prot · H40967 · 2017-02-14 00:00:00 — För att få en god försörjningsberedskap avseende livsmedel innebär en ökad nationell produktion fördelar. Att öka livsmedelsproduktionen i ingår i de långsiktiga mål för livsmedelsstrategin som regeringen tillsammans med de borgerliga partierna och har kommit överens om. Genom att i större omfattning ska öka den inhemska produktionen av livsmedel kommer även sårbarheten att minska. Det är dock inte relevant att enbart se på livsmedelsförsörjningen som en isolerad företeelse. En effektiv livsmedelsförsörjning är beroende av insatsvaror såsom fordonsbränsle och gödningsmedel, förädlingsindustri, lagerhållning, distributionsvägar, dagligvaruhandel, el och möjlighet att köpa varor med kontanter eller kort. Därför är det inte enbart tillgången på livsmedel som är av betydelse för livsmedelsförsörjningen. Vi måste först och främst se på krisberedskapen ur ett helhetsperspektiv. När det gäller regeringens ambitionsnivå för svensk försörjningsberedskap i händelse av en situation då import av livsmedel och förnödenheter riskerar att begränsas är målet att de samhällsviktiga funktionerna ska säkerställas och civilbefolkningen värnas. 53 (KD): Min interpellation har jag ställt till inrikesminister , men inrikesministern har lämnat interpellationen vidare till landsbygdsministern. Det är vi som ska ha denna debatt här . Vid i var inrikesministern inbjuden för att redogöra för regeringens samlade strategi för att rusta upp den civila beredskapen. Inrikesministern sa bland annat att självförsörjningsgraden kanske inte är det absolut viktigaste och att vi sannolikt kommer att kunna utbyta varor med länder i vår närhet. Detta resonemang reser naturligtvis stora frågetecken. Är livsmedelslager en sådan struktur som inte ska finnas i den framtida krisberedskapen? Anser regeringen inte att bör planera för en kris där vi inte kan ha ett omfattande varuutbyte med omvärlden? Av erfarenhet vet vi att krissituationer ofta innebär just svårigheter att importera livsmedel. Speciellt svårt kan det vara att frakta livsmedel över vatten. I ett sådant läge är det endast som vi har en betydande landförbindelse med. Är det grannlandet som ska försörja oss i ? Det är min fråga. Är det som regeringen menar ska försörja svenskarna? Är självförsörjningsgraden en prioriterad fråga för regeringen – att ha en plan för hur vi ska försörja våra invånare i en krissituation? 54 Statsrådet (S): Jag måste erkänna att jag är något överraskad över att allianspolitikerna har blivit så oerhört engagerade i krisberedskapen. Det är tredje gången som jag står här i och svarar på en interpellation i ämnet. stod inrikesministern också här och svarade på liknande frågor. Jag blir lite fundersam. Gjordes det inte något över huvud taget i dessa frågor under de där åtta åren? har intresset plötsligt uppstått. Hur var det, ? Vi ska förbereda oss för olika situationer. Vi ska utgå från realistiska scenarier. Jag litar på att våra myndigheter förser regeringen och med relevanta faktauppgifter i fråga om detta. Expertisen gör bedömningen att en fullständig blockad är mer osannolik. Först och främst måste vi försäkra oss om att vi inte blir avskurna från omvärlden, bland annat genom att se på handelsavtal och transportvägar från exempelvis och , innan vi börjar diskutera lagring av varor i stora lager. Det som regeringen har gjort i frågan är att vi tog ett mycket steg framåt när vi lade fram propositionen om en försvarspolitisk inriktning, där vi sa att vi ska upprätta civilförsvaret på nytt. Det är ett mycket stort steg framåt. Vi har också tagit initiativ till att starta arbetet med den nationella livsmedelsstrategin. Det är ett annat steg framåt för att öka vår självförsörjningsgrad. Jag är glad över att de borgerliga partierna var med om att ta fram de övergripande målen och de strategiska områdena. Vi ingår också i ett globalt nätverk, inte minst med EU, där vi har mycket samverkan och samarbetsavtal. Det är också en del i vår livsmedelsförsörjning. Oavsett om det blir en kris eller inte finns det avtal om detta. Vi har också en förstärkt nordisk solidaritetsförklaring som har en betydelse i denna typ av situationer. Dessbättre har vi inte upplevt någon kris i fråga om livsmedelsförsörjningen. Men det är någonting som kan komma, och vi måste givetvis förbereda oss för detta. Men vi måste också ha ett förtroende för våra myndigheter och de relevanta fakta som de levererar till oss . 