prot · H5097 · 2017-09-20 00:00:00 — När finansministern lägger sin budget på bord ser vi en total avsaknad av reformer för att ge fler människor möjlighet att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Vi ser inga initiativ för fler enkla, riktiga jobb. Vi ser inga initiativ för att göra det mer lönsamt att gå från bidrag till arbete. Vi ser inga reformer som handlar om att ha höga förväntningar på att bidragstagare ska söka jobb och vara en aktiv del av de insatser som finns på arbetsmarknaden. Före valet lovade Socialdemokraterna att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet. Hur har det gått? faller i den europeiska jobbligan och ligger på 15:e plats, som 300 000 människor befinner sig utanför arbetsmarknaden och knackar på och vill komma in. Trots att regeringen har en mycket mer optimistisk syn på om jobben ska växa till än vad alla oberoende experter har kommer ni att misslyckas med ert jobbmål. Hur känns det att bryta ditt löfte till svenska folket? 15 Finansminister (S) replik: Debatt med anledning av budgetpropositio-nens avlämnande Det är en omdefinition av ett löfte. Vi har sagt att vi ska nå målet , men vi befinner oss inte där. Däremot ser vi att regeringens politik har haft effekt. Arbetslösheten har sjunkit, och över hälften av minskningen beror enligt beräkningar på regeringens politik. sjunker arbetslösheten , och av detta beror på regeringens politik. Ska vi tro på den prognosen eller inte? Ja, till skillnad från när Liberalerna satt i regeringsställning har vår regerings prognoser fallit ut och blivit verklighet när det gäller arbetslöshet. säger att vi inte har några åtgärder för att människor ska komma i arbete. Det är helt enkelt inte korrekt. Vi har en rad åtgärder i budgeten och ett omfattande program. Det handlar om att bygga ut utbildningsplatser: 90 000 fler utbildningsmöjligheter för att människor ska kunna ta de jobb som arbetsgivarna, som skriker efter arbetskraft, har lediga. Vi lägger om hela etableringsuppdraget för att det ska bli tydligare krav – inte som när Liberalerna satt i regeringsställning. Då hade man rätt till en etableringsplan, men har vi i stället tydliga krav på dem som är i etableringsfasen, på samma sätt som för andra arbetslösa. Bland annat inför vi en utbildningsplikt. Därutöver går vi vidare med arbete för enkla jobb och ännu större stöd för kommuner som ser till att människor får arbeta extra i välfärden och bland annat hjälpa till i . Vi avsätter resurser för gröna jobb så att människor kan röja sly, underhålla våra naturreservat och reparera våra vandringsleder. Vi avsätter också pengar för att städa våra stränder. Regeringen har alltså ett omfattande program för att människor som står långt ifrån arbetsmarknaden ska kunna komma in, även människor med funktionshinder – vi bygger ut och höjer lönebidragen. Alla som kan arbeta ska arbeta. 16 (L) replik: gör det klassiska misstag som är så lätt att göra när man är finansminister: man målar med vackra, fina penseldrag för att beskriva verkligheten men glömmer bort att nämna de 300 000 som inte befinner sig på den svenska arbetsmarknaden och som inte vill något hellre än att komma in och vara en del av arbetsplatsens gemenskap. Dem sviker du med din politik, . Nöjdheten blir tydlig när man säger: Vi gör alla dessa saker, och arbetslösheten sjunker. Men den sjunker inte tillräckligt snabbt, utan faller i den europeiska jobbligan. Vi ligger på femtonde plats, men när du började din resa låg vi på nionde eller tionde plats. Det krävs 130 000 nya jobb för att nå ert arbetslöshetsmål, och ni skriver själva i er budget att ni inte kommer att nå det. Detta kan inte beskrivas som något annat än ett fatalt misslyckande. Hur känns det att bryta ditt löfte till svenska folket? Debatt med anledning av budgetpropositio-nens avlämnande 17 Finansminister (S) replik: Jag tycker att det är allvarligt när du omtolkar våra vallöften och använder det på ett aggressivt sätt, . Det är inte