prot · H40974 · 2017-02-24 00:00:00 — Regeringen ser ett behov av att myndigheten bland annat intensifierar sitt arbete mot terrorism och har därför i budgetpropositionen föreslagit att Säkerhetspolisen tillförs ytterligare –2020. Ett välfungerande internationellt samarbete är i många fall avgörande för möjligheterna att utreda terroristbrottslighet. har goda förutsättningar för rättsligt samarbete med andra länder, men detta kräver naturligtvis att det finns ett välfungerande rättssystem i de stater vi samarbetar med. Här kan bidra genom stöd till rättsväsendet samt till aktörer och organisationer som arbetar med dessa frågor i regionen. Det pågår olika internationella processer och initiativ för ansvarsutkrävande för de grova brott som begåtts i konflikterna i och . Inom FN stöder aktivt både för och den oberoende mekanismen för att bistå utredning och åtal i för de allvarligaste internationella brotten. Inom EU är ett av de medlemsländer som tydligast driver förslaget om upprättandet av en civil EU-krishanteringsinsats för att stödja och stärka det irakiska rättsväsendet och säkerhetssektorn. Terrorism ska bekämpas oavsett var den förekommer. Den som deltar i den brutala terrorismen ska åtalas och straffas, och vi måste ta vårt ansvar när våra medborgare reser iväg för att delta i dessa förfärliga brott. 33 (M): Tack för svaret, inrikesministern! Anledningen till min interpellation är inrikesministerns uttalanden om att utländska terroriststridande ska dömas i närområdet. Det handlar i så fall möjligen i första hand om och . Det är ett önsketänkande som även jag instämmer i. Men frågan är hur detta ska realiseras. Därför finns det anledning att fråga om regeringen och inrikesministern inser svårigheterna. Jag konstaterar att inrikesministern i sitt svar säger att det är svårt att hämta in bevisning från konfliktområdena. Det är helt korrekt enligt min mening. Det kan till och med vara omöjligt i vissa fall av flera olika skäl. Inrikesministern nämner också att det krävs att det finns välfungerande rättssystem i de stater vi samarbetar med. I det här fallet nämns också bland annat , där har ett särskilt intresse av att driva på för att EU ska upprätta en civil krishanteringsinsats för att stödja det irakiska rättsväsendet och säkerhetssektorn. Vad man undrar lite över är vad inrikesministern menar med att vi ska bidra till ett stöd också till aktörer och organisationer som arbetar med dessa frågor i regionen. Det får inrikesministern gärna svara på. Problemet när det gäller terroristbrott och även krigsbrott är inte bristen på straffrättsliga regler. Problemet är att kunna säkra bevisning så att personer som har begått brott kan åtalas och lagföras. Då finns det egentligen bara två olika sätt. Det första är att bevisning säkras på plats inom ramen för vad som är möjligt i andra länder. Där finns det uppenbara brister i många fall. Det andra är att bevisning säkras genom svenska åtgärder, exempelvis i tekniska system. Där vill jag påstå att den svenska förmågan har minskat i och med att lagstiftningen infördes om straffrättsligt ansvar för terroristresenärer därför att Säkerhetspolisen avskärs från möjligheten att få underrättelseinformation när förundersökning har inletts. Där tycker vi att man ska återställa möjligheten att kunna få underrättelseinformation, men där har regeringen inte tagit några initiativ. Många politiker tycks tro att kampen mot terrorismen handlar om att föreslå så många nya straffrättsliga regler som möjligt. Jag ser inte någon som helst anledning att vara emot ytterligare kriminaliseringar som fyller en funktion. Men då gäller det också att få reglerna i funktion i verkligheten. Då handlar det återigen om möjligheten att säkra bevisning. Jag ska bara kortfattat nämna hur problembilden ser ut. Det finns en databas för global terrorism där man har registrerat ungefär 140 000 terrordåd. avled 3 329 människor till följd av terrorism medan siffran var 32 685 avlidna. Det innebär att antalet avlidna till följd av terrorism har ökat nio gånger . Detta gör det hela till ett stort internationellt problem. 