prot · H40999 · 2017-04-25 00:00:00 — Ministern konstaterar att hon har besvarat liknande interpellationer både och . Det är egentligen inte så anmärkningsvärt att de nu kommer tätt. När vi är ute på studiebesök är det precis de frågorna som tas upp. Man kan också se i medierna att de ersättningsinsatser som utlovades i valrörelsen inte har kommit på plats fullt ut. Det är många som fortfarande finns hemma utan att ha sysselsättning. Jag blir glad och det är klädsamt när ministern säger att hon fortfarande inte är nöjd. Därför ser jag fram emot den här debatten där ministern kan vidareutveckla svaret som finns här. I valrörelsen lyftes traineeplatser och extratjänster fram av er socialdemokrater som storslagna ersättare för fas 3. LO uttryckte att de skulle fira när fas 3 gick i graven. Vallöftet var uppemot 25 000 extratjänster inom vård och omsorg och ca 6 000 i skolan. Det har fått skalas ned. var av de utlovade traineeplatserna tillsatta. räknar regeringen med 2 600 extratjänster. Det vore intressant att få ministerns kommentarer direkt om hur det ser ut framöver och också till 2018. Vad är problemet? Varför blir det inte fler som kommer till? går som tåget. Det är högkonjunktur, och det är väldigt många som har arbete. Men de som fanns inom sysselsättningsfasen tidigare hade stått väldigt långt ifrån arbetsmarknaden . De har svårt att komma in på den reguljära arbetsmarknaden. Det finns ett behov av den här sortens extratjänster och traineeplatser. barn har många namn. Det har hetat olika : plusjobb, beredskapsjobb och så vidare. Behovet kommer alltid att finnas, och det finns framför allt . Sedan fas 3 inte längre används anvisas allt färre långtidsarbetslösa till idéburna verksamheter. Det är också en fråga som ofta har kommit upp i kammaren. Det är svårt att generalisera. Men många av de idéburna verksamheterna och sociala företag gjorde ett väldigt bra arbete med dem som hade stått utanför arbetsmarknaden. Att avveckla fas 3 genom det vallöfte ni hade har försatt många av dessa människor i ovisshet. De sitter i stället hemma och kommer inte ut och har en sysselsättning som de uppskattar. Det skulle jag vilja att ministern vidareutvecklar. Jag tänker också på att ungefär en fjärdedel av dem som lämnat sysselsättningsfasen har fått jobb. Det är oerhört positivt. Men de flesta har också någon form av stödanställning. En stor andel av dem som fanns i fas 3 är utrikes födda, eller har funktionshinder som medför begränsad arbetsförmåga. Eftersom det går väldigt bra för finns det många i arbete. Väldigt få inrikes födda svenskar är arbetslösa. Den här gruppen hamnar kanske ännu mer utanför när det är högkonjunktur. Jag har en tanke om Finsamförbunden. Jag tycker att de gör ett väldigt bra arbete och har ett intressant koncept där man lägger ihop pengarna. Det gäller just för de personer som har många kontakter inom både och Arbetsförmedlingen. Den strukturen är väldigt adekvat för dem som står långt ifrån arbetsmarknaden. Har Finsamförbunden involverats ytterligare för dem som tidigare fanns i fas 3 och som har begränsad arbetsförmåga? 10 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Låt mig först säga att det är helt oacceptabelt att arbetslösa människor hänvisas till sysslolöshet och inte har en registrerad aktivitet. Jag ser väldigt allvarligt på att den gruppen tycks växa inom Arbetsförmedlingen. Det är också en av de viktigaste frågorna i min dialog med Arbetsförmedlingen. En sådan utveckling kan vi inte ha. Det är helt oacceptabelt. frågar mig om hur extratjänsterna växer till. Jag kan glädjande berätta att de nu växer till i väldigt god takt. Det var trögt i starten. Jag var med även vi hade plusjobb. Det tog också tid. Det ligger lite grann i sakens natur att riktiga jobb där människor ska utföra riktiga arbetsuppgifter till avtalsenlig lön tar lite att komma överens om än om man bara ska placeras och utföra arbetsuppgifter utan lön och utan anställning. verkar det som att de växer till i ganska god takt. Det är