55 (KD): Jag tackar ministern för detta. Interpellationen var ställd till statsrådet på grund av hans resonemang på Folk och Försvar. Vår försörjningsberedskap är god. I synnerhet livsmedelssidan är under kontroll. Beredskapslagren garanterar att den inhemska produktionen kan fortgå också i en krissituation. En säkrad livsmedelsproduktion är grunden till samhällets kristålighet. Detta tycker jag är fantastiskt bra ord. Det är tyvärr inte ord från något statligt verk i utan från försörjningsberedskapscentral. är ett mycket bra exempel. är liksom med i EU, och vi är på många sätt broderfolk. Men ändå är vi så olika när vi funderar på självförsörjningen. har faktiskt en självförsörjningsgrad på 80–. är nere på 40–. Jag har ibland funderat på hur det kan vara på så olika sätt i och . Ett svar kanske jag fick vid en samling. Jag träffade då en äldre dam. Hon berättade för mig att hon var född i men kom till som ett så kallat krigsbarn under . När hon kom tillbaka till efter kriget fanns det ingen mat. Det var helt tomt. Hon berättade hur bekymmersamt läget var. Hon kunde med kristallklar ton berätta för oss hur det var. Tyvärr verkar vi i ha glömt bort hur det kan vara. Vi har tack och lov levt i fred . känns det som att vi tror att det nog ska ordna sig. Ingen kan tyvärr berätta för oss hur det är när det inte finns någon mat att få tag i. är ett lysande exempel på ett land som vet hur man bör handskas med självförsörjningsfrågan. Jag har en fråga till ministern. självförsörjning är nere på en bottennivå på 40–. Vad tycker ministern är en rimlig självförsörjningsgrad ? 56 Statsrådet (S): har en betydligt högre självförsörjningsgrad än . har faktiskt minskat sin livsmedelsproduktion dramatiskt . Vi hade för inte alltför länge sedan en självförsörjningsgrad på i vårt land. Vi har ett handelsunderskott på livsmedel på – hör och häpna – minus 47 miljarder. Det är klart att detta har försämrat våra möjligheter att i kristider förse oss med livsmedel. Det har gjort att många jobb har försvunnit, inte minst på svensk landsbygd. Det är därför som denna regering tog initiativet till att starta diskussionen om en nationell livsmedelsstrategi. Det handlar om att avsevärt öka vår produktion av livsmedel. Jag har inte angett någon procentsats för detta. Jag tycker ändå att vi ska ta tag i detta, och vi har kommit överens om att vi rejält ska öka vår självförsörjningsgrad och vår livsmedelsproduktion till 2030. Om vi lyckas med detta kommer det att skapa jobb. Regeringen har sjösatt första delen av sin handlingsplan för detta. När det gäller möjliga hot mot är de inte helt entydiga. De är inte enbart territoriella. Det kan vara både öppna och dolda påtryckningar som kan påverka oss. Det kan vara med politiska, psykologiska och ekonomiska medel som man utövar påtryckning mot vårt land. Det gäller därför att vi gör genomgripande analyser. Vi kan inte rusa rakt in i modeller från . Vi kan lära oss av historien, men vi har inte svaren i historien. Svaren för framtiden måste tas fram utifrån dagens situation. Lösningarna kan se helt annorlunda ut än de gjorde . Det är fråga om nya hotbilder. Därför är denna civila beredskap oerhört viktig. Det är också viktigt att vi gör en riktig genomlysning av detta och har ett förtroende för de myndigheter som har ansvaret att ta fram dessa delar. Denna regering är mycket tydlig med att man ska jobba med detta inför den försvarspolitiska propositionen. Det är tydligt när vi gör den nationella livsmedelsstrategin att vi tar dessa frågor på allvar och ska förändra situationen i rätt riktning. 