34 Statsrådet (S): Jag vill bara inledningsvis rätta beskrivningen. Det lät på som att regeringen skulle ha kringskurit Säkerhetspolisens möjligheter att ta del av signalspaningsinformation. Det är naturligtvis helt felaktigt. Vi har inte ändrat någonting i det regelverket. Vad vi har gjort är att vi har kriminaliserat terrorkrigsresor, det som under tid i regeringsställning inte var kriminaliserat. Med den lag om signalspaning som själva drev igenom i denna kammare får information från signalspaningsinsatsen inte användas under förundersökningen. Det är samma begränsning som gäller den underrättelseinformation som vi inhämtar från andra länders underrättelsetjänster. Alternativet skulle vara att göra som den tidigare moderatledda regeringen och inte kriminalisera terrorkrigsbrottet. Det tror jag hade varit en mycket dålig väg att gå. Det är bara i de fall där det inleds förundersökning om terrorkrigsbrott som möjligheterna begränsas. Den enda skillnaden är att det nu är kriminaliserat. Under tid var det inte kriminaliserat. Sedan radar upp de svårigheter som finns med att lagföra dem som gjort sig skyldiga till terroristbrott i utlandet och framför allt i konfliktzoner. Jag instämmer i grunden i att de svårigheterna finns. Det finns ingen brist på svårigheter när det gäller att komma till rätta med den här typen brottslighet. Det är brottslighet som sker under vedervärdiga förhållanden långt bort där det är svårt att samla vittnen, svårt att förhöra vittnen och svårt att samla teknisk bevisning. Alla de svårigheterna stämmer. Men det är ändå så när det gäller den delen av den tekniska bevisningen att det finns bättre möjligheter att samla in den i det område där brottet har begåtts än vad det gör att samla in den i . Det är väldigt svårt att i förhöra vittnen som befinner sig i . Det är väldigt svårt att göra en brottsplatsundersökning i om man befinner sig i . Därför menar jag att det internationella samfundet, EU och måste stödja de insatser som görs för att lagföra människor för de hemska brotten där. frågar mig: Vilken typ av stöd skulle vi kunna bidra med? Det skulle kunna handla om teknisk expertis, teknisk utrustning, utbildning, ekonomiskt bistånd och ytterligare stödåtgärder så att vi vartefter hjälper till och bygger upp ett fungerande rättsväsen. Vi vet att när det har varit krig och konflikt finns det också stora brister i alla delar av rättsväsendet. Det gäller MR-situationen, den tekniska förmågan och det legala stödet. Men vi får inte dra oss för alla dessa svårigheter och brister. Det överordnade målet måste vara att de som har gjort dessa fruktansvärda handlingar ska kunna ställas till svars i första hand där i närområdet. Skulle det vara så att det misslyckas och de återvänder till ska de naturligtvis ställas till svars här för de brott som går att bevisa. I det tror jag att både jag och är överens. 35 (M): När det gäller kriminaliseringen av terroriststridande vill jag vara tydlig. Det grundas på en bindande säkerhetsresolution. Det är någonting som också av det skälet är tvungen att införa som lagstiftning. Vi moderater drev på för att regeringen skulle göra det så fort som möjligt. I utredningen som ligger till grund för lagstiftningen pekade utredaren på konsekvensen som lagstiftningen får om man inte hanterar möjligheten för Säkerhetspolisen att få underrättelseinformation. Det gjorde inte regeringen då, och det har inte regeringen gjort nu heller. Beskrivningen från inrikesministern blir lite märklig när man framställer det som att man själv har gjort någonting som i själva verket i flera avseenden har blivit sämre. Det har minskat Säkerhetspolisens förmåga att agera mot den här typen av brottslighet. Om det är så att det inte räcker med det som fanns i utredningen måste det utredas ytterligare så att det kan komma på plats, så att vi inte tappar förmåga när vi inför nya straffrättsliga