. På så sätt kan de olika länderna dela med sig av sina styrkor och minska risken för ensidig rapportering. Vår förhoppning är att denna åtgärd kan ha en positiv påverkan på övriga mediers nyhetsrapportering och på så vis stärka trovärdigheten för hela mediesektorn. Detta skulle ytterligare stärka trovärdigheten för en oberoende nyhetsrapportering, med tanke på den pågående debatten om fake news. Som jag redan har nämnt är det av yttersta vikt att rapporteringen från public service är saklig och korrekt och att uppgifter kontrolleras i de fall som anmäls till och tv. Vi föreslår att det, åtminstone vad gäller public services nyhets‑ och faktaförmedling, ska finnas ett samhällsorgan som genomgående kontrollerar saklighet i de fall en anmälan gjorts. föreslår vidare att en översyn genomförs av public service-bolagens sändningstillstånd, för att titta på hur sändningstid kan avsättas för ett program om rättelser. Programmet kan också vara en möjlighet för public service att rapportera mer utförligt om ett program eller reportage som har fått många anmälningar men där det visat sig att allmänheten inte haft fog för sin uppfattning. Marknäten och public service Vi vill göra de tilläggen för att medborgare som tittar på SVT eller lyssnar på radio återigen ska känna tillit till deras rapportering. Det handlar alltså återigen om tillägg till public service‑bolagen. Vi vill alltså utveckla deras arbete, inte lägga ned eller något annat i den stilen, vilket många gärna tror. Jag ställer mig bakom våra båda reservationer och det som kollegan yrkade bifall till inledningsvis i debatten, det vill säga reservationerna 1 och 2. 151 (M) replik: Jag vill inleda med att tacka för att hon faktiskt talar om de förslag som lägger fram i betänkandet. Det var inte mycket av det i förra inlägg. Min fråga gäller den nya finansieringsmodellen. talar om en avgift som ska likna begravningsavgiften. Jag förstår att det är huvudalternativ. Men jag förstår inte riktigt varför man lägger den här reservationen. På vilket sätt omfattas inte detta redan av utredningsdirektiven? Detta är precis den del som redan finns med i direktiven och som utredningen diskuterar. Jag förstår inte riktigt varför man har valt att lägga fram det förslaget en gång till. Det är att slå in öppna dörrar. Man säger också att det viktigaste är att avgiften ska vara anpassad efter de faktiska kostnaderna. Då blir jag lite konfunderad. Det var precis det som sa nej till så sent som när vi behandlade statens budget. Där fanns det förslag om att anpassa radio‑ och tv-avgiften till de faktiska kostnaderna. vet precis likaväl som jag att ställningen på rundradiokontot är vikande. Inom ett par års tid kommer staten att behöva gå in med garantier om kredit, just eftersom avgiften inte är anpassad till de faktiska kostnaderna. Men när vi ser till att anpassa det så att det ska fungera säger nej. Då är det inte konstigt att man tvekar om ambitioner när det gäller public service. Vad gäller egentligen? Vad menar med att anpassa till de faktiska kostnaderna? Och varför säger man nej till det när man har chansen att fatta sådana beslut? 152 (SD) replik: Vår ingångsvinkel är, som jag och har nämnt, en avgift som utformas som begravningsavgiften. Med vår reservation tydliggör vi detta. Men vi är också pragmatiska, precis som jag har tagit upp i kommittén och som det också står i reservationen. Kommer vi åtta partier överens om en bättre lösning kommer vi att ställa oss bakom den. Med vår reservation vill vi bara tydliggöra att detta är vår ingångsvinkel. När det gäller budgetposten har vi också en budget som vi röstar på i första hand, och den är finansierad, så jag kan bara hänvisa till den. 153 (M) replik: Marknäten och public service När det gäller huruvida budget är finansierad eller inte har vi haft den debatten, och det har vi haft lika uppfattning om, så det behöver vi inte ta upp här . Ni har svårt med trovärdigheten. Ni säger att ni vill ha en avgift som är anpassad efter de faktiska kostnaderna. säger ni nej den gången som vi verkligen anpassar avgiften efter de faktiska kostnaderna. Vad är det som gäller? Eller har ni ändrat er så diametralt ? Sedan vill jag ställa en fråga om den andra reservationen. Ni säger att nyhetsrapporteringen bör samordnas och att man bör ha ett utbyte med andra nordiska länder, och det borde garantera både det ena och det andra.