prot · H40988 · 2017-03-29 00:00:00 — Enligt beräkningar från skulle en RUT-vänlig politik leda till ytterligare 16 000 nya jobb. För en månad sedan fanns ca 120 000 inskrivna på Arbetsförmedlingen som tillhörde just den gruppen, och de lär inte bli färre utan tyvärr fler. Då blir det extra svårt att förstå de rödgrönas halvering av just RUT-avdraget. Det första jobbet i det nya landet är det bästa sättet att snabbt komma in i det svenska samhället, det vill säga att gå från utanförskap till innanförskap och att vara med och bidra i stället för att belasta. I en rapport som jag har beställt från framkommer det dessutom att om en person går från försörjningsstöd till ett arbete bidrar det i kommunkassan med . Det borde vara högintressant även för socialdemokratiska kommunalråd. Även Arbetsförmedlingens generaldirektör är starkt kritisk till försämringen av RUT-avdraget eftersom det försvårar för de människor som står allra längst bort från arbetsmarknaden att komma in. Vi moderater föreslår i stället att RUT-avdraget tripplas så att det blir möjligt att få göra avdrag med . I överenskommelsen med regeringen finns det nu fler tjänster som inbegrips. Tyvärr valde regeringen att halvera avdraget. Fler tjänster som konkurrerar om avdraget och halvera avdraget blir något av en paradox om tanken är att fler ska få ett första jobb. Dessutom är väl varken flyttjänster eller it‑tjänster de jobb som gör att utrikes födda kvinnor som har det absolut tuffast att komma in på marknaden får det lättare. På ett seminarium var det väl ingen som inte förstod att inte var helt förtjust i RUT-sektorn. Jag undrar vad svar är till de utrikes födda kvinnor som inte får ett första jobb. Regeringens jobbpolitik har ju inte direkt rosat marknaden. Satsningen på extratjänster har väl än så länge genererat ett helt jobb i . Eller är det så att och hans regering hellre ser att människor är kvar i försörjningsstöd i stället för att gå till jobbet? Som det ser ut är det inte alla gånger ens lönsamt att gå från bidrag till jobb eftersom även arbeten med lägre löner beskattas mycket högt. Till och med LO ser problemen. Ja, herr talman, det går bra för . Det är bra. Det råder högkonjunktur, och det är glädjande! Många har ett jobb att gå till, men det finns också en stor grupp som inte har ett jobb att gå till. Det är också glädjande att vi blir allt friskare och lever . Detta sammantaget innebär, herr talman, att fler måste gå från bidrag till arbete, fler måste jobba högre upp i åldrarna och det behövs fler arbetade timmar. Då behöver vi en regering som uppskattar i stället för beskattar jobb och tillväxt. Jag vill yrka bifall till reservation 4 och Alliansens reservation 7. 119 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1. har en pragmatisk syn inom skattepolitiken och ser ingen betydelse av att låsa sig vid specifika skattenivåer av ideologiska skäl. Men vi har ambitioner inom välfärd och trygghet, vilka inte medger skatter som är låga ur ett globalt perspektiv. Dock har dåliga erfarenheter av att ha haft OECD-områdets högsta skattetryck . delar för övrigt utskottets mening om att skattepolitiken ska finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter samt skapa förutsättningar för en stabil och hållbar tillväxt och hög sysselsättning. Gällande inkomstskatter – det vill säga dagens debatt om utskottets betänkande nr 22 – har marginalskatter där de högsta nivåerna är i världstopp. Detta riskerar att verka hämmande på löntagares vilja att arbeta mer. Det är inte fel med en progressivitet i inkomstbeskattningen, men även om den högsta marginalskatten skulle sänkas till skulle fortfarande ligga betydligt högre än OECD-genomsnittet. Det borde inte vara en orimlig målsättning. Jag vill förtydliga att inte har föreslagit