57 (KD): Jag tackar ministern för den diskussion som vi har haft. För mig och för många runt om i är detta en stor och viktig fråga. När man åker runt i landet säger människor: Hur kunde detta ske så fort? Beredskapslager och så vidare bara försvann. Detta diskuterades också i Agenda . Det försvann så fort, och till vilken nytta? Och vad har vi ? Det är alltså många frågor som kommer. Jag tycker att vi måste föra ett resonemang om hur detta ska kunna bli bättre. Jag tycker att det ibland finns en mentalitet i samhället att detta nog ordnar sig. Det reder sig, som vi säger hemma i . Men jag tycker att detta är mycket viktigare än så. Olika beräkningar har gjorts, och de visar att i stora städer som står hyllorna tomma i matbutikerna . Det tycker jag är oerhört alarmerande. I lite mindre städer kanske det handlar om eller innan det är tomt. var jag i . Då fick jag en fråga: Hur ska invånare få livsmedel vid en eventuell kris? Detta är en stor fråga, märker jag. Ministern ville inte säga någon procentsats. Han ville bara öka rejält. Jag tycker dock, som sagt var, att vi ska sikta på att ha högre beredskap . En procentsats vore intressant att få. 58 Statsrådet (S): Jag tycker att det är bra att ställer frågan hur detta kunde ske så snabbt. Under den tiden försämrades vår livsmedelsproduktion avsevärt. Det finns en annan fråga som har direkt koppling till detta, nämligen vårt försvar, som det gick mycket snabbare att förändra. Under regeringen 1 satt man här i kammaren, jag tror att det var 2009, och tog beslut om att avveckla värnplikten, med en rösts övervikt. Då gick det väldigt snabbt, och det får givetvis konsekvenser för vår beredskap. Det är också en sak som vi tittar på. Livsmedelsproduktion är väldigt viktig, och den är viktig inte bara utifrån ett säkerhetsperspektiv utan också utifrån ett landsbygdsperspektiv. Det handlar också om jobben och om den biologiska mångfalden. Vi behöver få en bättre självförsörjningsgrad. Vi behöver producera betydligt mycket mer livsmedel för att klara oss, inte bara i nutid utan i kristid. Har vi ett handelsunderskott på 47 miljarder är det klart att en ökad produktion också skulle förbättra vår ekonomi totalt sett och öka antalet jobb i . Detta är väldigt viktigt. Det finns många olika aktiviteter som måste till för att lösa dessa problem. Myndigheterna har fått tydliga uppdrag av den här regeringen att ta fram förslag som ska bygga på fakta – inte alternativa fakta utan riktiga fakta – för att vi ska kunna komma till rätta med detta. Överläggningen var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2016/17:267 om handelsavtalen och den svenska livsmedelsstrategin 59 Statsrådet (S): har frågat mig om jag har gjort någon analys av hur framtida handelsavtal kommer att påverka målsättningarna i livsmedelsstrategin samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att målsättningarna i livsmedelsstrategin inte ska äventyras. Jag vill inledningsvis understryka att ökad handel är ett viktigt instrument för ekonomisk tillväxt och för att skapa sysselsättning i hela landet. Det är angeläget att erinra om att handel är grunden för framgångsrika ekonomiska utveckling. Regeringen stöder därför EU:s omfattande arbete med att förhandla breda och ambitiösa frihandelsavtal som klimat, miljö, löntagarnas intressen och människors och djurs hälsa värnas. refererar till en rapport som tagit fram om frihandelsavtalens påverkan på EU:s jordbrukssektor. Rapporten visar på ett relativt balanserat resultat där EU fortsätter att vara en stor nettoexportör av livsmedel, vilket gynnar sysselsättning och lantbrukares inkomster i EU. Vissa sektorer, som mejerisektorn och grissektorn, förväntas vinna på en öppnare handel. Andra sektorer, framför allt nötkött och ris, förväntas möta en ökad importkonkurrens. Rapporten visar på effekterna på EU-nivå. Det har inte gjorts någon motsvarande rapport som tittar på effekter enbart i . har även frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att