prot · H40969 · 2017-02-16 00:00:00 — Det har också framkommit att väldigt många äldre känner sig lurade av telefonförsäljare. Jag skulle vilja fråga ministern om han har uppmärksammats på den oro som finns hos den äldre delen av befolkningen. Jag skulle också vilja fråga vad ministern anser att vi behöver göra. av befolkning vill alltså inte bli uppringda av telefonförsäljare från företag som man inte redan är kund hos. 42 Statsrådet (MP): Från regeringens sida tycker vi att det är helt oacceptabelt att så många människor utsätts för telefonförsäljning som de sedan inte är nöjda med. Man upplever att det är en aggressiv situation och att man inte får information om vilken produkt eller tjänst man egentligen köper. Ett exempel är det som står i tidningen som jag nu visar upp. fick en räkning på efter att ha blivit uppringd av en aggressiv telefonförsäljare. Jag tycker att det är helt oacceptabelt att det går till på det här sättet inom telefonförsäljning i . Här behöver regeringen göra insatser för att se till att denna marknad fungerar. Vi behöver större trygghet som konsumenter, och vi behöver för eftertanke. Därför vill jag se ett skriftlighetskrav på telefonförsäljning, vilket skulle ge möjlighet att tänka över erbjudandet. Det skulle också ge oss större trygghet som konsumenter. Denna fråga bereds just nu på , och jag hoppas att snart kunna lägga ett sådant förslag på bord. 43 (MP): Det är glädjande att höra att jag och ministern ser samma problem. Jag har också lyft fram tidigare, både medialt och i debatten, att vi bör införa ett skriftlighetskrav. Ministern talar om att göra detta skyndsamt, och jag hoppas att det sker . Betänkandet landade på regeringens bord för en utredning . Jag undrar därför: Hur snabbt är snabbt? Det är många där ute som väntar på att kunna få möjlighet att läsa igenom det avtal som man ska ingå innan man ingår det över telefon. 44 Statsrådet (MP): Det här är ett angeläget område. Det är klart att en marknad där en så stor andel av kunderna är missnöjda inte heller är någon stabil marknad för dem som säljer dessa tjänster. Vi har en stor samsyn i regeringen om att vi måste gå fram med ett förslag. Dock finns det, som så ofta, stora frågor som behöver redas ut. har vi kommit långt med denna beredning, och därför tror jag att vi kommer att kunna lägga fram ett förslag för . 45 PER ÅSLING (C): Jag vill vända mig till finansmarknadsminister . Vi behöver en fungerande, effektiv och säker kontanthanteringskejda som inkluderar hela landet. Alla måste ha möjlighet att använda betalningsmedlen sedlar och mynt. Tyvärr har vi en negativ utveckling. Jag vill fråga när regeringen räknar med att det finns ett konkret förslag som tillgodoser behovet att kunna transportera, sätta in och ta ut pengar i hela landet. byter sedlar och mynt och har gjort det . Sedlar och mynt är lagliga betalningsmedel, och vi riskerar nu att få se en utveckling där landet klyvs på grund av att alla människor inte har tillgång till sedlar och mynt. 46 Statsrådet (MP): Jag tackar Per Åsling för en väldigt viktig fråga. Detta är en utmaning för samhället. Digitaliseringen av vår ekonomi medför många möjligheter. Vi är många som kan sköta våra bankärenden när som helst och därmed slipper att åka långa sträckor för att gå till banken. Men det är också uppenbart att det finns människor som hamnar i svårigheter. Regeringens syn är tydlig: Alla ska kunna sköta sin ekonomi med de metoder som man själv väljer och vill ha. Därför är vi också aktiva när det gäller att se till att vi har en fungerande kontantförsörjning i hela landet. Vi har ett system där länsstyrelserna sammanställer hur utvecklingen ser ut inom deras områden, och detta hamnar som en rapport på regeringens bord. Det finns pengar avsatt till för att komplettera de privata marknadsaktörerna och se till att det finns betaltjänstombud runt om i landet. Vi har också en stadigt pågående dialog med bankerna, där vi kräver av bankerna att de ska vara mer lyhörda för kundernas behov och komma med förslag på åtgärder. Det finns nu också en utredning som kommer att titta på ansvar för kontantförsörjningen. Regeringen agerar kraftfullt i denna fråga. 