detta, så vi är inte heller fria från synd, men som ett inspel i debatten borde det inte vara ett orimligt mål. För att spinna vidare på visioner för större förändringar av skattepolitiken har börjat tala om låga skatter på låga inkomster. Detta kommer sig av att det pågått en debatt om huruvida de så kallade lägstalönerna ligger på en rimlig nivå i . På vissa håll förespråkas att lägstalönerna ska sänkas. Argumentet är att om vissa, inte minst många nyanlända som står långt ifrån arbetsmarknaden, har en lön som ligger under lägstanivån, och om lönerna bara sänks tillräckligt, skulle dessa individer hamna i sysselsättning i stället för i utanförskap, om än till en lägre lön. Motargumentet från inte minst arbetstagarorganisationerna gör i stället gällande att sänkta lägstalöner slår negativt mot samtliga löntagare och att personer riskerar att fastna i en så kallad låglönefälla. Båda argumenten har en viss relevans. Forskningen tycks spreta en aning. Å ena sidan finns studier som visar att risken att människor fastnar i låglönefällan faktiskt existerar och att denna risk är betydligt mer påtaglig för kvinnor. Å andra sidan finns det studier som i stället visar att det huvudsakligen är ungdomar som kommer i fråga för låglönejobb. I takt med att de blir äldre och skaffar sig arbetslivserfarenhet avancerar de också på lönemarknaden och lämnar låglönejobben bakom sig. I ett sådant fall, där det förvisso finns en viss andel låglönejobb men där också lönerörligheten är hyfsat stor, är det svårt att finna argument mot förekomsten av låglönejobb på såväl kollektiv som individuell nivå. Om det vid varje givet tillfälle finns ett antal individer som har relativt låg lön men det vid en jämförelse visar sig att det inte är exakt samma individer, då finns det uppenbart en hög grad av lönerörlighet som kompenserar för den lägre initiala lönen genom högre lön senare i livet, vilket också påverkar pensionen. Om lönerörligheten inte är påtaglig uppstår däremot problem. Det är mening att det på vissa håll finns en överdriven tilltro till denna lönerörlighet. Vi vill därför låta utreda en modell där man i stället för att sänka lönerna sänker inkomstskatterna på de lägre arbetsinkomsterna. En utgångspunkt skulle kunna vara att ingen betalar inkomstskatt över huvud taget på taxerad arbetsinkomst . Vår ambition att avskaffa skatteklyftan mellan inkomst av pension och inkomst av tjänst står också fast. En sådan reform skulle kunna få tre konsekvenser. För det första blir det mer attraktivt att acceptera en anställning till låg lön eller en deltidsanställning jämfört med exempelvis försörjningsstöd, a‑kassa eller motsvarande eftersom man blir befriad från inkomstbeskattning. Det leder till ökat arbetskraftsutbud. För det andra blir det billigare för företaget att anställa eftersom löntagaren är intresserad av sin nettolön snarare än av sin bruttolön. Det leder till ökad arbetskraftsefterfrågan. För det tredje blir det en kraftig förbättring av den lägsta inkomstdecilens levnadsstandard. De med lägst inkomst får enligt beräkningar högre levnadsstandard, vilket också leder till ökad konsumtion. Alla dessa parametrar var för sig och tillsammans för en uppgång i sysselsättningen och skulle också göra det mer attraktivt att gå från en svart anställning till en vit sådan. En sådan här skattereform skulle naturligtvis fordra en ganska rejäl och omfattande finansiering. Vad vi har föreslagit är alltså en utredning av det hela, en parlamentarisk kommitté. I kommittén skulle man kunna utreda en finansieringslösning där nuvarande jobbskatteavdrag i praktiken blir ett riktigt avdrag i stället för en skattereduktion. Man skulle kunna se över momssatserna. Ränteavdraget skulle kunna slopas eller minskas i försvarbar takt, och arbetsmarknadspolitiska