målsättningarna i livsmedelsstrategin inte ska äventyras. Det finns mycket som kan göras för att stärka konkurrenskraften i livsmedelskedjan, och vi har tagit de första stegen i genomförandet av de mål som regeringen, tillsammans med och den borgerliga oppositionen, enats kring. Regeringen lanserade sin handlingsplan för livsmedelsstrategin. I denna presenterar regeringen åtgärder för hela livsmedelskedjan för att uppnå målen i livsmedelsstrategin. Vi pekar bland annat ut områden som regelförenklingar för företagen i livsmedelskedjan, insatser för ökad export av livsmedel, likvärdig kontroll- och tillståndsverksamhet i hela landet, ökad ekologisk produktion och konsumtion samt satsningar på forskning och innovation. För mig är det glädjande att svenska konsumenter alltmer uppskattar de mervärden som kännetecknar våra livsmedel. Svenska mervärden, som ett gott djurskydd, låg antibiotikaanvändning och relativt liten miljö- och klimatpåverkan, gör våra livsmedel hållbara och säkra. Dessa mervärden börjar även efterfrågas alltmer hos konsumenter runt om i världen. Detta är positivt och något vi avser att ta vara på genom satsningar på ökad export inom ramen för livsmedelsstrategin. Regeringen ska också jobba för att underlätta för svenska konsumenter att göra medvetna val. Genom såväl regeringens egna insatser som den ökade medvetenheten om vikten av hållbart producerade livsmedel hos konsumenter, både nationellt och globalt, är jag övertygad om att den svenska livsmedelsproduktionen kommer att öka. 60 (V): Jag tycker att det här är en viktig debatt. Bläcket har knappt torkat på den överenskommelse som sju av åtta partier har slutit gällande en livsmedelsstrategi för . Vi i välkomnar överenskommelsen. Vi ser det som en historisk möjlighet att vända den trend som har pågått under ett antal decennier i , där vi har producerat allt mindre mat och blivit tvungna att importera alltmer. Vi ser det också som en historisk möjlighet att producera mer hållbar mat i . Det måste vi göra, för vi vet att livsmedelsproduktionen står för både en stor miljöpåverkan överlag och stora klimatutsläpp, inte minst från kött‑ och mjölksektorn. förhandlar den , genom som ombud, om två mycket omfattande handels- och investeringsavtal med : med och med . TTIP ligger väl i frysboxen efter seger, men är i allra högsta grad aktuellt. ska avtalet debatteras och eventuellt klubbas i . All erfarenhet visar att om man släpper in livsmedelsproduktion på en frihandelsmarknad och tar bort alla möjligheter till skydd för den inhemska produktionen gynnar det stordrift. Det blir ökad konkurrens och troligen också lite lägre priser, men det drabbar småbönder och dem som har höga ambitioner på miljö-, folkhälso- eller djurskyddsområdet. Vi kan se det själva här i . Precis som har framhållits i den föregående interpellationsdebatten producerar vi i blott hälften av den mat som konsumeras i vårt land. Innan vi blev EU-anslutna producerade vi själva av all mat som konsumerades i . Detta är ett direkt resultat av att vi är en del av EU:s inre marknad, där full konkurrens råder. ska vi få en likartad marknad med hela , åtminstone med , är det tänkt. I många länder förs en intensiv diskussion om detta. Man är med rätta orolig för vad som ska hända med den egna livsmedelsproduktionen och med de högre ambitioner man har på till exempel miljöområdet. , jag vet att ni två gånger på jordbruksråden har debatterat en rapport som har tagit fram och som just handlar om hur dessa handelsavtal påverkar möjligheterna till europeisk livsmedelsproduktion. Precis som du konstaterar i svaret till mig berörs man inte så mycket på vissa områden medan konkurrensen på andra områden kan bli mycket hård och produktionen minskad. Det kan bli svårare att vidmakthålla den standard som vi har . Därför har också den här rapporten blivit mycket omdebatterad på ministerrådsmötena, som jag har förstått det. har tagit fram en granskning av de väntade effekterna av ett handels- och investeringsavtal med , och där konstaterar man ganska tydligt att det här kommer att innebära en harmonisering nedåt, alltså att vi kommer att tvingas sänka våra miljöstandarder och ‑nivåer. Därför skulle jag vilja fråga: Har inte regeringen tagit fram någon strategi för och analys av hur ambitionerna, intentionerna, i livsmedelsstrategin kommer att påverkas av de här handels- och investeringsavtalen? 