prot · H409105 · 2017-05-04 00:00:00 — Det enda som gör för att föra bort fokus från det faktum att de har stöttat högern och de skatteminskningar som har skett för de rikaste på bekostnad av välfärden är att prata skit om invandrare. Det är det som upprepar här: floskler. 15 (SD) replik: Det var som använde väl till att ägna sig åt så många påhopp som möjligt. Han började sitt anförande med att säga att han inte accepterar att vi kallar folk illegala. Men det går tydligen bra att kalla folk som är invalda i riksdag för rasister. På så sätt går det jättebra att välja epitet. Häri, herr talman, ligger konstiga värdegrunder, och jag kan inte följa med i vad som gäller där. Vad har vi för politik för vuxenutbildningen? är frågan som ställs. Framför allt vill vi se till att det fungerar på ett bra sätt för de personer som är i vuxenutbildningen – att de passerar in i systemet och antas på ett komplett sätt. Vi har talat om många av de här förslagen tidigare, och jag känner inte att det är någon mening att jag står här och upprepar mig. Men på just det här området som vi debatterar har vi inte så många förslag, därför att med vår politik hade vi inte behövt stå här och diskutera de här sakerna. Av den anledningen lägger vi heller inga förslag. Det finns säkert delar av andra områden där inte har någon politik eftersom ni har en annan lösning på saker och som används innan problemen uppstår. Jag vet inte hur vi ska tala mot de här sakerna, men har en förkärlek för att stå och tala om vem som är vad, hur och varför i vårt parti. Jag kan bara tala för mig själv, herr talman. Jag står här just nu framför , och han vill uppmärksamma mig på att jag har föreslagit att man kan titta på läraryrket och se ifall de som är lärare är lämpliga, och skulle vilja titta på om riksdagsledamöter är lämpliga att vara det. Jag, herr talman, har ett kliniskt rent avsnitt i mitt belastningsregister. Jag tror tyvärr inte att har det. 16 (MP): Jag har aldrig träffat någon som på djupet är nöjd med att vara arbetslös. Det kan finnas otroligt många anledningar till att människor är utan arbete, och en av dessa kan vara bristande utbildning. Att samhället ger möjlighet till utbildning oavsett var i livet man befinner sig ger många en chans att ta sig ur arbetslöshet, byta karriär eller fortbilda sig. Komvux är en väg där vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. Man ska få möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens för att kunna få bättre möjlighet att komma in i arbets- och samhällslivet, få bättre självförtroende och utvecklas som person. Utbildningen utgår från den kunskap man har, och så bygger man på. Om man inte har klarat av inleder man med grundvux för att få grundskolebehörighet och läser sedan vidare för att få gymnasiekompetens. Att hitta ett yrke som motiverar till studier är inte alltid så enkelt. kommun har arbetsmarknadskunskap i årskurs 8. Där får eleverna frågan hur många olika jobb de känner till, och oftast känner de till 25–30 stycken. Detta visar att det kan vara svårt att veta vad som passar just en själv när man bara känner till ett fåtal jobb. Uppskattningsvis finns det 8 000 yrken, mer eller mindre, som har skiftat under årens gång. vet unga inte vad en rorgängare, en flottare eller en växeltelefonist är. Och de som lämnade jordelivet hade ingen aning om att spelutvecklare skulle bli ett hett eftertraktat yrke, för det fanns inte med på listan över huvud taget. Det livslånga lärandet blir viktigare och viktigare. Att stanna kvar i ett yrke är inte det självklara för vår tids arbetskraft. Detta ställer krav på utbildningsanordnare att leva upp till en arbetsmarknad som är i ständig förändring. Grundskolekompetens öppnar dörrar till ett antal olika val. Ett av dessa är yrkesvux, som regeringen har gjort en kraftig satsning på för att ge elever möjlighet att utbilda sig inom bristyrken för att få chans att snabbt komma i arbete. Det känns bra med nya regler om utökad rätt att läsa på komvux. Kravet på en