47 PER ÅSLING (C): Tack för svaret, ministern! Jag är medveten om att frågan utreds och har utretts. Det har varit ett antal utredningar , då det blev akut med transporterna på grund av en konkurs i ett bolag. Men problemet är att frågan utreds av den ena utredningen efter den andra och att problemet ändå kvarstår att det är en negativ utveckling när det gäller människors och företags tillgång till kontanter. 48 Statsrådet (MP): Vi är medvetna om att det är många bankkontor som slutar att använda kontanter och ge möjlighet för kunder att använda kontanter. Det är också många bankkontor som läggs ned i . Vi behöver helt enkelt se till att bankerna tar ett större ansvar. Som regeringen ser det är det de privata aktörerna som har ett ansvar för att tillgodose att de här funktionerna fungerar. De måste vara lyhörda för sina kunders behov. Vi har ställt krav på att bankerna ska komma med åtgärder, och de har sagt att de ska återkomma till regeringen med förslag på hur man kan samverka för en god kontantförsörjning. Tyngre lastbilar på svenska vägar 49 (M): Jag har en fråga till infrastrukturminister . fattade regeringen beslut om att möjliggöra för tyngre lastbilar på våra vägar. kan vi konstatera att av en viktig reform blev det inte mycket kvar. införde på sina vägar . har släpat efter. Det har vi varit överens om på båda sidor av mittgränsen i politiken. Ändå ser vi nu att regeringens förslag i praktiken innebär att det bara är på av det statliga vägnätet som man kommer att kunna använda de tunga lastbilarna – lastbilar som är extremt viktiga för att den svenska skogsnäringen och flera andra viktiga näringar ska kunna transportera sitt gods effektivt. Därför frågar jag infrastrukturministern: detta bara en eftergift till ? Varför vill ni inte ge industrin de villkor som man så länge har påpekat att man behöver? 50 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Det är en angelägen reform som regeringen har fattat beslut om . Den möjliggör effektivare transporter med lastbil och därmed både miljövinster och en förbättrad konkurrenskraft för svenska åkerier och svensk exportindustri, så jag känner mig oerhört nöjd med att vi nu har fattat detta beslut. Det vägnät som pekas ut kommer inte att vara färdigt förrän , säger . Det har funnits ett förslag på tänkbara vägsträckor som har tittat på. Premisserna är för det första att vägarna ska ha den bärighet som krävs för att klara de tunga lastbilarna och för det andra att det ska vara vägsträckor som inte riskerar att det blir en överflyttning av gods från järnväg och sjöfart till lastbil. kommer som sagt att från dagens datum presentera ett slutligt beslut om vilka vägar som ska omfattas. 51 (M): Jag tackar för svaret. Direktivet som gavs till var ganska styrande, så att säga, med de begränsningar som ministern nu redogjorde för. Men det är intressant att höra att man möjligen ser en öppning där, för förslaget som kom från , baserat på regeringens direktiv, var att det skulle bli möjligt på bara några få vägar i , i strid med vad skogsindustrin och andra har uttryckt behov av och önskemål om. Vad jag har sett föreslår regeringen inte heller några pengar för att förstärka vägnätet, vilket gör. Hur ser ministern på detta? 52 Statsrådet (S): Som sagt är det en efterlängtad och viktig reform. Utgångspunkten är att vi behöver använda alla transportslag i på ett så effektivt sätt som möjligt. Det innebär bland annat att vi står fast vid att vi vill se en större mängd gods som transporteras så klimatsmart och miljövänligt som möjligt. Där är både järnväg och sjöfart att föredra, men det finns också stora behov av välfungerande, effektiva lastbilstransporter i . Där landar förslaget väldigt väl. kommer att återkomma med ett väl avvägt beslut . Eventuella intressekonflikter för AP-fondernas styrelseledamöter 53 (L): Min fråga