reformer som visat sig ineffektiva skulle kunna slopas. Det behövs ett brett stöd i kammaren för att ens utreda frågan, och än så länge har vi inte märkt av något stort intresse från övriga partier. Men det behövs som sagt en parlamentarisk kommitté för att utreda detta. Kommittédirektiven bör inriktas på att dels utreda de sysselsättningspolitiska konsekvenserna, dels involvera arbetsmarknadens parter, dels i detalj utreda de fördelningspolitiska aspekterna avseende såväl inkomstgrupper som andra grupper som kan bli negativt påverkade – exempelvis pensionärer, studenter och ensamstående småbarnsföräldrar – och dels föreslå eventuella kompensationer för det fall att någon grupp med svagare köpkraft blir särskilt negativt påverkad. Att ta ut skatt från någon som har låg inkomst ökar risken för att personen i fråga blir beroende av andra typer av transfereringar från det offentliga, vilket är en viktig aspekt att ta med i det här fallet. (forts. § 18) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 16 Beslut om ärende som slutdebatterats UU8 om förutsägbarhet och långsiktighet inom biståndet Punkt 1 (Ökad förutsägbarhet i biståndet) 2. res. 1 (M) 3. res. 2 (V) 4. res. 3 (KD) Förberedande votering 1: 18 för res. 6 för res. Kammaren biträdde res. , , och (alla KD) anmälde att de avsett att rösta nej men markerats ha avstått från att rösta. Förberedande votering 2: 74 för res. 18 för res. Kammaren biträdde res. (S) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 73 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 39 SD, 23 MP, 18 C, 16 L, 1 - 1: 73 M Avstod: 18 V, 10 KD Frånvarande: 19 S, 11 M, 8 SD, 2 MP, 4 C, 3 V, 3 L, 6 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 17 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FöU10 Skärpta straff för brott mot tillståndsplikten för explosiva varor Punkt 1 (Lag om ändring i lagen (2010:1011) om brandfarliga och explosiva varor) 2. res. 1 (SD) 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 73 M, 23 MP, 18 C, 18 V, 16 L, 10 KD 1: 39 SD, 1 - Frånvarande: 19 S, 11 M, 8 SD, 2 MP, 4 C, 3 V, 3 L, 6 KD, 1 - Punkt 4 (Otillåten hantering av handgranater) 2. res. 3 (L) 16 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 73 M, 23 MP, 18 C, 18 V, 10 KD 3: 16 L Avstod: 39 SD, 1 - Frånvarande: 19 S, 11 M, 8 SD, 2 MP, 4 C, 3 V, 3 L, 6 KD, 1 - Punkt 5 (Innehav och användande av krigsmateriel) 2. res. 4 (M, C, KD) 3. res. 5 (L) 103 för res. 16 för res. Kammaren biträdde res. (S) och (MP) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 102 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 38 SD, 23 MP, 18 V, 1 - 4: 73 M, 1 SD, 18 C, 10 KD Avstod: 16 L Frånvarande: 19 S, 11 M, 8 SD, 2 MP, 4 C, 3 V, 3 L, 6 KD, 1 - Punkt 6 (Fyrverkerier) 2. res. 6 (V) 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 72 M, 39 SD, 23 MP, 18 C, 16 L, 10 KD, 1 - 6: 1 M, 18 V Frånvarande: 19 S, 11 M, 8 SD, 2 MP, 4 C, 3 V, 3 L, 6 KD, 1 - (M) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Kammaren biföll utskottets förslag. SfU7 En handräckningsbestämmelse i lagen om mottagande av asylsökande m.fl. Punkt 1 (Lagförslaget) 2. res. 1 (V) 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 73 M, 39 SD, 23 MP, 18 C, 16 L, 10 KD, 1 - 1: 18 V Frånvarande: 19 S, 11 M, 8 SD, 2 MP, 4 C, 3 V, 3 L, 6 KD, 1 - Punkt 2 (Resurser till ) 2. res. 2 (SD) 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 73 M, 23 MP, 18 C, 2 V, 16 L, 10 KD 2: 39 SD, 1 - Avstod: 16 V Frånvarande: 19 S, 11 M, 8 SD, 2 MP, 4 C, 3 V, 3 L, 6 KD, 1 - SfU13 Ny lag om försäkringsverksamhet i premiepensionssystemet Kammaren biföll utskottets förslag. MJU18 Offentliggörande av uppgifter om ekologiska aktörer Punkt 1 (Offentliggörande av uppgifter om ekologiska aktörer) 2. res. (C, KD) 28 