bestämmelser. När det gäller utmaningarna på det internationella området har en unik möjlighet genom att vi har en plats i säkerhetsrådet. I säkerhetsrådet och i dess håller man på med ett omfattande arbete för att motverka terrorism. Det mest grundläggande där är att se till att olika länder i världen implementerar och genomför de bindande säkerhetsrådsresolutioner som finns på terrorismområdet. Det är så vi skapar ett nätverk som utgör basen för hur vi kan arbeta mot terrorismen i världen. Där har regeringen möjlighet att göra skillnad, vilket jag hoppas att man gör. Om vi ser till finns det möjlighet för regeringen och inrikesministern att förkovra sig i problemen med det irakiska rättssystemet. Det finns i öppna källor hos FN. Problemet med det irakiska rättssystemet är att man inte säkrar bevisning på det sätt som vi är vana att göra i och andra vad man kan kalla för västländer. I är rättsväsendet och rättssystemet i huvudsak erkännandebaserat. Den bevisning man säkrar i ett erkännandebaserat system duger ofta inte för att fälla människor för allvarliga brott. Det har vi ett intresse av att göra i , och det finns också andra västländer som har samma starka intresse av att se till att lagföra de terroriststridande som kommer från sina respektive länder. Jag kan nämna att jag var på en konferens som var anordnad av FN. Det var den första i sitt slag för parlamentariker från arabstaterna. Där finns en viss misstro mot viljan från den övriga världen att komma till rätta med problemet, som i huvudsak drabbar och andra länder. Det är fem länder i världen som är mest drabbade av terrorism, däribland och . Där begås av alla terrordåd. Det är också där det absoluta flertalet människor dödas till följd av sådana brott. Om vi kan hjälpa är det alltså väldigt bra, och om det också leder till sådana resultat att man implementerar säkerhetsrådets bindande resolutioner och får hjälp att höja kvaliteten på sitt rättsväsen är det någonting som gagnar , EU och alla länder i världen men också de länder som är mest drabbade. ökar deras förtroende för vår genuina vilja att ta itu med dessa problem. 36 Statsrådet (S): Först och främst vill jag säga något om de båda påståendena om terrorkrigsresor: Det finns ingen grund för påståendet att de förändringar som vi har drivit igenom skulle försämra vår förmåga. Det finns ett önskemål från vissa myndigheter om att ändra den tingens ordning som har beslutat, men samtliga dessa myndigheter har i sina uttalanden och remissvar kommit fram till att de föredrar denna ordning framför den som rådde när styrde . Det är lite magstarkt att efter att ha suttit vid makten säga att drev på utvecklingen i frågan. Jag kan avslöja hur det såg ut på när jag kom dit: Det var helt blankt. Det fanns inte ett förslag. Det fanns inte en skiss. Det fanns inte ett initiativ. Det fanns ingenting. Om är intresserad av att googla kan han googla på hemsida och se att vi socialdemokrater lade fram förslag om att kriminalisera terrorkrigsresor då ansvarade för regeringen i det här landet. Jag tror att man ska vara försiktig med att hävda att man har drivit på en utveckling när man själv hade kunnat få en lagstiftning till stånd. Vi kan lämna det åt sidan. Lagstiftning finns på plats. Jag tror att vi inom ramen för gällande lagstiftning kommer att kunna ha ett effektivt bekämpande av terrorkrigsresenärer. Efter att vi fick lagen på plats och efter utvecklingen i regionen har resandet från i princip upphört. Det är mycket glädjande. ger uttryck för den internationella kunskap som finns om bristerna i rättssystem. Jag delar i huvudsak beskrivning. Det är bakgrunden till att vi behöver stödja utvecklingen på alla sätt vi kan. Det kommer inte att vara enkelt. Det är extremt svårt att utgå från ett land där i princip hela rättssystemet är sönderslaget av krig och jämföra det med rättssystemet i ett land som , som inte har haft krig . Det är alldeles självklart att det är mycket lättare att bygga upp en förmåga i än det är i . Detta får dock inte undanhålla oss från att försöka att hjälpa till och att stödja. Därför välkomnar jag att och jag har samma uppfattning i det här fallet. Vi behöver stödja rättsväsendet i . Det är bra om vi kan få bättre bevisföring, och det är bra om vi kan få fällande domar även i . Det är bra att det finns ett brett parlamentariskt stöd för detta. Jag avser att fortsätta att vidta initiativ inom ramen för EU-samarbetet och inom ramen för det svenska regeringsarbetet för att kunna stödja rättssystemet och få fler lagföringar. 