examen från ett yrkesprogram i gymnasieskolan för att ha rätt till komvux på gymnasiet tas bort. I stället införs en utökad rätt att delta för att uppnå behörighet till högskoleutbildning, även om denna påbörjas på grundnivå och vänder sig till nybörjare eller till utbildning inom . Satsningen på allas rätt till komvux är viktig eftersom den öppnar dörrar i utbildningssystemet och stärker individers rätt till utbildning. Möjligheten att utfärda slutbetyg enligt äldre bestämmelser för gymnasial vuxenutbildning förlängs så att de får utfärdas till och med . Dessutom tar man bort riktvärdet för undervisning inom vuxenutbildning i svenska för invandrare. Utbildningen inom ska svara mot behoven av kvalificerad arbetskraft i arbetslivet, för de jobb som verkligen finns, eller i alla fall medverka till att utveckla eller bevara kvalificerat yrkeskunnande inom smala yrkesområden som är betydelsefulla för individen och samhället. Att bli till exempel silversmed är en av dessa utbildningar. Konst- och kulturutbildningar och vissa andra utbildningar ska bland annat medverka till att utveckla ett kvalificerat yrkeskunnande inom det konstnärliga eller kulturella området. Yrkeshögskola är en utbildningsform där man kombinerar teoretiska studier och praktik, så kallat – lärande i arbete, i samarbete med potentiella arbetsgivare. På en LIA-arbetsplats utbildas eleverna i skarpt läge. Under handledning får de vidareutveckla sina kunskaper från skolan i en verklig miljö. De får arbetslivserfarenhet och får känna på sin kommande yrkesroll . De får kontakter i arbetslivet som mycket väl kan leda till jobb direkt efter utbildningen. , som gör på FN i , säger: Min utbildning till internationell kulturprojektledare har tagit mig på en överraskande resa från att ha arbetat med marknadsföring av svenskt konst- och kulturliv till att arbeta med digital diplomati och marknadsföring av . beslutas på nytt vilka utbildningar som ska få starta inom . När arbetsmarknadens behov av en viss kompetens har fyllts startas inte fler utbildningar inom det yrket. En effekt av detta är att det tillkommer många nya och spännande yrken inom . Inom vissa branscher har kompetenskraven förändrats mycket. ger vidareutbildning och/eller specialisering – ännu en ingrediens i det livslånga lärandet. Vuxenutbildning är på många sätt det som ger hopp om att vi ska kunna erbjuda människor den utbildning som behövs för att de ska kunna hitta ett arbete som får dem att växa, som arbetsmarknaden får tillgång till välutbildade medarbetare. Därmed yrkar jag bifall till utskottets förslag. 17 PER LODENIUS (C): Livslångt lärande, möjligheten att vidareutbilda sig också efter gymnasiet, är viktigt. Också den som har en utvecklingsstörning och därför har gått i särskola borde ha den möjligheten. Men har du gått i särskola har du inte samma möjlighet, utan det beror på vad kommunen vill erbjuda dig. Du har egentligen ingen egen valmöjlighet. Detta är onödigt. Vi vet att det finns mycket man kan utföra även om man har en utvecklingsstörning, bara man får chansen att fortsätta att lära sig mer efter gymnasiet. Lika viktigt som det är att de som har det lätt för sig har möjlighet att utvecklas efter sin förmåga och sitt intresse är det att de som har en intellektuell funktionsnedsättning också får möjlighet att utvecklas efter sin förmåga och sitt intresse. Jag vill ha en högskola också för den som har gått i särskolan. Alla behövs i vårt samhälle. Alla har en plats i vårt samhälle. Det är en fråga om demokrati. Detta är några meningar jag har använt i riksdagsmotioner, debattartiklar och här i talarstol under mina år som riksdagsledamot. Vi kommer att anta ett tillkännagivande om att regeringen särskilt ska se över hur tillgången till eftergymnasial utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning kan förbättras. Detta är ett beslut som jag har längtat efter ända sedan jag klev in här i riksdag 2006, inte minst för mina elever som lärare i gymnasiesärskolan och för alla de