61 Statsrådet (S): Nej, handelsavtal kommer inte att resultera i sänkta skyddsnivåer för vare sig hälsa eller miljö. Det är någonting som kommissionen tydligt har framhållit när de här frågorna har diskuterats. Det är endast EU-lagstiftning som kan ändra den typen av beslut kring sådana frågor. Jag vill försäkra dig, , om att de gånger de här frågorna har debatterats har alltid fört fram de här synpunkterna. Det handlar om att ha ett gott djurskydd – vi får icke slarva bort det i några handelsavtal. Vi ska ha en hög standard och minska antibiotikaanvändningen. Jag kan nämna att när diskuterades – nu ligger det ju på is – var det faktiskt som förde in att det här med antibiotikaresistens måste tas med i diskussionerna med , och vi fick ett stort stöd för den åsikten. Kommissionären tog också med sig den i de fortsatta förhandlingarna. Inom ramen för det avtal som vi har förhandlat fram med finns det ett samarbete kring djurskydd och minskad antibiotikaanvändning. Det görs alltså inget avkall på de områdena. Sedan tycker jag att det är mycket glädjande att vi är överens om att vi ska öka vår livsmedelsproduktion, som har minskat . Det är mycket som har försvunnit, inte minst från landsbygden och landsbygdens jobb, i och med att vi har gått den här vägen och fått ett handelsunderskott på hela 47 miljarder inom livsmedelsproduktionen. Det är också därför jag välkomnar att vi har kunnat komma överens om livsmedelsstrategin med sju riksdagspartier. Det är unikt att man har gjort en sådan överenskommelse, och den ska hålla till 2030. Regeringen har tagit fram sin handlingsplan för att det nu också ska bli verkstad. Det är en del att regeringen har en handlingsplan, men hela civilsamhället, branschen, måste också engagera sig för att det här ska bli bra och för att vi ska öka vår produktion. Regeringen har anslagit 1 miljard till att jobba med handlingsplanen, och den består av totalt 40 olika punkter. Vi antog det första åtgärdspaketet , . Vi kommer att anta det andra paketet och det tredje . Jag kan nämna några saker som finns i det paket som vi antog gällande handlingsplanen. En av dem är nyckelhålsmärkningen. Den har vi haft , och den har tjänat människor väl. Den vill vi att utvecklar mycket mer. Det handlar om hållbar och hälsosam konsumtion, och det är mycket bra att vi kan utveckla nyckelhålsmärkningen. En annan sak är att minska matsvinnet. Där har vi internationella åtaganden, och det här måste vi också göra i . Likvärdiga livsmedelskontroller så att vi får likvärdighet över hela landet är ett annat förslag. Det ser väldigt olika ut , och vi måste höja kompetensen när det gäller detta. Samverkansforum för ökad export är mycket viktigt. Exporten är viktig för oavsett vilken bransch vi talar om. Utan export kan vi inte bygga ett Välfärdssverige; exporten har i många stycken bidragit till det välfärdsland som är. Det här jobbet är alltså igång, och jag vill försäkra om att vi inte kommer att ligga på latsidan när det gäller att göra verklighet av livsmedelsstrategin. 