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 73 M, 39 SD, 23 MP, 18 V, 16 L, 1 - : 18 C, 10 KD Frånvarande: 19 S, 11 M, 8 SD, 2 MP, 4 C, 3 V, 3 L, 6 KD, 1 - NU15 Ombud vid stämma i kollektiva förvaltningsorganisationer Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Främjande av internationell handel) 2. res. 1 (M, C, L, KD) 3. res. 2 (SD) 118 för res. 40 för res. Kammaren biträdde res. 117 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 23 MP, 18 V 1: 73 M, 18 C, 16 L, 10 KD Avstod: 39 SD, 1 - Frånvarande: 19 S, 11 M, 8 SD, 2 MP, 4 C, 3 V, 3 L, 6 KD, 1 - Punkt 3 (Tvistlösningsmekanismer i investeringsavtal) 2. res. 7 (V) 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 21 MP, 18 C, 16 L, 10 KD 7: 18 V Avstod: 73 M, 39 SD, 2 MP, 1 - Frånvarande: 19 S, 11 M, 8 SD, 2 MP, 4 C, 3 V, 3 L, 6 KD, 1 - Punkt 9 (Främjandet av EU:s inre marknad) 2. res. 13 (M) 3. res. 14 (C) 4. res. 15 (L) Kammaren antog med acklamation res. 13 som motförslag i huvudvoteringen. 72 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 S, 1 M, 39 SD, 23 MP, 18 V, 10 KD, 1 - 13: 72 M Avstod: 1 S, 18 C, 16 L Frånvarande: 19 S, 11 M, 8 SD, 2 MP, 4 C, 3 V, 3 L, 6 KD, 1 - (S) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. (M) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (En långsiktig energipolitik) 2. res. 1 (M, C, L, KD) 117 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 S, 39 SD, 22 MP, 18 V, 1 - 1: 73 M, 18 C, 16 L, 10 KD Avstod: 1 S, 1 MP Frånvarande: 19 S, 11 M, 8 SD, 2 MP, 4 C, 3 V, 3 L, 6 KD, 1 - Faradj Koliev (S) och (MP) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 2 (Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning) 2. res. 2 (M) 3. res. 3 (SD) 4. res. 5 (V) 5. res. 6 (L) Förberedande votering 1: 18 för res. 16 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 40 för res. 18 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 3: 73 för res. 38 för res. Kammaren biträdde res. 73 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 23 MP 2: 73 M Avstod: 39 SD, 18 C, 18 V, 16 L, 10 KD, 1 - Frånvarande: 19 S, 11 M, 8 SD, 2 MP, 4 C, 3 V, 3 L, 6 KD, 1 - Punkt 3 (Förnybar energi) 2. res. 11 (V) 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 S, 23 MP 11: 18 V Avstod: 1 S, 73 M, 39 SD, 18 C, 16 L, 10 KD, 1 - Frånvarande: 19 S, 11 M, 8 SD, 2 MP, 4 C, 3 V, 3 L, 6 KD, 1 - (S) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 6 (Energieffektivisering) 2. res. 20 (C) 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 73 M, 23 MP, 16 L 20: 18 C Avstod: 39 SD, 18 V, 10 KD, 1 - Frånvarande: 19 S, 11 M, 8 SD, 2 MP, 4 C, 3 V, 3 L, 6 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. Återförvisningsyrkande (S) Proposition ställdes först beträffande det under överläggningen framställda yrkandet om återförvisning av ärendet till utskottet för ytterligare beredning. För bifall räckte att minst en tredjedel av de röstande anslöt sig till detta. Talmannen konstaterade att minst en tredjedel av de röstande hade bifallit återförvisningsyrkandet. Kammaren hade således bifallit återförvisning av ärendet till utskottet för ytterligare beredning. Partivis fördelning av rösterna: För bifall: 94 S, 23 MP, 18 V För avslag:73 M, 39 SD, 18 C, 16 L, 10 KD, 1 - Frånvarande: 19 S, 11 M, 8 SD, 2 MP, 4 C, 3 V, 3 L, 6 KD, 1 - Punkt 1 (Försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder till ) 2. res. 1 (V) 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 73 M, 38 SD, 23 MP, 18 C, 15 L, 10 KD, 1 - 1: 1 SD, 18 V, 1 L Frånvarande: 19 S, 11 M, 8 SD, 2 MP, 4 C, 3 V, 3 L, 6 KD, 1 - Punkt 3 (Valbarhet) 2. res. 2 (SD) 39 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 73 M, 23 MP, 18 C, 18 V, 16 L, 10 KD 2: 38 SD, 1 - Frånvarande: 19 S, 11 M, 9 SD, 2 MP, 4 C, 3 V, 3 L, 6 KD, 1 - Punkt 