särskoleelever som jag har fått träffa sedan jag blev riksdagsledamot. Jag har förmånen att få följa många projekt och andra arbeten som handlar om att öppna upp möjligheten till eftergymnasial utbildning för den som gått i särskolan. Många har också kommit hit till för olika seminarier. Tack, alla kollegor från olika partier som sitter här, som har ställt upp för dem och tagit till sig budskapet! Ett särskilt tack vill jag rikta till från Socialdemokraterna: för ett bra samarbete! Det är ett enigt beslut vi fattar , och så ska det vara, för det här är inte och bör inte vara ett partiskiljande ställningstagande. De stora hjältarna och förebilderna är dock alla ni som kämpar runt om i landet, till exempel SV Kulturcollege, med i spetsen, som nämndes tidigare här, på , med tillsammans med och , projektet på , med i spetsen, liksom yrkeshögskoleutbildningen till kulturkommunikatör i samt , som inte finns med oss längre men vars arbete fortsätter genom andras försorg, bland annat genom Kultur och Kvalitet, där bland andra , och är aktiva. Och så har vi vid , vars avhandling om sysselsättning och social rättvisa blivit en ögonöppnare för många och absolut bidragit till dagens beslut. Jag skulle kunna fortsätta att räkna upp alla hjältar som jag mött runt om i vårt land. Ni är alla otroligt viktiga. Förlåt om jag inte nämnt alla er här och , men ni vet vilka ni är och ni är alla guld värda. hade en manifestation på här utanför . Den uppmärksammades både här i och av medierna. Det här beslutet är också för er. Men vi ska vara medvetna om att vi inte är i mål med dagens beslut. Det är ett första steg, ett viktigt steg, för att bryta kommunarresten för den som har gått i särskolan. Det är många beslut kvar att ta, men är vi äntligen på väg. Jag lovar att jag kommer fortsätta att kämpa för möjligheten till eftergymnasial utbildning för den som gått i särskola. För, herr talman, detta är ett litet beslut för att ta men ett stort beslut för allas möjlighet till livslångt lärande. 18 (S): Även jag ska som utlovat säga några ord om det tillkännagivande om fortsatt lärande efter gymnasiesär och särvux som ett enigt utskott står bakom . Det blir lite svårt efter det mycket fina tal som Per Lodenius höll. Jag blev faktiskt lite rörd. Jag vill också tacka Per Lodenius för att han har bidragit till åtminstone min kunskapsutveckling och mitt engagemang. Han har fått med sig sitt parti, allianspartierna och hela i dessa viktiga frågor. Jag vet att har bidragit till detta. Jag vill börja med att säga att det är bra att regeringen tillsatte en utredning, med som utredare, om en väl anpassad vuxenutbildning. Regeringen har tagit ett viktigt steg där. Enligt direktiven ska utredaren bland annat kartlägga vilka möjligheter det finns till utbildning efter gymnasiesärskola och särvux och analysera om dessa svarar mot målgruppens behov. Om utbildningsmöjligheterna inte svarar mot målgruppens behov av fortsatt utbildning ska utredaren föreslå åtgärder för att fylla behovet. Här fattas yrkeshögskola och högre utbildning. Detta rättar vi till , gemensamt över partigränserna. Jag och flera ledamöter har länge varit engagerade. Detta gick inte , och vi har många steg kvar att ta. Men flera av oss stod där på med eleverna från och demonstrerade för deras rätt till högre utbildning. Jag vill också säga att varje barn och ungdom, oavsett kön, bakgrund och funktionsnedsättning, ska ges en god grund att stå på. Vuxna ska ha god tillgång till utbildning under hela livet, oavsett var i landet man bor. Detta är en ambition som regeringen har, och det gäller alla barn, unga och vuxna, oberoende av ålder, könstillhörighet och funktionsnedsättning. Detta är viktigt att slå fast. Rätten till utbildning slås också fast i flera internationella konventioner. I artikel 24 i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning beskrivs att rätten till utbildning ska ges utan diskriminering och på jämlika villkor. Utbildning är dessutom ett målområde i Agenda , och personer med funktionsnedsättning nämns särskilt. Detta ska staterna säkerställa: att det blir en likvärdig utbildning av god kvalitet för alla . måste och kan gå före här. Jag tror på ett samhälle som tillvaratar varje enskild människas förmåga att bidra till samhällsbygget på bästa sätt. Jobb ger frihet. Vägen till ett jobb går ofta via utbildning. Har man utbildning har man fler möjligheter och mer frihet att välja och välja bort. Möjligheten att välja bort ska inte underskattas i detta sammanhang. Jag vill yrka ett bestämt bifall till utskottets förslag! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 13.) § 10 Skolväsendet – grundläggande om utbildningen, Skolväsendet – lärare och elever och Skolväsendet – övergripande skolfrågor Skolväsendet – grund-läggande om utbild-ningen, Skolväsendet – lärare och elever och Skolväsendet – över-gripande skolfrågor betänkande 2016/17:UbU17 Skolväsendet – grundläggande om utbildningen, betänkande 2016/17:UbU18 Skolväsendet – lärare och elever och betänkande 2016/17:UbU19 Skolväsendet – övergripande skolfrågor 19 (S): Det är inte ofta man börjar med att hänvisa till tidigare betänkanden, men för oss som är här i rummet är detta fantastiskt. Tänk om vi kunde ha den typen av stämning när vi tar motionsbetänkanden i allmänhet – det vore fantastiskt! Vi ska behandla utbildningsutskottets betänkanden om skolväsendet: UbU17, UbU18 och Ubu19. Detta är ett omfattande motionsbetänkande som av praktiska skäl har delats upp i tre men som alltså behandlas i en samlad debatt. Jag vill inledningsvis yrka bifall till utskottets förslag i samtliga betänkanden, inklusive ett gemensamt tillkännagivande om studie- och yrkesvägledning. Jag vill också säga att utskottets ställningstaganden och regeringens arbete har målsättningen att höja kunskapsresultaten, stärka läraryrkets attraktivitet och öka jämlikheten i skolan. Men, herr talman, anledningen till att jag inte yrkar bifall till någon av de två reservationer som vi står bakom är att oppositionens båda tillkännagivanden slår in öppna dörrar. Tillkännagivandet om att undervisning inte ska vara könsuppdelad slår in en vidöppen dörr. Regeringen beslutade om ett uppdrag till : att föreslå ändringar i läroplanerna för att förtydliga skolans uppdrag att motverka traditionella könsmönster, att gestalta och förmedla värden som jämställdhet mellan kvinnor och män samt att aktivt och medvetet främja deras lika rätt och möjligheter. Ändringarna ska särskilt tydliggöra att den värdegrund som anges i läroplanen inbegriper att skolan ska organisera undervisningen så att flickor och pojkar möts och arbetar tillsammans i undervisningen. Uppdraget ska redovisas . Regeringen är alltså i full färd med att förtydliga regelverket just för att stoppa könsuppdelad undervisning. Sanningen är dessutom att de förändringar som regeringen redan påbörjat kommer att gå snabbare än en skollagsförändring. Det andra tillkännagivandet, herr talman, handlar om att regeringen bör vidta åtgärder för att införa digitala och centralt rättade nationella prov. Här slår oppositionen in ytterligare en öppen dörr. Ingen är emot en digitalisering av de nationella proven. Faktum är att en digitalisering av de nationella proven pågår just i detta . En särskild utredare har presenterat en rad förslag kring de nationella proven, bland annat att de digitaliseras –2022. Skolväsendet – grund-läggande om utbild-ningen, Skolväsendet – lärare och elever och Skolväsendet – över-gripande skolfrågor , en av många remissinstanser, säger: ”Vår samlade bedömning är emellertid att det inte kommer att vara möjligt att alla prov är digitaliserade , men väl i de ämnen och de delar där det är särskilt lämpligt med hänsyn till kurs- och ämnesplaner.” Detta ger en liten fingervisning om frågans komplexitet. Redan i höstbudgeten aviserade vi att de nationella proven skulle digitaliseras och få ökade inslag av extern bedömning. arbetar nu med ett förberedande uppdrag för att digitalisera proven, och regeringen planerar