går till Per . Jag ser en oro för att många människor i vårt land har låga pensioner, inte minst ensamstående kvinnor som i känner att pengarna inte räcker till. Från Liberalernas sida har vi därför föreslagit att bostadstillägget för pensionärer ska höjas, I det budgetförslag som regeringen röstar nej till lägger vi 1,3 miljarder på att höja levnadsstandarden för de pensionärer som har lägst ekonomisk standard . Vi ska ha ett pensionssystem som genererar trygghet och som man kan lita på. Vi har kunnat se hur en rad olika företag i PPM-systemet inte agerar seriöst och ansvarsfullt. Det senaste som har uppmärksammats är att en ledamot i en AP-fond också är ordförande i ett bolag som inte tycks agera korrekt. Är det rimligt att man ska kunna sitta i en statlig AP-fond som man sitter i ett privat bolag i PPM-systemet? 54 Statsrådet (MP): Tack, , för ytterligare en viktig fråga! Det är enormt angeläget för regeringen, men också för hela pensionsgruppen, att det finns ett stort förtroende för pensionssystemet. Då måste vi kunna känna oss trygga med att alla representanter som sitter i styrelser agerar för pensionssystemets och AP-fondernas bästa. Vi rekryterar för att det ska finnas den kompetens som behövs. Man ska kunna fatta välgrundade beslut och se till att avkastningen blir optimal för alla oss som har pensionspengar i AP-fonderna. Men man måste som styrelseledamot agera på ett sådant sätt att förtroendet ökar. Där kan det finnas bekymmer. pågår en granskning av företaget i fråga, och vad granskningen kommer att landa i vet vi inte. Men jag kan konstatera att ledamoten har lämnat styrelsen för Allra. Vi kommer att ha en dialog med ledamoten för att höra hennes sida av saken. Det görs dessutom en utvärdering av alla ledamöter . 55 (L): Tack för svaret! Jag är dock inte nöjd med innehållet i svaret. Jag hade önskat att ministern här tydligt hade sagt till svenska folket att man inte ska kunna sitta i en AP-fond som man sitter i en styrelse för ett privat bolag inom ramen för PPM-systemet. Det är klart att om man agerar oansvarigt i det privata PPM-systemet får det också påverkan på förtroendet för det statliga systemet. Min förhoppning är att regeringen tänker om och tydliggör att regelverket ska innebära att man inte kan sitta på dubbla stolar. 56 Statsrådet (MP): Det här är en angelägen fråga, och regeringen är beredd att agera resolut. är pensionssystemet en fråga som vi styr över i bred gemenskap i riksdag. Sex partier står bakom pensionsöverenskommelsen, och vi utformar tillsammans reglerna för pensionssystemet och även för AP-fonderna. En princip i svenskt rättsväsen är att man inte döms i förväg. Det är först när granskningen är genomförd som vi kan veta hur detta bolag har agerat. Jag kan ändå konstatera att ledamoten har avgått från styrelsen för bolaget. Vi kommer att gå vidare med att utvärdera hennes verksamhet. Svenska hamnar och Nord 57 (KD): Jag har en fråga till försvarsministern. Den gäller det beslut som fattades av om att låna ut delar av hamnen till Nord . Vid presskonferensen betonade utrikesministern den stora ryska betydelsen för hamn. Det sas att av de 1 100 fartygen som kommer in till hamn är 700 ryska. Har försvarsministern och regeringen någon aning om hur många det är i själva verket? Jag har en annan fråga. Den gäller avtalet som var på väg att slutas på . Om någon skulle ställa frågor om projektet skulle Region förbinda sig tala om för Nord Stream vem det var. Är det förenligt med offentlighetsprincipen, och har möjligtvis samma typ av avtal slutits med ? 58 Försvarsminister (S): Frågor om vilka avtal som enskilda kommuner och bolag sluter får nog riktas till dem. Det är ingenting som regeringen eller staten reglerar, så ledamoten får väl ta upp det i ett annat sammanhang. Sedan har sifferunderlag och annat redovisats i den offentliga debatten. Dessa siffror har inte varit avgörande för de beslut som gäller , utan den analys som har gjorts utifrån aktuella diskussioner är att vi kan få insyn i projektet och på olika sätt hantera situationen genom att tullen, , Försvarsmakten, polisen och Säkerhetspolisen bedriver ett arbete i området som detta pågår. 