min bedömning att de prognoser vi har presenterat tidigare kommer att hålla när det gäller extratjänsterna. Det är en viktig möjlighet för många som står långt ifrån arbetsmarknaden. Jag vill särskilt peka på könsaspekten. När det gäller de hittillsvarande lönestöden, och framför allt nystartsjobben, är det en övervägande majoritet män som tar del av dem. För extratjänsterna ser vi emellertid att det är en majoritet kvinnor som tar del av dem. Det är viktigt att de olika arbetsmarknadspolitiska insatserna kommer både kvinnor och män till del på ett jämställt och likvärdigt sätt. När det gäller traineejobben, som också tar upp, är det bara att erkänna att de utformades i en situation som vi hade innan regeringen tillträdde, med en skyhög ungdomsarbetslöshet. Även ungdomar med gymnasiekompetens var arbetslösa. Då utformade vi en arbetsmarknadspolitisk åtgärd som riktade sig till ungdomar med gymnasiekompetens. Hela den målgruppen har förvunnit. De har fått jobb, vilket är alldeles utmärkt. Det är en av förklaringarna till att det är väldigt få traineejobb. När det gäller personer som står långt ifrån arbetsmarknaden ser jag, som jag sa i mitt svar, att arbetsintegrerande sociala företag är väldigt viktiga aktörer. Min uppfattning är att de ska användas mer än vad man gör . Det är också en av de frågor som jag har en nära dialog med Arbetsförmedlingen om. När det gäller att komma ut på arbetsmarknaden tror jag att utbildning är en viktig del. Vi har öppnat en möjlighet för alla personer i gamla fas 3 att studera med bibehållen ersättning. Men vi kan konstatera att det är ganska få som utnyttjar den möjligheten. I dialog med Arbetsförmedlingen ges förklaringen att arbetsförmedlarna inte har haft någon vana eller kunskap i att motivera till utbildning eftersom de inte skulle göra det. har Arbetsförmedlingen antagit en strategi för hur de ska motivera fler till utbildning. Det välkomnar jag. Detta är ett av de områden där vi verkligen skulle kunna prestera bättre än vad vi gör inom arbetsmarknadspolitiken, det vill säga att motivera och få över fler personer till reguljär utbildning. När vi ser till de arbetslösas sammansättning är gruppen med kort utbildning väldigt stor. Där är utbildning inte den enda lösningen men självklart en viktig pusselbit. 11 (M): Tack, ministern, för inlägget! När det är högkonjunktur är det naturligtvis lättare att få jobb, få in ungdomar på arbetsmarknaden och så vidare. Men vi vet att – det är svårt att säga när det blir – kommer det en lågkonjunktur. Då måste människor ha fått redskapen för att kunna finnas på den reguljära arbetsmarknaden så långt det är möjligt. Jag tänker på det ministern säger om att det är svårt att få kanske framför allt ungdomar som gått ut gymnasiet att gå vidare i utbildning som de arbetar i till exempel traineetjänsterna. Finns det en risk att de inte vill utbilda sig när det är högkonjunktur? Kommunerna tar in alla som vill arbeta inom till exempel hemtjänst. De får arbete trots att de inte har adekvat utbildning. Kan det vara ett hinder för att de vill anstränga sig ytterligare, utbilda sig och ta en examen i det som de ska arbeta med? Det är bara en tanke som jag har när jag står och lyssnar. Hade man inte kunnat ha kvar de ideella organisationerna för de personer som står allra längst ifrån? Även om en kommun har behov av extratjänster och tar in fler kommer den procent som står väldigt långt ifrån att ha det oerhört tufft även i ett offentligt arbete. De kanske behöver ha en sysselsättning som är mindre stressande där de får ett stort stöd av dem som de arbetar tillsammans med. Jag vill höra lite mer om det. Vad jag förstod av vad ministern sa ska Arbetsförmedlingen även ha kvar dessa anordnare som tidigare fanns. Jag läste en artikel om fas 3-anordnare, som det tidigare hette. Det gäller till exempel Hela Människan i , som var en väldigt stor anordnare. De hade 50–60 personer, och är det 1 person kvar. Möjligtvis är det just inte någon kvar. Människor ringer och frågar