37 (M): Inledningsvis och avslutningsvis i denna del kan jag säga att när det gäller kriminaliseringen var vi helt överens. Men precis som också regeringen och inrikesministern inser, förstår och vet måste saker och ting utredas. När utredningen var klar debatterade jag frågan med inrikesministern och frågade när lagstiftningen kommer. Jag har hört företrädare för Säkerhetspolisen uttala att man har en minskad förmåga efter att man skars av från möjligheterna att få underrättelseinformation. Men eftersom inrikesministern inte säger ett ord om detta antar jag att han och regeringen inte har för avsikt att göra någonting åt det. Vi har en partimotion om terrorism med 26 konkreta förslag. Allting börjar där det mesta börjar, nämligen i de utanförskapsområden där vi har särskilt hög brottslighet, där laglydiga människor känner att rättsväsendet sviker och där människor tappar tilltron till polisen och kanske också till rättsväsendet i övrigt. Omfattande internationell forskning visar att den typen av väldigt negativa förutsättningar är en stark grogrund för terrorism och radikalisering. Där kan vi börja så att vi förhindrar att människor får den här typen av idéer som leder till att de begår terrorattentat och kanske i värsta fall åker ned till , eller andra länder för att strida för terroristorganisationer. Det är bra att resandet har minskat. Det är högst obetydligt nu jämfört med tidigare. Men faktum kvarstår: Det finns väldigt mycket mer att göra på området, och det hoppas jag att inrikesministern också anser. 38 Statsrådet (S): Jag ska ge rätt i att det finns och fanns farhågor från Säkerhetspolisen när det gäller hur den nya lagen skulle komma att tillämpas. I det gemensamma arbete vi hade mellan de fyra borgerliga partierna och regeringen var också den gemensamma slutsatsen att det är viktigt att följa upp om dessa farhågor skulle realiseras eller om det skulle gå att organisera arbetet på ett sådant sätt att de helt enkelt inte blev sanna och att man i stället kunde bibehålla en skarp förmåga. Det är strax dags att göra denna utvärdering så att vi kan säkerställa att de rättsvårdande myndigheterna har de verktyg som krävs för att bekämpa internationell terrorism. Jag delar syn på att man behöver göra större insatser i de utsatta områdena. Därför är det glädjande att vi har vänt den utveckling där problemen har blivit fler och fler till att vi börjar se positiva resultat. Vi har den lägsta ungdomsarbetslösheten , och vi har vänt utvecklingen i skolan så att den går uppåt när det gäller Timss, och gymnasiebehörighet. Men mycket återstår att göra både när det gäller de rättsvårdande myndigheternas arbete och när det gäller den sociala utvecklingen. Vi måste få större investeringar i de socialt utsatta områdena, få större framtidstro och få fler ungdomar där att känna sig delaktiga i en positiv samhällsutveckling. Om vi lyckas med det slår vi undan grogrunden för rekryterarna både när det gäller terrorism och när det gäller den organiserade brottsligheten. I det avseendet tror jag att jag har och stöd för att fortsätta arbetet. Överläggningen var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2016/17:276 om otryggheten i 39 Statsrådet (S): har frågat vilka åtgärder jag tänker vidta för att kriminaliteten ska minska, för att tryggheten ska återupprättas och för att kvinnor ska vara fredade på sina arbeten i . Det är naturligtvis helt oacceptabelt om ungdomsgäng begår brott och