prot · H409134 · 2017-09-07 00:00:00 — § 1 Meddelande om aktuell debatt om situationen för ensamkommande Tjänstgörande ålderspresidenten meddelade att på begäran av riksdagsgrupp skulle en aktuell debatt om situationen för ensamkommande anordnas . Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: Begäran om aktuell debatt Med anledning av utvisningarna till . Ett hundratal ensamkommande unga flyktingar sittstrejkar på i tillbaka. Deras mål är att stoppa utvisningarna till . De har fått stort stöd från frivilligorganisationer och individer som bidragit med praktisk hjälp såväl som sällskap. har också angripits av nazister och skyddas nu därför av polis. Säkerhetsläget i har försämrats tillbaka och landet bedöms numera som världens näst farligaste efter , enligt den årliga rankingen från . vice flyktingminister har vädjat till om att inte utvisa människor till eftersom landet inte klarar av att ta emot de människor som tvingas återvända. har omkring 38 000 ensamkommande barn sökt asyl i . Många av dem väntar fortfarande på besked. Den långa väntan på en oviss framtid är mycket påfrestande. Den psykiska ohälsan bland gruppen är utbredd och har flera fall av självskadebeteende rapporterats. Några har gått så långt att de tagit sina liv. De sökte asyl i ett där andra lagar rådde än de som gäller när deras ansökningar ska behandlas. och riksdag har ett stort ansvar för dessa barn och unga. har svarat de sittstrejkande att de inte kan agera annorlunda utifrån det regelverk de har att följa. Därför måste frågan hanteras och diskuteras politiskt. De som sittstrejkar för sin framtid förtjänar att få svar av partierna i riksdag. Mot bakgrund av utvecklingen i och den utsatta situationen för många ensamkommande barn begär att en aktuell debatt ska hållas i . På så sätt kan ges besked om hur regeringen avser att agera i frågan och partier ges möjlighet att debattera detta. § 2 Anmälan om ny riksdagsledamot Följande berättelse hade kommit in från : Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot har från inkommit bevis om att Momodou Jallow (V) utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan (V) avsagt sig uppdraget. har denna dag granskat beviset för den nye ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen (2005:837). ersättare för ordföranden/ § 3 Anmälan om ersättare Tjänstgörande ålderspresidenten anmälde att (MP) skulle tjänstgöra som ersättare för (MP) för hennes ledighet –. § 4 Anmälan om kompletteringsval att riksdagsgrupp anmält Momodou Jallow som ledamot i skatteutskottet och som suppleant i kulturutskottet samt att riksdagsgrupp anmält som suppleant i under ledighet. Tjänstgörande ålderspresidenten förklarade vald till Momodou Jallow (V) Momodou Jallow (V) Tjänstgörande ålderspresidenten förklarade vald –till § 5 Anmälan om subsidiaritetsprövning Tjänstgörande ålderspresidenten anmälde att utdrag ur prot. 2016/17:43 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från trafikutskottet. § 6 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2016/17:576 Interpellation 2016/17:576 Rikt- och gränsvärden för radon i av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att beredning av svaret pågår. Interpellation 2016/17:611 Interpellation 2016/17:611 Tyngre lastbilar på det svenska vägnätet av (C) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2016/17:612 Interpellation 2016/17:612 Körkortsförnyelse för svenskar i internationell tjänst av (C) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2016/17:619 Interpellation 2016/17:619 Dödsfall i sjukvården av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. § 7 Anmälan om faktapromemorior Tjänstgörande ålderspresidenten anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2016/17:FPM122 Förordning om import av kulturföremål KOM(2017) 375 till justitieutskottet 2016/17:FPM123 Meddelande om ökad innovation i EU:s regioner KOM(2017) 376 till näringsutskottet § 8 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2016/17:198 till 2016/17:209, 214 och 218 till justitieutskottet 2016/17:210 och 215 till utrikesutskottet 2016/17:216 till socialförsäkringsutskottet 2016/17:217 till miljö- och jordbruksutskottet 2016/17:220 till arbetsmarknadsutskottet 2016/17:196 till utrikesutskottet 2016/17:213 till försvarsutskottet KOM(2017) 276 och KOM(2017) 335 till skatteutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2017) 331 till finansutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2017) 343 till finansutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2017) 344 till justitieutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2017) 352 till justitieutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2017) 