4 (Valhemlighet och valsedlar) 2. res. 3 (SD) 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 73 M, 23 MP, 18 C, 18 V, 16 L, 10 KD 3: 39 SD, 1 - Frånvarande: 19 S, 11 M, 8 SD, 2 MP, 4 C, 3 V, 3 L, 6 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Skattesatser) 2. res. 1 (SD) 3. res. 2 (C) 4. res. 3 (V) Förberedande votering 1: 19 för res. 18 för res. Kammaren biträdde res. (S) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Förberedande votering 2: 42 för res. 18 för res. Kammaren biträdde res. (S) och (MP) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 73 M, 23 MP, 16 L 1: 39 SD, 1 - Avstod: 18 C, 18 V, 10 KD Frånvarande: 19 S, 11 M, 8 SD, 2 MP, 4 C, 3 V, 3 L, 6 KD, 1 - Punkt 4 (Avdragsförbudet för stadigvarande bostad) 2. res. 6 (C, M, L, KD) 117 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 S, 39 SD, 23 MP, 18 V, 1 - 6: 73 M, 18 C, 16 L, 10 KD Frånvarande: 20 S, 11 M, 8 SD, 2 MP, 4 C, 3 V, 3 L, 6 KD, 1 - (S) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 6 (Övriga frågor) 2. res. 8 (M) 72 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 1 M, 39 SD, 23 MP, 18 C, 18 V, 16 L, 10 KD, 1 - 8: 72 M Frånvarande: 19 S, 11 M, 8 SD, 2 MP, 4 C, 3 V, 3 L, 6 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 18 (forts. från § 15) Inkomstskatt (forts. SkU22) 120 (V): Jag ska börja med att, något chockerande, hålla med både Per och . Det är inte alltid det händer! Men det går ju riktigt bra för svensk ekonomi just . Alla kurvor pekar åt rätt håll, arbetslösheten minskar och människor är lyckliga. Det kommer dock inte alla till del att det går så himla bra för . Det är en ekonomi för de rika. Det är ett system riggat för att göra vinnare till ännu större vinnare och rika ännu rikare. Vi saknar helt enkelt ett omfördelande skattesystem som bidrar till ökad jämlikhet och minskade klyftor. Per och lyfte fram att klyftan består mellan dem som har och dem som inte har jobb, och så är det ju till viss del – men inte enbart. För visst har ni väl hört talas om, och kanske till och med känner till, människor som har sms-jobb, som arbetar på en otrygg arbetsmarknad, som utsätts för hyvling? Det är människor som jobbar i taxibranschen, med handel, inom städ, som undersköterskor eller inom transportsektorn. Alla dessa grupper har till stora delar otrygga arbeten, och många av dem är även lågavlönade. som ekonomin växer ser vi alltså hur klyftorna växer. som fler får jobb ökar också pressen på arbetsplatserna, och allt fler tvingas till jobb på otrygga villkor – inte minst efter den olyckliga AD-dom som tillåter hyvling av arbetstiderna, vilket nu sätts i system på allt fler arbetsplatser. som inkomsterna har rakat i höjden för vissa står andra kvar och stampar med sina låga löner. Inom vissa utsatta branscher ser vi till och med lönesänkningar. Ni har redan tagit upp låglönejobb i era inlägg. Låga löner leder till en låglönemarknad. Det leder till pressade villkor. Det leder till pressade arbetare. Det leder till ett hårdare klimat på arbetsmarknaden och till ökade klyftor. Det finns mig veterligen inga studier som visar på ökad jämlikhet och rörlighet på arbetsmarknaden som en effekt av sänkta löner. Tvärtom skapas det på detta sätt en helt ny grupp av working poors, och det är ingenting som vi vill ha i . Det skattesystem som vi talar om här är ett viktigt styrinstrument för att öka jämlikheten och för att förändra fördelningen av de rikedomar som skapas i samhället. Frågan för mig är varför regeringen inte vill göra något åt de orättvisa skatterna, som lever kvar från högerregeringen. Det är en skattepolitik som inte angriper orättvisorna och som inte omfördelar. Det är en skattepolitik som behåller alla avdragsmöjligheter, mest utnyttjade av dem som har det bäst ställt. Det är en