skapar otrygghet i . Göteborgspolisen agerar kraftfullt mot problemen. Enligt blir situationen steg för steg bättre, men det är uppenbart att det finns fortsatta utmaningar. En rad brottsförebyggande åtgärder har vidtagits av . Ett exempel är förstärkt polisnärvaro på brottsfrekventa tider och platser. Ett annat exempel är projektet i butik, som bygger på samverkan med väktare och butikskontrollanter för att förebygga stölder och snatterier. Satsningen har lett till att polisiära resurser frigörs för en ökad närvaro. samverkar också med och kommunen för att göra området tryggare. Men mer kan och måste förstås göras, även av andra aktörer än . Ingen arbetstagare ska behöva utstå hot, våld eller trakasserier på sin arbetsplats. föreskrifter ställer därför tydliga krav på riskförebyggande åtgärder av arbetsgivarna. En ambitiös arbetsmiljöpolitik prioriteras också högt av regeringen. Resurserna inom arbetsmiljöområdet har därför förstärkts med . Regeringen har också aviserat anslagsökningar till på sammanlagt under perioden 2017−2020, vilket sannolikt kommer att gynna Göteborgspolisen. Jag kommer även i fortsättningen att följa vilka åtgärder som , i samarbete med andra aktörer, vidtar för att medborgarna ska kunna känna sig trygga i . 40 (M): Tack, inrikesministern, för svaret! Jag har ställt den här interpellationen för att det är otroligt stora problem i . Det säger polisen, och det säger i princip varenda människa som jag har pratat med. Det är allvarlig brottslighet som sker där; det är grova våldsbrott och sexuella trakasserier. Bara var det ett stort knivbråk med 40 inblandade pojkar och unga män. Tre av dem blev knivskadade. Det som också är väldigt allvarligt är att det är stora gäng av ensamkommande flyktingbarn – det är poliser som säger att det är den kategorin – som sexuellt ofredar unga tjejer, bland annat tjejer som jobbar i olika butiker sent på kvällarna. Då kommer det stora gäng och ofredar dem sexuellt. Många av de här tjejerna vill inte ens jobba kvar. De funderar på att sluta. Det här är jätteallvarligt. Tjejerna säger också att det sker så ofta att de anser att det knappt är någon mening med att anmäla längre. Det har alltså blivit vardag för dem. I senaste , som kom , säger poliser att det är stora gäng av ensamkommande och att hela är ett drivhus för kriminalitet. Deras bedömning är att kommer sannolikt en ökande mängd nyanlända att etablera sig i gängen. Det här är mycket allvarligt. De här personerna har ingen respekt för polisen över huvud taget. En annan artikel i handlar om en polispatrull som blev omringad av ungefär 50 ensamkommande som gick rätt upp i ansiktet på poliserna och misshandlade en av dem. Det var bara tur att poliserna kom undan utan att bli mer skadade. De fick hjälp av olika väktare. Kommunpolisen i säger att hon tror att det här kommer att växa. Inrikesministern lämnade ett intressant svar om förstärkt polisnärvaro, Trygg i butik, samfällighetsföreningen och kommunen. Här ska nämnas att Socialdemokraternas kommunalråd i har föreslagit att man ska börja med något kulturprojekt i . Jag tror att det är ganska naivt att tro att det är ett sätt att komma till rätta med brottsligheten. Med tanke på svaret verkar det som om ansvaret ligger hos alla utom gärningsmännen. Det är alla andra som ska fixa det här. Jag skulle vilja veta vad tänker göra för att se till att den här problematiken försvinner. Och personerna som begår de här brotten, vad tänker man göra åt dem från regeringens sida? 41 Statsrådet (S): I stort svarade jag på detta i mitt interpellationssvar. Det sker ett positivt arbete i och hos . Det gör att antalet anmälningar i har minskat med 40–. Man har kunnat frigöra resurser från polisen och vara närvarande genom ett väldigt bra förebyggande arbete av handlarna i i samarbete med polisen. frågar mig vad som ska hända med dem som begår brott i . Mitt svar är enkelt: De ska lagföras. Gör du dig skyldig till den brottslighet som beskriver ska du hamna bakom lås och bom. 