358 till finansutskottet KOM(2017) 385 till kulturutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 9 Svar på interpellation 2016/17:568 om svenskt snus i EU 1 Statsrådet (S): har frågat mig om regeringen nu kommer att agera för att Europeiska unionens förbud mot försäljning av snus på den inre marknaden upphävs. Jag vill inledningsvis understryka att svensk tobakspolitik syftar till att minska allt tobaksbruk. Målet antogs av och har därefter fastställts i regeringens reviderade ANDT-strategi –2020. Jag vill också framhålla att stöder en folkhälsobaserad och restriktiv tobakspolitik i EU. Antagandet av tobaksproduktdirektivet var ett viktigt steg i EU:s tobaksförebyggande arbete. Det nya tobaksproduktdirektivet innebär att snus även i fortsättningen får säljas i men inte i övriga medlemsstater. Under förhandlingarna om det nya direktivet drev inledningsvis linjen att snus borde få säljas i hela EU, bland annat med argumentet att snus är mindre skadligt än andra tobaksprodukter som är tillåtna i hela EU. hållning mötte starkt motstånd från och vann litet stöd från övriga medlemsstater. Detta gjorde att i stället inriktade sig på att även under det nya direktivet få reglera innehållet i snus. lyckades i förhandlingarna undanta svenskt snus från direktivets bestämmelser om innehållsreglering. Genom att verka för att upphäva direktivets förbud mot försäljning av snus i andra medlemsstater aktualiserar man också frågan om en omförhandling av direktivet. En omförhandling medför alltid risker och skulle bland annat kunna hota de undantag för snus som har fått igenom i den tidigare förhandlingen och som gäller på marknaden . Av dessa skäl är jag inte beredd att agera för att EU:s förbud mot försäljning av snus i övriga medlemsstater upphävs. Jag vill i sammanhanget påpeka att näringsutskottet vid upprepade tillfällen har konstaterat att frågan om att verka mot ett upphävande av förbudet inte längre har samma aktualitet. 2 (M): Tack, statsrådet, för det svaret! Visst är det så att statsrådet inte ska behöva springa till näringsutskottet en gång till för att lyfta upp frågan om snus . Det är bättre att ministern kommer hit till kammaren och debatterar med mig så här lite efter lunch än att man tvingas inställa sig hos näringsutskottet och behöver sitta där i före regeringssammanträdet. Svenskt snus har legat under svensk livsmedelslagstiftning. Det innebär att svenskt snus underställs vissa krav på vattenkvalitet, på renlighet och på gränsvärden för oönskade ämnen. Det är bra för konsumenternas säkerhet men också för branschens långsiktiga trovärdighet. Den ganska starka kvalitetsmedvetenhet som finns hos svenska producenter av livsmedel och svenska konsumenter bidrar till svenska mervärden, då vi har bra produkter att exportera. till det svenska tobaksbruket överlag, alltså hela bilden, är vi inte unika jämfört med jämförbara länder. Tobaksbruket är ungefär detsamma. Skillnaden mellan oss och andra är att en betydande del av tobaksbruket är förlagt till just snus och då ofta som alternativ till rökning. Det ger också en fingervisning om varför har färre tobaksrelaterade sjukdomar, vilket är välkommet. En studie från som publicerades visar exempelvis att snusande inte leder till ökad risk för bukspottkörtelcancer. Det är ganska bra. Om man tvunget måste bruka tobak är det bra att man gör det på svenskt vis: genom snus. Man kan såklart tycka att allt tobaksbruk ska väck. Det finns organisationer som vill begränsa godis och stillasittande också. Men jag vill påstå att lagom ändå är bäst. Det är bra att tänka på vad man konsumerar, absolut, men förbjuder allt som är trevligt och gott men kan vara skadligt blir ju livet på jorden outsägligt torftigt. , , mottog statsrådet och minister ett brev. Där bad 18 oberoende forskare regeringen att driva på för att snus ska komma ut på den europeiska gemensamma marknaden. Det var professorer och forskare från , , , , och – en lång rad titlar från olika lärosäten. Deras tydliga budskap var ungefär som mitt: Snus leder till färre tobaksrelaterade sjukdomar och borde komma fler till del. Erkänner man att det förhåller sig på det sättet är ett slopat förbud en skadereducerande och folkhälsobaserad åtgärd att ta till. Ministern har redogjort för att regeringen försökt men misslyckats med att nå det där sista steget fram. Det är bra att det svenska undantaget fortsatt finns, men eftersom frågan är aktuell – inte minst eftersom det pågår processer i som rör detta – finns det skäl att fortsätta fråga regeringen hur man ser på det här och hur man agerar. Mina uppföljande frågor till statsrådet är för det första om regeringen bevakar den process som pågår i och för det andra hur