om de inte kan få komma tillbaka och så vidare. I stället sitter de nu bara hemma ensamma om dagarna. Jag förstår inte varför man inte skulle kunna fortsätta att ha detta som en grund för dem som står längst ifrån arbetsmarknaden. I regeringens vårproposition kan jag inte se att det finns någon konkret politik för att minska jobbklyftan mellan inrikes och utrikes födda. Det är den som blir större och större. Den som är inrikes född har lätt att få arbete eftersom det råder högkonjunktur, men den som är utrikes född har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Det är uppenbart att den traditionella arbetsmarknadspolitiken inte har lyckats minska klyftan. I vårpropositionen är det av regeringens satsningar som exempelvis går till integration i skolan. Det är där vi måste börja få in alla människor när det handlar om arbetsmarknaden, och gärna med mycket mer prao än vad vi har . Det är en fundering jag har: Varför är det en sådan liten andel av vårpropositionen som innehåller jobbsatsningar för integration? Nya jobb växer fram i mindre företag, och skatter är styrmedel för att förändra beteende. Då är det konstigt att när arbetsmarknadsministern kämpar för att fler människor ska få arbete lägger näringsministern och finansministern pålagor på de företag där vi vet att man kan få arbete. Fyra av fem nya jobb kommer i de mindre företagen. När man har en regering som har ett jobbmål om att ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020 tycker jag att det blir konstigt att man inte försöker hitta hängrännan mellan arbetsmarknadspolitiken och företagarpolitiken. Det skulle jag gärna vilja ha en kommentar från ministern till. 12 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): När det gäller frågan om varför ungdomar tar jobb i stället för att utbilda sig är det naturligtvis svårt att veta det. Ofta minskar andelen sökande när arbetsmarknaden är god. Men tror jag att alla som har ögonen någorlunda öppna ser vilket enormt kompetensbehov som finns och vilken god arbetsmarknad som finns också varaktigt om man skaffar sig yrkesutbildning inom de många yrken – nästan alla – där det råder brist. Jag är alltså inte jätteorolig på den punkten – utan att ha så väldigt mycket belägg för hur utvecklingen ser ut där. Jag delar uppfattningen att det finns personer som står så pass långt ifrån arbetsmarknaden att det kanske inte ens är aktuellt med en anställning utan i stället handlar om en arbetsträning med stöd. Därför är min uppmaning till Arbetsförmedlingen, vars ledning jag hade möte med , att säkerställa att man kan använda de arbetsintegrerande sociala företagen på ett mer långsiktigt sätt när det gäller arbetsträning med stöd. Vi vet att många av dem är väldigt bra på att göra just det. frågade tidigare om Finsam och samordningsförbunden. Jag har positiv erfarenhet av Finsam och samordningsförbunden. Jag tror att det finns mer att hämta av att göra denna samordning så att man kan göra mer skräddarsydda lösningar för personer som har en komplex problematik och där det inte är ovanligt att det finns en sjukdomsbild eller en långtidssjukskrivning i bakgrunden. Det handlar om personer som därför är i en situation där de behöver särskild hjälp in på arbetsmarknaden. Detta ser jag positivt på. När det gäller den fortsatta inriktningen framåt och vårpropositionen anger den, som väl vet, ramarna för den kommande budgetpropositionen. Men jag kan lova att vi kommer att hålla fast vid den politik som har lett till att utrikes födda är den grupp som ökar sin sysselsättning mest på arbetsmarknaden. Det gäller framför allt utrikes födda kvinnor. Detta är en politik som vi vill se fortsätta. Vi behöver göra ännu mer, men det har redan tydligt vänt i rätt riktning. Det kom nya AKU-siffror som är positiva. Sysselsättningen överraskar uppåt, och arbetslösheten överraskar nedåt. Det går alltså i hög grad i rätt riktning på svensk arbetsmarknad. Vi har en politik som har lett till att andelen nyanlända som efter den tvååriga etableringsperioden