59 (KD): På presskonferensen var försvarsministern tydlig med att tala om att detta var något dåligt för svensk säkerhet både . Vad jag vet har bedömningen inte ändrats. Det var inte 700 ryskregistrerade fartyg, utan det var 42. Det visar lite på de överdrifter som har varit, och visst är det märkligt att man ska lämna ut dem som ställer frågor om projektet. 60 Försvarsminister (S): Jag har aldrig använt den typen av siffror i något offentligt sammanhang. Jag känner därför inte att jag bär ett ansvar för det. Nord Stream 2 är inget projekt som regeringen tycker är bra. Därför har vi i förhållande till EU aktualiserat frågan hur man på olika sätt kan hindra det hela. Vi har också gjort olika typer av insatser för att man inte ska använda svensk infrastruktur alternativt använda den kontrollerat. Åtgärder för att öka yrkesutbildningarnas attraktivitet 61 (S): Min fråga går till näringsminister . I och för sig hade jag kunnat vänta till när ministern besöker min fina hemkommun. Men jag vill redan nu flagga för vad jag tror att ministern kommer att få höra när han träffar företagen. De hittar inte rätt kompetens, och det är tillväxthämmande. Det gäller undersköterskor, kockar och industriarbetare. Utan rätt kompetens kommer och många liknande kommuner att tappa tillväxttakt och attraktivitet. Hur vill regeringen agera för att se till att dessa viktiga bristyrken ses som attraktiva och för att yrkesutbildningarna kommer igång ordentligt på gymnasiet och i vuxenutbildningen? 62 Närings- och innovationsminister (S): Det är inte bara i jag möter företagare som tar upp denna fråga. På i princip varenda resa jag gör hör jag att man oavsett bransch – industri, besöksnäring eller vård- och omsorgssektor – har problem att hitta rätt kompetens. Detta är anledningen till att regeringen har genomfört ett stort kunskapslyft där vi successivt bygger upp med 70 000 nya utbildningsplatser på egentligen alla nivåer i utbildningssystemet. Gymnasieskolan har stora utmaningar. Vi ser att det har varit ett vikande intresse för de yrkesprogram som finns på gymnasieskolan. Allt färre ungdomar har valt dem. Särskilt blev tappet stort när den borgerliga regeringen tog bort högskolebehörigheten och beskrev att dessa utbildningar var till för dem som var studietrötta och inte trodde sig klara gymnasieskolan. Det var ett felgrepp, men gör vi stora satsningar. hade vi ett gemensamt arbete mellan LO, och regeringen för att tala väl om yrkesprogrammen – inte minst teknikcollege och vård- och omsorgscollege, som lockar många unga människor tillbaka. 63 (S): Jag tackar ministern för svaret. Just nu är det gymnasievalstider, och 15-åringarna sitter med katalogerna och funderar. Jag kollade vårt närmaste gymnasium, och fem ungdomar har valt det industritekniska programmet. Jag vet att regeringen gör mycket, men jag tror att vi måste göra mer. Hur vill regeringen agera så att elever tidigt får koll på arbetsmarknaden och hur det faktiska yrkeslivet ser ut? 64 Närings- och innovationsminister (S): Det är en viktig fråga. Vi måste ha mer samarbete mellan näringsliv och det offentliga när det gäller utbildningar. När industri och näringsliv är involverade, öppnar sina verksamheter och jobbar nära studie- och yrkesvägledare ser vi resultat. Marknadsföringen av till exempel teknikcollege måste också vara långsiktig. I förrgår var jag i i län, och där hade man beslutat att åter starta ett teknikcollege med industrin för att locka fler unga människor till industrin. Det går alltså, men då vi måste jobba mer ihop. Regeringens inställning till regelverket för arbetskraftsinvandring 65 (SD): Jag har en fråga till näringsminister . publicerades en debattartikel där LO:s ordförande och socialdemokraten redogjorde för att de vill förändra regelverket för arbetskraftsinvandring. Samma utspel gjorde Socialdemokraterna i valrörelsen , men det drogs snabbt tillbaka när protesterade. Även har varit minst sagt skeptiska. Mina frågor till näringsminister är: Vad är regeringens inställning till reglerna för arbetskraftsinvandring? Behöver de förändras och i så fall hur? 66 Närings- och innovationsminister (S): Regeringen har inte ändrat uppfattning. Regeringen utgår från den överenskommelse som de borgerliga partierna slöt med , och den ligger som grund för arbetet. Som vi vet har partier ibland kongresser, stämmor och liknande, och inför vår har vi lanserat ett förslag som går ut på att vi vill förändra denna lagstiftning. Socialdemokraterna tycker att det är fel att behandla alla som söker jobb i och vill komma som arbetskraftsinvandrare på exakt samma sätt oavsett om de är städare eller ingenjörer. Vi tycker inte att det fungerar . Regeringen har gjort flera insatser för att underlätta arbetskraftsinvandring för högspecialiserad arbetskraft. Vi har till exempel tittat över de olyckliga reglerna som gör det omöjligt att rätta felaktigheter. Det har kommit ett sådant förslag. Regeringen tittar också på ytterligare insatser för att göra det lättare. Vi har också gjort stora insatser för att motverka fusk och skapa ordning och reda i de sektorer där man har haft stora problem, inte minst med väldigt låga löner. 67 (SD): Ska jag tolka näringsministerns svar som att debattartikeln mer ska ses som ett inlägg i kommande valrörelse och att detta inte är något som näringsministern har för avsikt att genomföra? finns det ju en majoritet i kammaren för att få igenom, med väl avvägda förslag, en förändring av regelverket för arbetskraftsinvandring. Menar näringsministern allvar, eller är det bara tom retorik inför valrörelsen? Förutsättningarna för Socialdemokraterna att genomföra detta efter ett val och utan den konstellation som skulle bilda en majoritet finns ju inte. 68 Närings- och innovationsminister (S): Hur mandatfördelningen ser ut efter nästa val vet vi först då. I artikeln står det klart och tydligt att det är ett förslag till den socialdemokratiska kongressen. Jag tänker inte föregå vår kongress beslut i frågan; någon ordning får det vara. Men det är ett förslag från Socialdemokraterna som vi driver. Regeringens politik är tydlig. Vi utgår från den överenskommelse som föreligger. Vårt parti utvecklar dock sin politik inför valet och kommer att fortsätta att göra det. Ett svenskt Natomedlemskap och samarbetet med 69 (M): Min fråga går till försvarsminister . Regeringen är och har varit tydlig med att man ser ett Natomedlemskap som problematiskt eftersom då gör sig mer beroende av andra länder och beroendet till ökar. förhandlar i stället ensamt med om vissa överenskommelser. Anser försvarsministern att enskilda avtal på försvarsområdet mellan och gör oss mindre beroende av än ett Natomedlemskap? 70 Försvarsminister (S): Frågeställaren har fel i analysen av varför vi är emot ett Natomedlemskap. Låt mig därför börja med att korrigera henne. Det handlar om ett ställningstagande utifrån vår geopolitiska realitet där två militärt alliansfria länder ligger bredvid varandra och har en lång gräns mot , vad som kan hända vi denna gräns och en bedömning av ett framtida spänningsläge om vi förändrar vår säkerhetspolitiska doktrin. Vi är dock mycket positiva till samarbete med andra länder och ingår därför bilaterala och multilaterala avtal och är aktiva inom Natos partnerskap. I den strategin ingår också ett samarbete med , vilket är gammalt för svensk del, framför allt på materielområdet. Det är alltså ingen nyhet. 71 (M): När man går till en förhandling är det alltid lättare om styrkeförhållandet är något så när lika eller om man i alla fall inte är i underläge. Jag undrar om försvarsministern kan se det som en risk. Vi är ett relativt litet land som kommer att förhandla ensamt med ett rätt så stort land, även om det finns andra länder inblandade. Vi har dessutom påtagit oss ett ökat ansvar för . 