kommissionen – lite mer än att bara säga nej – ser på det fortsatta svenska undantaget. Förstår man till exempel vad snus är? 3 Statsrådet (S): I förhandlingarna om det nya tobaksproduktdirektivet drev linjen att snus borde få säljas i hela EU, bland annat med argumentet att snus är mindre skadligt än andra tobaksprodukter som är tillåtna i hela EU. Men den hållningen mötte starkt motstånd, både från kommissionen och från de flesta andra medlemsländer. Därför fokuserade på att skydda själva undantaget. är det så att all svensk tobakspolitik syftar till att minska bruket av all tobak – även snus. Det målet antogs av 2011, och det har fastställs i regeringens reviderade ANDT-strategi –2020. Sedan är det så att inte rekommenderar snus som metod för rökavvänjning, till exempel. I riktlinjerna konstaterar bland annat att det saknas vetenskapliga kontroller och studier av effekten av snus som rökavvänjningshjälpmedel. 4 (M): Tack, statsrådet, för det korta men ändå talande svaret. Visst kan det finnas riktlinjer och direktiv, och jag är inte den som påstår att snus är en hälsoprodukt. Det jag tycker att man ska slå fast är bara att snus är mindre skadligt än rökning. På övergripande landsnivå – inte nödvändigtvis på individnivå när man talar om rökavvänjning – är det tydligt att mer snusande leder till att folk röker lite mindre och därför får färre tobaksrelaterade sjukdomar. Anledningen till att jag lyfter fram denna fråga och vill fortsätta att tala om är att det inte är helt tydligt om EU verkligen vet vad man håller på med på detta område. När den nederländske socialdemokraten och vice ordförande var i mötte han svenskar under en så kallad medborgardialog. Han fick då den fråga som egentligen är min fråga: Om man ser att snus leder till färre tobaksrelaterade sjukdomar, varför är det inte tillåtet i hela unionen? Det finns ju tillåtna tobaksprodukter som är betydligt farligare. Hans svar på den frågan var helt enkelt: Jag vet inte. Detta leder till följdfrågan om kommissionen verkligen är inläst på vad snus innebär. Det är klart att det kan vara skrämmande att tillåta nya tobaksprodukter, men och unionen som sådan har ju att behandla flera nya tobaksprodukter som är i pipeline. Det handlar om e-cigaretter och mycket annat. Där hoppas jag verkligen att bidrar med en konstruktiv hållning och en evidensbaserad politik. Det är en röst som verkligen behövs i unionen och som jag tycker att vi ska vara. Om jag ska ställa en följdfråga till , som är det statsråd som ansvarar för detta, vore det intressant att veta om det finns information som regeringen ännu inte delgivit när det gäller snusfrågan. En del olika processer har pågått – i , i och inom ramen för förhandlingen. Finns det information kring snuset på bordet som inte har, och när får vi möjlighet att lyfta fram denna fråga igen? Jag lovar att inte ställa interpellationer om snuset fram till dess. 5 Statsrådet (S): , du får gärna ställa interpellationer! Denna fråga är viktig, och jag tycker att det är bra att den diskuteras i kammaren och att jag får möjlighet att tala om varför vi resonerar som vi gör. Den fråga som har varit absolut viktigast för mig är att skydda snuset i . Jag vill inte agera på ett sådant sätt att det undantag vi faktiskt har på något sätt riskeras. Det innebär inte bara att vi får sälja och tillverka utan också att vi får ha snus med vissa smaker och att det ska se ut på ett visst sätt och så vidare. Detta är det viktigaste. Sedan försökte vi att få de andra länderna och kommissionen att gå med på att snus skulle få säljas i alla länder, bland annat med argumentet att det är bättre att folk snusar än att de röker samt att det är ett handelshinder. Det är inte heller logiskt att det bara är snus som är förbjudet när många andra tobaksprodukter, som dessutom kan vara skadligare, är tillåtna. Men vi fick inte gehör för detta, så ändrade vi den argumentationen eftersom den inte skulle gå igenom. I stället inriktade vi oss på att få in i direktivet att vi skulle få bestämma ingrediensinnehållet i snuset, som också var ifrågasatt. Det betraktades som ett allvarligt hot mot själva undantaget om vi inte skulle få lov att ha de ingredienser som man har . Vi har ju en väldigt väl utvecklad snustillverkning i . När det sedan gäller hälsoriskerna vet vi att nikotinet i snus är beroendeframkallande, och vi vet att snus kan orsaka permanenta skador på tandköttet och förändringar på munslemhinnan. Men andra hälsoeffekter är inte lika tydligt belagda för snus som för rökning. Det enda har sagt är att man inte rekommenderar snus för rökavvänjning, vilket i så fall skulle vara logiskt. När det gäller frågan om annan information finns det ingen sådan som jag känner till som inte är offentlig eller finns hos . Men kommer dessa mål att komma upp, och vi kommer att följa detta väldigt noga för att se hur regeringen ska agera i fortsättningen. 