kommer i arbete eller utbildning har ökat trots att vi har många fler personer i det så kallade etableringsuppdraget. Det kommer att peaka med det allra största antalet. När jag tillträdde var det som gick vidare till arbete eller studier, och är det . Det är min avsikt att fortsätta att arbeta för att denna andel kommer att öka. Utvecklingen går i rätt riktning. Vi kommer att fortsätta att föra en politik som förstärker detta, för det finns naturligtvis fortfarande utmaningar. När det gäller små företag har regeringen just aviserat förslag om att den som anställer sin första anställda får en kraftig skatterabatt på denna anställning, ett så kallat växa-stöd. Det innebär att det blir billigare än annars att anställa sin första anställda. Vi vet att många små företag drar sig för det första steget att anställa sin första person. 13 (M): Det är bra. Växa-stöd är säkert väldigt bra. Men då kan man inte å andra sidan signalera 3:12-regler som kommer att bli mycket tuffare för företag, för då kommer de inte att våga anställa i alla fall. Alltihop hänger liksom ihop. Det är glädjande att fler utrikes födda har fått arbete. Jag kommer från en kommun, , där vi har 16,1 procents arbetslöshet. är utrikes födda. Det ser väldigt olika ut i landet, och vi bor alltså från . Det behövs verkligen åtgärder. Jag har en fråga om moderna beredskapsjobb i staten. Jag träffade en personalchef för en myndighet, som verkligen hade försökt. Hon hade skrivit en kravspecifikation till sin lokala arbetsförmedling eftersom hon såg att det fanns uppgifter som inte utfördes. Hon fick då tillbaka tolv svar med förslag på personer som aldrig skulle kunna utföra dessa uppgifter. Hon var lite bekymrad. Hon kommer från en kommun där hon har jobbat som personalchef, och hon sa: Vi i kommunen är vana vid att ta emot personer som ska få in en fot på arbetsmarknaden och så vidare. Men i myndigheten är det svårt att få en acceptans för detta. Jag skulle vilja höra lite grann om hur det här ser ut. Hur många har kommit in, och hur ser det ut framöver? Små och medelstora företag skapar fyra av fem arbetstillfällen i . Det är viktigt att ha med sig i alla reformer som ska göras. ska extratjänsterna komma in även i friskolor och i privatägda vårdinrättningar. Det betyder att samma regering som genom vinsttak vill få bort privata välfärdsföretag nu behöver dem för att komma närmare numerären av extratjänster som utlovades inför valet . 14 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Jag har tyvärr inte de senaste siffrorna när det gäller de moderna beredskapsjobben med mig, men utvecklingen går framåt. Jag känner mig också trygg med att vi kommer att klara de målsättningar som är gjorda. Staten är inte van att anställa på det här sättet. Det är bland annat därför vi har gjort denna särskilda satsning. Om man förväntar sig att det privata näringslivet, som är de som är bäst på att anställa personer som står långt ifrån arbetsmarknaden, och kommuner och landsting, som är näst bäst, ska göra detta måste också staten, som brukar vara sämst på det, gå före och visa med ett exempel att man är beredd att ta sin del av ansvaret. Därför gör vi det. Jag delar uppfattningen att små och medelstora företag står för en viktig del av jobbtillväxten. Där finns ett gott samarbete – det är det som kallas för jobbsökande – med Arbetsförmedlingen som har varit så framgångsrikt att det nu har permanentats och blivit ett viktigt sätt att jobba. Det hjälper verkligen arbetsgivarna att finna rätt kompetens och att hitta jobb till personer som man inte säkert visste från början att man skulle hitta jobb till. Avslutningsvis vill jag bara säga att har fel på en punkt: Regeringen vill inte avskaffa privata aktörer inom välfärden, men vi vill säkerställa att skattepengar går till det de är avsedda för och inte försvinner till skatteparadis eller i privata fickor. Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2016/17:413 om regelkrångel på arbetsmarknaden 15 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att minska regelkrånglet på arbetsmarknaden så att fler kan få praktik och jobb. Målet med regeringens jobbpolitik är att alla som kan arbeta ska arbeta. En arbetsmarknadspolitik som bidrar till förbättrad matchning mellan arbetssökande och arbetsgivare och som rustar människor för att möta kraven på arbetsmarknaden är ett viktigt medel. Det är viktigt att eftersträva ett arbetsmarknadspolitiskt regelverk som är effektivt, tydligt och enkelt att förstå. Åtgärder för att förenkla bör vidtas så långt det är möjligt utan att göra avkall på rättssäkerhet och träffsäkerhet, samt i den mån det är förenligt med andra regelverk. Regeringen har sedan tillträdet lagt om arbetsmarknadspolitiken med fokus på resultat i stället för detaljstyrning. För att förbättra möjligheterna till individanpassning och lokal samverkan har regelverken inom bland annat jobb- och utvecklingsgarantin och nystartsjobb setts över och förändrats, och styrningen av Arbetsförmedlingen har lagts om. Regeringen har vidare lanserat 90-dagarsgarantin för unga. Allt detta har regeringen gjort för att de arbetsmarknadspolitiska insatserna ska träffa rätt personer och leda till att fler kommer i arbete. Regeringen gör nu också en översyn av reglerna för anställningsstöden för att stöden ska bli mer överskådliga och de olika stödformerna harmoniseras där det bedöms möjligt. Regeringen har i en proposition till även föreslagit nya regler för Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag. Syftet är att minska onödig administration och skapa förutsättningar för ökad flexibilitet och effektivitet i arbetet med nyanländas etablering. Regeringen kommer att fortsätta se över det arbetsmarknadspolitiska regelverket och arbeta för förenkling där det är att betrakta som ändamålsenligt. 16 (M): Tack, ministern, för svaret! Ja, alla som kan arbeta ska arbeta säger ministern i svaret – jag instämmer helt i det – och därför måste alla hinder identifieras som motverkar att alla som kan arbeta ska arbeta. Det handlar både om att minimera hinder för den enskilde och förstås hinder för att fler jobb ska skapas och arbetsgivare kan anställa. När man besöker olika arbetsförmedlingskontor i landet tas det upp, som arbetsmarknadsministern stod här förra mandatperioden och sa till alliansregeringen, att det är alldeles för många arbetsmarknadspolitiska åtgärder och för få fria medel hos Arbetsförmedlingen. Det är precis det ministern tar upp också. Det kan inte ha hänt särskilt mycket avseende det, för vad de säger är: – vi kan hitta på att en person heter så – kan inte få en åtgärd eller komma i sysselsättning, för vi har inga pengar kvar i just det stupröret. Vi har mycket pengar kvar i det andra stupröret men får inte flytta pengarna mellan dem. Det blir ett hinder för den personen att komma ut på arbetsmarknaden och en stor frustration hos handläggarna som gärna vill få den här personen att komma i arbete. Regelkrångel och attityden gentemot företagare är viktiga aspekter för att få fler företag att starta och växa och därmed skapa fler jobb. Småföretagens anställda står dessutom för de sammanlagt största skatteintäkterna till landets kommuner. I den förra interpellationsdebatten talade vi om att fyra av fem arbeten skapas i mindre företag. Jag tycker generellt att samhällets politikområden delas upp alldeles för mycket i stuprör. Vi tänker inte tvärsektoriellt – i hängrännorna – utan det den ena handen gör vet inte den andra om. Arbetsmarknadspolitik måste gå hand i hand med åtgärder för fler jobb. Eftersom fyra av fem jobb tillkommer i mindre och medelstora företag måste politiken underlätta så att de företagen kan växa och anställa. De olika förslag som regeringen har flaggat för – vi vet inte om de kommer att bli av – om flygskatt, kilometerskatt och 3:12-regler gör sammantaget att man inte vågar ta risken att anställa, och då hjälper vi inte till så att fler människor kommer in på arbetsmarknaden och får arbete. Dessutom hämmas arbetsmarknadsministerns