att lägga fram en proposition . Den meningsskiljaktighet som möjligen finns är att vi inte tycker att de nationella proven ska samlas in och skickas till en central myndighet i , som ska rätta dem. Vi tror, precis som utredningen kom fram till, att ett viktigt syfte med de nationella proven ska vara att stödja betygsättningen. Så kan vi stärka en likvärdig betygsättning och elevernas rättssäkerhet. Men för att kunna bedöma i hur hög grad kunskapskraven uppfylls behöver också de som ansvarar för elevernas kunskapsutveckling, lärarna, spela en fortsatt viktig roll när det gäller hur man använder de nationella proven. För att lärarna, som i slutändan ska sätta elevernas betyg, ska kunna göra det på ett likvärdigt och rättssäkert vis är det viktigt att de har kunskap om de nationella proven och rättningen av dem. Därför är vi för extern bedömning men inte nödvändigtvis centraliserad rättning. Eftersom detta är ett motionsbetänkande, och således inte utgår från regeringsförslag, vill jag kort säga något om några av oppositionens reservationer. Också de tar sin utgångspunkt i att regeringens arbete uppenbarligen är ointressant att ens sätta sig in i: Motion ska skrivas, antingen utifrån en vilja att visa på konflikter som inte finns eller utifrån en tro på att skolpolitiska segrar vinns av den som skriver flest motioner, reservationer eller tillkännagivanden i ämnet, alldeles oavsett hur verkligheten ser ut. Ett förslag gäller programmering i skolan. fick ett uppdrag av regeringen att föreslå nationella it-strategier för skolväsendet. bedömer att programmering inte ska bli ett nytt ämne i utan ingå framför allt i matematik och teknik, och teknik föreslås bli ett eget ämne i samband med proposition och fastlagd timplan. Regeringen beslutade om förtydliganden och förstärkningar i skolans styrdokument för att tydliggöra skolans uppdrag att stärka elevernas digitala kompetens. Ändringarna innebär bland annat att programmering införs som ett tydligt inslag i flera olika ämnen i , framför allt i teknik och matematik. De skolhuvudmän som vill kan dock börja förändringarna . När det gäller motioner om ett introduktionsår och lättnader i legitimationskraven har regeringen tillsatt en utredare efter nationell samling för läraryrket. ska lämna förslag som syftar till att ge bättre förutsättningar för lärare, förskollärare, rektorer och förskolechefer att utföra sina uppdrag och bland annat se över behörighets- och legitimationsreglerna. Bland annat ska han bedöma om det finns behov av att justera reglerna om legitimation och behörighet – utan att reformens grundprincip förändras – för att underlätta kompetensförsörjningen. Utredningen ska vara klar . Skolväsendet – grund-läggande om utbild-ningen, Skolväsendet – lärare och elever och Skolväsendet – över-gripande skolfrågor Introduktion och fortbildning för lärare redovisade skolkommissionen i sitt delbetänkande, och även har inom ramen för sin utredning i uppdrag att titta på just professionsprogram. Det finns en reservation om höjda lärarlöner, vilket redan genomförts med från staten. Det görs lyft för lärare i nationella skolutvecklingsprogram inom bland annat digitalisering, skola och arbetsliv och systematiskt kvalitetsarbete, vilket redan har redovisat. Samverkan för bästa skola innebär resurser till de skolor som har de tuffaste utmaningarna och som på flera områden fått kritik av Skolinspektionen. Samverkan för bästa skola är ett långsiktigt och framgångsrikt arbetssätt för att efter tillsyn följa upp, analysera och vidta åtgärder för att åstadkomma ökad behörighet hos eleverna, stärka ledarskapet, åstadkomma trygghet och studiero, öka specialistkunskaperna beroende på skolans olika utmaningar. Det finns helt enkelt större möjligheter för de huvudmän som vill att satsa ytterligare i de mest utsatta områdena, lönemässigt, i personaltäthet och i kompetensutveckling. Jag rekommenderar alla som ännu inte besökt någon Samverkan för bästa skola-skola att göra det. Det är ett systematiskt