42 (M): Tack för svaret! Ja, man kan tycka att antalet anmälningar har sjunkit. Visst, det kan bero på att det har blivit fler poliser och att det går åt rätt håll. Men det kan också bero på det som de unga tjejerna säger: Det är ingen mening med att anmäla längre. Det är ingen mening, för det händer ingenting. Det läggs ned på en gång. Det är ingen mening, för det händer så fruktansvärt ofta att det liksom inte spelar någon roll. kom ganska med en undersökning som säger att människor är betydligt otryggare och att förtroendet för polisen sjunker. Det är inte konstigt när polisen inte kan komma till platser där brott har begåtts och utredningar läggs ned i princip innan man har hunnit starta dem. Det är också så att sexualbrotten har ökat kraftigt. Antalet våldtäkter har ökat . Det här är väldigt allvarligt och tyder på att problemen är väldigt stora, som i . Vi moderater har föreslagit ett zonförbud som skulle passa väldigt bra i . Det finns ett sådant zonförbud i som fungerar bra. Det innebär att polisen ska kunna förbjuda kriminella som sprider otrygghet att över huvud taget komma in. Det skulle gälla , och det skulle bli straffbart att inte lyda det. Man skulle kunna förbjuda , och beslutet skulle kunna överklagas till domstol. Det här förslaget har Ygeman direkt avfärdat. Vad jag har förstått har han sagt att det inte kommer att ge någon effekt eftersom möjligheten redan finns i polislagen. Men det stämmer inte, för det som finns i polislagen är tillfälligt. Det här innebär att man skulle kunna förbjuda . Polisområdeschefen för , , har sagt att han tror att det här skulle kunna vara ett effektivt och positivt verktyg för polisen. Det har även polismästaren i , , sagt. Han har efterlyst det här och sagt att det skulle vara bra. Därför är min fråga på vilka grunder Ygeman avfärdar det här förslaget. Litar han inte på att både Nord och Sintéus kan göra bra bedömningar? 43 Statsrådet (S): Låt mig vara tydlig: Polisen i håller på att trycka tillbaka brottsligheten i . Det är inte bra där, men det är betydligt bättre än det var förut. Det stämmer att tryggheten i sjunker, enligt den senaste nationella trygghetsundersökningen. Men den sjunker med ett par procent. Fortsätter den att sjunka finns det risk att den är tillbaka på samma nivå som när styrde . Det är de nivåer vi pratar om. Sedan fabulerar helt fritt om det förslag som skissartat har kallat zonförbud. Det är inte alls så som du säger, . Det är inte alls så det fungerar i . Det är inte alls så det fungerar i . Det är inte alls så det fungerar i . Det är tre olika förslag – och erfarenheterna från är inte alls entydigt positiva. Om du jämför med ser du att stora delar av de möjligheter som finns i dansk lagstiftning är de som finns i den svenska polislagen. Det stämmer att det inte är samma sak som i förslag, men det beror på att förslag inte är samma som i , eller . Det är olika förslag. Man kan inte jämföra äpplen, päron och vattenmeloner och sedan undra varför någon är emot bananer. Det är helt enkelt olika förslag. Du kan med stöd i den svenska polislagen avvisa någon från en plats för att den stör ordningen. Det tycker jag är bra, och det kan säkert användas mer. Du kan också förbjuda människor att vara på en viss plats för att de riskerar att störa ordningen. Det blir polislagens 24 §. Med detta menar jag att jag har svårt att se vad förslag, i den form det har presenterats, skulle kunna tillföra svensk lagstiftning. 44 (M): Tack, inrikesministern! Vi har olika åsikter när det gäller zonförbudet. Jag tror att det skulle vara ett effektivt verktyg för polisen, bland annat i , i andra köpcentrum och på torg där ordningsstörande personer stökar till det och förstör för vanliga människor. Det tycker tydligen också polisområdescheferna i både och . Jag litar på att de faktiskt kan en hel del om detta. Men jag vill gå tillbaka till frågan om attacker mot poliser. Vi moderater vill se en skärpning här. Jag tog ett exempel och kan även nämna det som hände i .