ambitioner om att fler ska få arbete i andra änden av ett annat departement eller en annan minister. Det där är inget nytt för regeringen som finns . Det har alltid varit så att vi har våra utskott i olika stuprör och departementen likaså – men människan är ju mer komplex än så. kom EY och Novus med en rapport angående attityden till företagande. Det är oroande att närmare hälften av alla svenskar inte upplever att entreprenörskap uppmuntras i , inte minst eftersom entreprenörer spelar en otroligt viktig roll i den svenska ekonomin och står för en stor del av de nya arbetstillfällena. Det vore intressant att höra en kommentar från arbetsmarknadsministern om det. Dessutom skulle regelförenklingsarbetet underlätta för framför allt de mindre företagen som inte har samma resurser som de stora företagen att hantera till exempel en komplicerad skatteadministration. I nästa replikskifte ska jag återkomma till skrivelse som är mycket tydlig med det här om hur regelkrångel och hämmandet av fler arbetstillfällen minskar möjligheten för fler att få arbete. 17 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Det var många frågor på en gång här. Frågan som ställde från början handlade om ett fall i där bakgrunden inte är regelkrångel utan att Kommuner och Landsting har gjort bedömningen att den form som man hade för sommarjobb ute på privata företag inte var förenlig med den kommunala kompetensen. Det finns alltid viktiga regler, till exempel statsstödsregler och regler som handlar om att säkerställa att konkurrensen inte snedvrids, som man måste ta hänsyn till. Det tycker jag inte är samma sak som regelkrångel faktiskt. kom det in massor med andra frågor här också. målar upp det som om det skulle bli omöjligt att få växande företag i ett land där man till exempel inför att flyget ska betala sin del av miljöstörande verksamhet med en flygskatt på kanske per flygbiljett. Då skulle det inte bli några jobb, får man bilden av. Låt mig påminna om att ju har haft, får man säga, lite otur med sina prognoser om hur det ska gå med jobben tidigare. Jag kommer ihåg att när ni var i regeringsställning fick varje gång revidera prognoserna åt fel håll. Det blev färre jobb än vad man tidigare hade prognosticerat, det blev högre arbetslöshet än vad man tidigare hade prognosticerat och det blev sämre statsfinanser än vad man tidigare hade prognosticerat. Så här var det år . Sedan kom ni i opposition, och då sa ni: Vem skulle vilja anställa i det här landet med den nya, socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen? Ja, ganska många uppenbarligen. Vi har aldrig haft så många lediga jobb som vi har . Arbetsgivarna skriker efter arbetskraft; det är väldigt många som vill anställa. Ni sa att om man återställer arbetsgivaravgiften för ungdomar kommer ungdomsarbetslösheten, som redan var på en hög nivå, att öka. Vi har återställt arbetsgivaravgiften, och ungdomsarbetslösheten är nu den lägsta . Ni sa att om man återställer taket i a-kassan till en anständig nivå kommer arbetslösheten att öka. Vi har höjt taket i a-kassan, och arbetslösheten sjunker och vi har färre än någonsin som tvingas leva på arbetslöshetsförsäkringens trygghetssystem. har alltså tidigare haft otur, får man säga, med sina prognoser. Jag förutspår att ni också kommer att ha det med den prognos som levererade här. 18 (M): Ingen, allra minst den nuvarande arbetsmarknadsministern, kan ha undgått att vi hade en historiskt kraftig recession 2008 där klarade sig mycket bra tack vare en alliansregering och en finansminister som höll i finanserna. är det högkonjunktur, och i min hemkommun är arbetslösa. Det tycker jag är oroande. Jag ber om ursäkt för att det blev många extrafrågor i mitt anförande, men det jag skulle vilja återkomma till är Arbetsförmedlingen och medelstilldelningen och det krångel som handläggarna upplever och som de berättar om när man är ute och pratar med dem. Det kom upp också när vi satt i alliansregeringen att man ville ha en större pott med friare medel.