skattepolitik som på område efter område låter alla dem som bor i förorter och bruksorter betala för höginkomsttagares RUT- och ränteavdrag – en skattepolitik som gynnar höginkomsttagarna i de rika moderatkommunerna. Det bästa svaret gett är att lagt kort ligger. Denna logik rimmar illa med att skapa ett som håller ihop för alla. Frågan om skatter är inte svår. Det handlar helt enkelt om vilket samhälle vi vill ha, om fördelningspolitik och om hur de rikedomar som skapas i vårt samhälle ska användas. Vilken typ av välfärd vill vi ha? Hur ska den finansieras? Hur ska den fördelas – efter behov eller efter plånbok? För är jämlikhetspolitiken central. Jämlika samhällen minskar klyftorna. Jämlika samhällen gör att människor lever . Jämlika samhällen har visat sig vara överlägsna alla andra samhällen. En förutsättning för jämlika samhällen är en gemensam och stark välfärd och en aktiv fördelningspolitik med omfördelande skatter. En av de viktiga utgångspunkterna för när vi diskuterar skattepolitik är att det totala skatteuttaget behöver öka – inte minska. Vi behöver mer pengar till välfärden – inte mindre. Vi behöver ökade resurser för att sjukvården ska fungera, för att lärare ska kunna få höjda löner och för att förskollärare ska kunna anställas, så att barngrupperna kan bli mindre. Den kraftigt och strukturellt underfinansierade och underbemannade välfärden bärs upp av exempelvis underbetalda medlemmar och av sönderstressade sjuksköterskor. En annan viktig utgångspunkt för är att skatterna ska vara omfördelande och betalas efter bärkraft. Detta innebär att de som har det bäst ställt ska betala mer i skatt och att de som har det sämst ställt ska betala mindre i skatt. De som har de högsta inkomsterna ska bidra till vår gemensamma välfärd i stället för att genom avdrag drastiskt minska sin skatt. I vårt generella välfärdssamhälle ska vård, skola, omsorg, kultur med mera betalas med skatten och inte fördelas efter plånbokens tjocklek och de möjligheter som denna ger. I ett sådant samhälle måste skatten vara omfördelande och progressiv för att minska klyftorna och för att vi ska nå målet om ökad jämlikhet. Vi måste bort från en borgerlig skattepolitik med alla möjliga typer av avdragsmöjligheter för dem som har det bäst förspänt. behöver avskaffas, jobbskatteavdragen fasas ut och ränteavdragen kraftigt reduceras. Vi måste bort från en borgerlig skattepolitik som fungerar som tvångströja. Vi vill återinföra förmögenhetsskatten, fastighetsskatten och arvs- och gåvoskatten. Pengarna används bättre för att skapa högre sysselsättning, som ger alla människor en chans att komma i arbete, för att genomföra kraftfulla investeringar i den eftersatta infrastrukturen och för mångmiljardsatsningar på att utbilda människor utanför arbetsmarknaden. Ett annat – mycket bättre – sätt att använda exempelvis de miljarder som spenderas på RUT-avdraget, som hyllar, är att höja barnbidraget med per barn och månad. Det skulle innebära ett välkommet tillskott på för många fattiga barnfamiljer med två barn. I stället för att ge ett bidrag som utnyttjas allra mest av den rikaste tiondelen i skulle vi kunna stimulera hela ekonomin. För mig är det obegripligt att Socialdemokraterna sedan har aviserat att man ska ta bort detta överklassbidrag, som i huvudsak går till de rikaste kranskommunerna runt – , och – men också till och . Det är osund fördelningspolitik, och det är mycket få låginkomsttagare som ens kan använda sig av detta bidrag. Även om jag står bakom samtliga de reservationer som gjort i detta betänkande vill jag nu passa på att yrka bifall till reservation 16, om reseavdragen. Jag tror att många av oss är överens om att detta avdrag inte fungerar, och har om och om igen konstaterat att det har ett stort skattefel på flera miljarder.