62 (V): Som jag sa tidigare visar all erfarenhet på att om vi släpper ut livsmedel på ett frihandelsområde är det stordriften som gynnas. Det kan man tycka är bra ifall man vill ha billigare livsmedel med låg miljöstandard. Men om vi, som vi säger i livsmedelsstrategin, ska ha höga nivåer vad gäller miljö och djurskydd, blir i alla fall jag en smula oroad. Det förvånar mig att regeringen inte har gjort och inte avser att göra någon analys av hur de här avtalen kan påverka intentionerna i livsmedelsstrategin. Så har jag förstått det, och jag vill fråga landsbygdsministern om det är så. Sådana här analyser har gjorts på EU-nivå, vilket jag hänvisade till. Det finns två rapporter, en från kommissionen och en från som jag refererar till i min interpellation, och där står det faktiskt att det finns en uppenbar risk för att man kommer att anpassa sig nedåt vad gäller miljöstandard. Jag tänker på sådana saker som att man i rutinmässigt använder hormoner och antibiotika i djuruppfödningen, att man doppar kycklingar i klor för att få bort bakterier och att man har långt mycket mer kemiska insatsvaror och kemikalier överlag än vad vi har i . Jag säger inte att vi kommer att bli pådyvlade de här metoderna och kemikalierna, men, , finns det inte en risk för att det, när vi öppnar våra marknader för alla de här produkterna, blir just som i analys av det så kallade att vi får en anpassning nedåt i miljöstandard? Det är också det som vår svenska kemikalieinspektion har konstaterat då regeringens expertmyndighet på det här området har ställt frågan om vad de anser om möjligheten att föra en ambitiös kemikaliepolitik med de här avtalen. De säger att så som avtalen är formulerade nu finns det en uppenbar risk för en anpassning nedåt. : Var finns beredskapen, analyserna och rapporterna hos den ? Om ni går in i det här utan någon som helst beredskap är jag rädd för att vi om kommer att producera en ännu mindre mängd hållbara livsmedel i . Det förvånar mig också att du säger i ditt svar till mig att det är glädjande att svenska konsumenter alltmer uppskattar de mervärden som kännetecknar våra livsmedel. Men vi har ju sett en trend där vi gått från 80 procents livsmedelsproduktion i ned till . Ja, svenska folket tycker att det är bra med djurskydd och miljö och så vidare, men ärligt talas produceras allt mindre av den mat som konsumeras i här i . ska vi ha den här logiken på en transatlantisk nivå. Ifall ingenting görs kommer det här bara att fortsätta att drabba den svenska produktionen. Det är jag rädd för. kanske kan berätta för församlingen här inne vilka kemikalier och vilka kemiska insatsvaror som och EU har förbjudit inom ramen för det så kallade som ska debatteras i och sedan kommer upp för godkännande i under det här året. Kan du ge något exempel på någon enda kemikalie som ni har fått igenom ett förbud för inom ramen för ? Det finns en mängd andra kritiska dimensioner också på de här avtalen, till exempel att storföretag kommer att kunna stämma stater men stater omvänt inte kommer att kunna stämma storföretag. Vad anser den om det? Är inte det ett komplicerande faktum när vi vill producera mer livsmedel på ett hållbart sätt? 63 Statsrådet (S): Jag vill påminna om att det här inte är bilaterala avtal utan avtal mellan EU och tredjeland. Det är de regelverken som gäller inom EU, och jag berättade i mitt förra inlägg hur vi påverkar dem och också vilka garantier som kommissionären har gett. Vi kommer inte att sänka kraven när det gäller hälsa och miljö. Så är det. När det gäller analyserna är rapporten som har kommit bristfällig på så sätt att det bara är jordbrukssektorn som behandlas. Man ser inte till helheten. Det har jag också uttryckt vid ministerrådet. I fråga om till exempel berörs 200 svenska företag som handlar i de länderna, inom helt andra branscher som inte alls belyses. Man måste ju se till helheten när man tittar på hur ett handelsavtal kan påverka ett land eller en sammanslutning som EU. Där finns det faktiskt en brist. Det har inte blivit några ändringar i till följd av handelsavtalen. Det är inte på det sättet. Det är också viktigt att vi ser betydelsen av att kan ha export av livsmedel, framför allt till tredjeländer. Vi har lyckats bra; vi har sett till att vi har ett lantbruksråd i . Vi har också ökat vår livsmedelsexport dit med . Vi har tagit fram en livsmedelsstrategi i vilken vi säger att exporten är viktig. Då är det också viktigt att vi bevakar det här . De landsbygdsministrar som får uppgiften framgent måste också jobba med exporten, så att vi inte sluter oss och säger att handelsavtal inte är bra.