arbete, där skolledning och profession först analyserar och sedan utvecklar metoder, strukturer, arbetsformer och förhållningssätt i dialog med våra lärosäten och med stöd från forskning och empiri. Det ger stort hopp om att mycket är möjligt om verktyg och tillit ges. Mitt sista exempel på att reservationerna rör sig i samma härad som det arbete regeringen redan bedriver är fjärrundervisningen. gjorde vi ett gediget och komplicerat arbete i utskottet för att komma längre än vad vi hade beredningsunderlag till. Med andra ord: Utskottet ville mer än den förra politiska ledningen. Den utredning som tillsatte var inte särskilt ambitiös – vi ville mer när propositionen kom, och vi gjorde därför ett gemensamt tillkännagivande om att se över entreprenadbestämmelserna i skollagen gällande fjärrundervisning. Det handlar om att helt enkelt få köpa, sälja och samarbeta mellan kommunala huvudmän. Utredningen ska vara klar nu . Det finns egentligen bara ett område i betänkande UbU19 som jag funderar över. Det är skrivningarna från oppositionen om ett gemensamt kösystem för kommunala och fristående skolor. Utan att förhasta mig vill jag säga att det är ett klokt förslag. Men om alla elever ska välja är det upp till bevis för kommunerna att rigga ett system där valen också kan tillgodoses. Jag har fortfarande min kompis i på näthinnan när jag tänker på frågan. Hon har två döttrar som gjorde fyra val inför högstadiet, men inget kunde tillgodoses. De fick ett helt annat alternativ, där varken geografi, kollektivtrafik eller förväntningar stämde. Jag är fortfarande nyfiken och genuint intresserad av vem som ska gå först när platserna inte räcker till. Det är ingen stor diskussion i min hemkommun eller i min valkrets, men det är en rimlig diskussion, i synnerhet när kommunen dessutom inte har möjlighet att dimensionera utbudet av skolor utan faktiskt är beroende av att fristående skolor etablerar sig där de bäst behövs och i sådan utsträckning att det inte blir vare sig under- eller överetablering, med överfulla klassrum eller tomma, påkostade skollokaler som resultat. Skolväsendet – grund-läggande om utbild-ningen, Skolväsendet – lärare och elever och Skolväsendet – över-gripande skolfrågor Långsiktiga planeringsförutsättningar är avgörande för en kommun som ansvarar för alla barns rätt till en likvärdig skolgång. Men det är också helt avgörande för alla som verkar i skolan. Jag tänker då på huvudmän, lärare, föräldrar och självklart elever. Jag kanske har låtit lite pessimistisk i de första och av mitt anförande. Jag vill dock säga att vi sällan haft ett läge som detta. Öppna dörrar – att oppositionen skriver motioner om sådant som regeringen redan jobbar med – kan ju också tolkas som ett momentum, alltså att vi inte står så långt ifrån varandra i alla skolfrågor. Med ett färskt betänkande från vill jag påstå att vi har ett läge i skolpolitiken som vi inte har haft på . Förhoppningsvis kan vi se en bruten trend gällande fallande kunskapsresultat, men likväl på tidigare oacceptabelt låga nivåer. Vi ser en ökande skolvariation och en växande ojämlikhet. Vi har stor andel nyanlända elever. Det råder lärarbrist och stora utbildningsbehov . har en kommission med forskare, skolhuvudmän och professionsföreträdare just enats om en strategi för svensk skolutveckling. Lärarfack och skolledare talar med en röst. Skolpolitiken ligger högt på svenska folkets agenda. Efter remissrundan och lite sommarledigt från är det för oss att ta ansvar. Då är det faktiskt upp till oss – det är helt upp till oss om vi vill visa att vi klarar det som decennier av skolpolitiker inte lyckats med, nämligen att sätta skolans bästa i fokus och främja långsiktighet och tilltro till professionen. 20 (M): Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 6 och 7 i UbU17, reservationerna 2 och 6 i UbU18 och reservationerna 2 och 16 i UbU19. Jag vill också önska min ärade kollega snar bättring. Det lät jobbigt att vara så sänkt i en rejäl förkylning. Vi har alla varit där.