6 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Jag kan fylla på med fördelarna med att komma till kammaren i stället för till näringsutskottet: Inte så många människor som snusar läser kanske näringsutskottets ställningstagande, men man kanske har tv:n på och kan lyssna på den här debatten. Det är väldigt välkommet. Även om jag och statsrådet kanske inte är helt överens är jag tacksam för att regeringen i förhandlingarna har drivit på för det svenska snuset. Man nådde kanske inte riktigt ända fram och fick inte allt på önskelistan, men det är en viktig signal från regeringen om att man ser verkligheten för vad den är: att snus är mindre farligt än cigaretter när man tittar på landsnivå. Detta är en distinktion som till exempel den tidigare sjukvårdsministern inte gjorde. Jag tror, i min roll som ledamot, att Europeiska unionen vore betjänt av att få prova på snus. Det vore bra för handeln och för folkhälsan, och det vore ganska bra politik. Om regeringen, som bland annat landsbygdsministern och sagt, menar allvar med att vilja öka exporten av livsmedel, vilket är det paraply som snus regleras under, kommer gärna att vara med och hjälpa till i det arbetet. Vi är frihandelsvänner av den högsta graden, om man uttrycker sig så. Med detta tackar jag för denna interpellationsdebatt! 7 Statsrådet (S): Jag tror inte att jag har en annan syn än statsrådet i denna fråga. Det är inte heller förbjudet att bjuda sina europeiska kompisar på snus, om man vill det. Men det är ändå så att svensk tobakspolitik syftar till att minska allt tobaksbruk; detta är antaget i kammaren. vet vi, även jag, att snus är en del av den svenska kulturen. Det råder ingen tvekan om detta. Vi har därför försökt påverka EU för att öppna upp för snusförsäljning på den inre marknaden. Men det är bara att erkänna: Vi har misslyckats med detta. I stället är – jag upprepar det – min absolut viktigaste prioritering att inget får hota det undantag vi har i . Vi har också sett till detta med ingredienserna. Det är också en viktig fråga, och det var faktiskt en förhandlingsframgång att vi lyckades med detta. Jag vill avsluta med att parafrasera : Utan snus försmäktar vi i detta land! Jag kommer aldrig att agera på ett sätt som skulle riskera att det svenska undantaget för snus ifrågasätts. Med detta vill jag tacka för denna interpellation. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2016/17:582 om exportstrategi 8 Statsrådet (S): har frågat mig om jag anser att den befintliga exportstrategin fungerar då exporten har minskat på de 26 prioriterade marknaderna. Han har också frågat vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta med anledning av minskningen för att förbättra export. exportstrategi beslutades av regeringen . Den innehåller 22 insatser för att stärka det svenska näringslivets internationalisering och berör förutom exporten även arbetet för en fri och rättvis handel, främjandet av utländska investeringar och turism, Sverigebilden i utlandet och attraktionen av utländska talanger. Bland insatserna ingår bland annat bättre samordning och kraftsamling inom Team , inrättandet av regionala exportcentrum, bättre tillgång till rådgivning och finansiering för små och medelstora företags export och mycket annat. Regeringen anslog för strategins genomförande . Exportstrategin togs fram i dialog med det svenska näringslivet. I exportstrategin nämns en lista över 26 länder vilka ges långsiktig prioritet i regeringens exportfrämjande. Listan presenterades innan exportstrategin beslutades. Urvalet av länder skedde utifrån deras ekonomiska storlek och förväntade tillväxt till 2020 samt förekomsten av politiska eller byråkratiska hinder som ökar företagens behov av stöd från svenska ambassader och ministerbesök. De prioriterade länderna finns i alla världsdelar, med viss slagsida åt tillväxtländerna i och . Men även stora traditionella marknader som , och finns med. Nästan alla dessa länder har besökts av ett statsråd eller en statssekreterare , ofta tillsammans med en företagsdelegation. I ett av länderna, , har återöppnat vår ambassad. I har återöppnat generalkonsulatet i . har exporten till dessa 26 länder ökat . har dock utvecklingen varit mer blandad. Några av länderna har lidit svårt av prisfallet på olja och andra råvaror, vilket gjort att deras efterfrågan på importerade varor minskat. I andra länder har politiska förändringar påverkat tillväxten och företagens vilja att satsa på att utveckla sin export. Ett exempel är , där svensk