72 Försvarsminister (S): Jag ser inte det problem som frågeställaren pekar på. Vi har gjort upp om samverkan eller interoperabilitet, övningsverksamhet, materiel, forskning och internationella operationer. Det man gör konkret är att man gör upp projekt för projekt. Jag ser inte det behov som redovisas här. Jag tycker att vi har valt en bra strategi, som jag har uppfattat hade förankring hos både Försvarsberedningen och den 70-procentiga majoritet som fanns i vid inriktningsbeslutet. Utvecklingen mot ett kontantlöst samhälle 73 (S): Min fråga går till statsrådet . Enligt min uppfattning är det rimligt att vi går mot ett alltmer kontantlöst samhälle, men med den accelererande hastighet med vilken detta sker är det många människor som inte kan hantera sin situation. Äldre känner otrygghet inför att hantera ett kort, och man murar igen bankomater och stänger servicen i bankkontor. Som Per Åsling påpekade tidigare är detta en allvarlig fråga för många i vårt land. Jag vill fråga: Tycker du att den hastighet med vilken detta sker är rimlig? Tycker du att det är riktigt att vi måste betala för att växla in pengar i banken? 74 Statsrådet (MP): Tack, , för en viktig fråga! Vi har redan debatterat den här , men jag debatterar gärna vidare, då den är angelägen för många människor. Jag kan börja med att säga att ryktet om kontanternas död är rejält överdrivet i debatten. håller just nu på att ge ut en ny serie sedlar och mynt, och detta visar med önskvärd tydlighet att kontanter kommer att finnas i våra samhällen . Regeringen gör dessutom insatser för att det ska finnas möjlighet att själv välja hur man sköter sin ekonomi. Det gör vi genom dialog med bankerna, där vi sätter press på dem, genom , där vi nu tittar på ett lagförslag om dessa frågor, och genom betaltjänstombud. Vi vill göra det möjligt för människor att själva välja hur de sköter sin ekonomi, men i slutändan är detta en fråga för finansmarknadernas aktörer. Det är bankerna som har i uppdrag att se till att betalningssystemet fungerar i relation till kunderna, och det är de som sätter villkoren för användningen av kontanter. Detta är inte ett område där regeringen går in och reglerar. Vi brukar inte ha en sådan tendens att reglera marknader. Det vi tittar på nu är till exempel roll. 75 (S): Jag tror att det finns en djup upprördhet över att de fyra storbankerna, som tillsammans tjänar 100 miljarder, nu slår sönder spargrisarna. En gång gick man stolt med spargrisen till banken, och man noterade antal kronor. när elvaåringen kommer dit säger en av bankerna: Du får lämna till mig. En annan bank säger: Du får lämna till mig. Är detta rimligt, ? 76 Statsrådet (MP): Vår syn är att det är bankerna som har huvudansvaret för att se till att kontantförsörjningen fungerar. Det är de som har i uppdrag att se till att kunderna är nöjda, så som det ser ut på många marknader. Vi håller , genom , på att se hur fördelningen av ansvar ska se ut och hur vi kan reglera denna fråga. Det är lätt att konstatera problemen, men däremot är det svårare att komma med förslag på åtgärder. Man har till exempel förslagit lagstiftning. Vi ser att har en liknande lagstiftning, men det verkar inte ge särskilt stora effekter där. Även där läggs bankkontor ned, och kontantlösa kontor ökar. Vi behöver utreda denna fråga vidare. Internetleverantörers ansvar för att bekämpa piratkopiering 77 (SD): Jag har en fråga till närings- och innovationsminister . föll en dom i Patent- och marknadsöverdomstolen som kortfattat betyder att internetleverantörer, trots att de bara tillhandahåller en datatransporttjänst, kan drabbas av sanktioner om de inte blockerar kundernas möjlighet att besöka vissa webbsidor. I den aktuella domen gäller det sidorna The och Swefilmer. Man behöver inte ifrågasätta upphovsrätten som sådan för att problematisera denna dom – det är i alla fall min uppfattning. Min fråga lyder: Ligger denna dom i linje med regeringens politik, eller är man rent av beredd att se över lagstiftningen i denna principiellt mycket viktiga fråga? 78 Närings- och innovationsminister (S):