export blivit dyrare eftersom pundet rasat sedan landet beslutade att lämna EU, som företagen känner en osäkerhet om vilka villkor som kommer att råda framöver. Detta är effekter som även våra konkurrentländers export påverkats av. Svensk export domineras av kapital- och investeringsvaror som kunderna inte förnyar , såsom maskiner, lastbilar och mobilnätverk. Det gör oss mer känsliga för konjunktursvängningar än länder vars export domineras av exempelvis livsmedel eller läkemedel. En enda stor affär kan därför få kraftigt genomslag på export till en viss tillväxtmarknad för ett enskilt år. Den samlade exporten utvecklas positivt. Detsamma gäller inflödet av investeringar, turism och nästan alla de andra mått med vilka vi utvärderar exportstrategin. Genomförandet av de olika insatserna fortsätter, och resultaten följs upp löpande. Om det skulle behövas finns en beredskap att ändra i prioriteringarna. Utgångspunkten är att exportfrämjandet ska bygga på vad företagen efterfrågar, och därför är dialogen med näringslivet central. Att världen förblir öppen för handel och investeringar är grunden för vår export. Likaså måste vi fortsätta att vässa vårt erbjudande till utländska investerare och talanger, så att de vill etablera sig här. Hållbart företagande är en integrerad del i exportfrämjandet, och ses alltmer av svenska företag som en konkurrensfördel. I exportfrämjandet, liksom i allt annat, måste man våga prioritera. I något skede kan det finnas skäl att se över urvalet av länder. Men prioriteringar ska vara långsiktiga, och därför bör man inte fästa sig alltför mycket vid svängningar i konjunkturer, valutakurser och råvarupriser. 9 HANS (M): Tack, ministern, för svaret! Handelspolitiken är ett område som vi i brukar ha en gemensam linje om. Det nämner jag ofta när vi debatterar, och jag tycker att det är viktigt att påpeka det. Men när man har en gemensam linje och en gemensam syn, det vill säga en antiprotektionistisk syn och en vilja att öka frihandeln, kan det också vara lätt att slå sig till ro. Handelspolitiken har hamnat lite grann i bakvatten. Den har inte varit uppe på agendan och diskuterats. Jag minns när jag stod här , då handelsavtal med skulle ratificeras. Talmannen och jag var ensamma i kammaren. Ingen var intresserad av att debattera. Jag tror dock att det är lite annorlunda stämningar vad gäller internationella frihandelsavtal . Det lär vi nog märka när med ska debatteras längre fram . är ett litet land av världens befolkning. Vi behöver världen, men världen behöver också . Den svenska exporten har mycket att erbjuda. Den har mycket att tillföra andra länder. Det är ofta lätt att se att handel och export medför nytta bara för en part. Men kan genom att sprida kunskap, goda produkter, medvetna och kvalitetsbundna tjänster bidra till att förhöja kvaliteten i många länder runt om i världen. har en exportstrategi, vars mål är att öka exporten. Men trots en exportstrategi med 26 prioriterade marknader har statistik från Business visat att exporten under minskat . Detta är viktigt att diskutera. Har man prioriteringar ska man sätta dem under lupp, och sätter man dem under lupp ska man också följa upp dem. Att det har gått ned när det gäller dessa 26 länder ska vi sätta i relation till att exporten i övrigt sätter nya rekord. Prioriteringar är som sagt var bra. Men det är omvärldsfaktorer som spelar roll. Ministern säger i sitt svar att det finns faktorer som har påverkat utfallet. Ja, det är självklart att det spelar roll. Men det återstår 25 andra prioriterade länder i exportstrategin. Prisfallet på olja och andra råvaror spelar också roll, men det gäller även länder som inte ingår bland de 26 prioriterade. Detta är alltså omvärldsfaktorer som inte specifikt landar på de 26 länderna. Ministern signalerade att det skulle finnas en beredskap att ändra i prioriteringarna. Jag undrar: Ser ministern nu några signaler om att man borde ändra i detta, ? Jag skulle också vilja fråga om och , som är två viktiga redskap som regeringen har till sitt förfogande. har inte fått något särskilt uppdrag kopplat till de 26 prioriterade länderna. Vad ser ministern att dessa båda instanser skulle kunna göra för att förstärka satsningen på de 26 länderna? Jag skulle framför allt vilja ha lite mer reflektion om varför exporten till just dessa 26 länder har backat . 10 Statsrådet (S): Jag blev väldigt glad för den frågan. De senaste siffrorna visar nämligen att man inte har backat utan i stället gått framåt. Jag är glad att få svara på det. Låt mig först kommentera detta med . Jag tycker också att det är för tråkigt att det är så litet intresse för detta. Efter ökade exporten från EU till . Det är alltså jätteviktigt.