ett snyggt sätt att agera på i politiken. Vi har sagt att vi ska nå målet . Prognosen utgår från de åtgärder som ligger i budgeten. Om vi får förnyat förtroende kommer vi att fortsätta att komma med ytterligare åtgärder för att få ned den svenska arbetslösheten. har den sjunkit till , och prognosen är att den kommer ned . Vi har en rad åtgärder för detta, och det är helt andra åtgärder än dem som Liberalerna och föreslår. Han talar om att en ny underklass växer fram som han vill att vi här i ska lagstifta om att sänka lönerna, inte bara för nyanlända utan också för våra ungdomar. Då växer det fram en ny underklass, särskilt som han vill höja hyrorna. 18 (KD) replik: Det är mycket som ska hända enligt anförande. Det ena och det andra ska hända, men hon har ju haft makten under hela mandatperioden. Tyvärr ser vi på område efter område förlorade år. Vi ser en vård som enligt regeringen, innan den tillträdde, höll på att gå sönder och som skulle vändas till världsklass. Denna vård har kraftigt ökande vårdköer och en mycket stor ojämlikhet. Vårdköerna kan inte pratas bort, utan de måste tas bort med rejäla åtgärder. Vi skulle få se lägsta arbetslöshet. Inte ens nu i brinnande högkonjunktur och med regeringens egna glädjesiffror är i närheten av målet. I stället ser vi en ökad tudelning och en arbetsmarknadspolitik som i flera stycken har havererat. Vad vi inte ser är tillräckliga reformer som kommer till rätta med problemen, utan vi bygger bara ut det offentliga åtagandet i brinnande högkonjunktur med ett närmast oändligt antal utgiftsreformer. Detta leder till stora risker för överhettning. Framför allt rustar det inte ordentligt i goda tider för de sämre så att vården kan fungera, så att alla kan få en chans på arbetsmarknaden, så att äldres trygghet ökar och så att den som begår brott åker fast så att tilliten kan växa. Jag tycker att regeringen inte riktigt fixar den grundläggande belysningen innan den plockar fram alla tomtebloss som lyser upp himlen för stunden. Det flammar till lite grann, men när lågkonjunkturens skymning kommer har vi liksom bränt resurserna – de har flammat till. Jag vill gärna ge chansen att förklara sig på dessa områden. Vilka budgetförslag bedömer att hon har lagt fram som kraftigt har minskat tudelningen på arbetsmarknaden, som har kortat vårdköerna och som har ökat tillgången på äldreboenden i ? 19 Finansminister (S) replik: Debatt med anledning av budgetpropositio-nens avlämnande Jag talar naturligtvis om vad som ska hända och om det som finns i denna budget. Det är inte en årsredovisning som vi talar om utan de reformer som vi har . Jag tror faktiskt att det är det som förväntar sig att jag ska berätta om också. frågar vad vi har gjort för att minska tudelningen på arbetsmarknaden. Det som vi har gjort och som är viktigt, vilket också är någonting som svenskt näringsliv efterfrågar, är att se till att fler människor får den utbildning som krävs för att de ska kunna komma i arbete och ta något av alla de jobb som är lediga. Vi bygger kraftigt ut yrkesutbildningarna, så att fler ska kunna utbilda sig till vårdbiträde, barnskötare, rörmokare, byggnadstekniker, verkstadsmekaniker och alla de yrken där vi behöver fler människor som arbetar. Vi gör också en mycket omfattande utbyggnad av den kvalificerade yrkesutbildningen. Dessutom satsar vi stort på bostäder, så att människor ska kunna flytta dit där jobben och utbildningarna finns. Vi har gjort en omfattande upprustning av infrastrukturen, där vi satsar mycket på järnvägsunderhåll. Vi har också avsatt stora pengar för en stor infrastrukturplan som kommer att presenteras . Vad gör vi för att korta vårdköerna? Här har vi satsat en hel del resurser på sjukvården. Bland annat har vi satsat pengar på förlossningsvården men också på barn- och ungdomspsykiatrin. gör vi den största vårdsatsningen i modern tid. Jag hade önskat att den skett tidigare , men eftersom vi ärvde 60 miljarder i underskott från den tid då jobbade i har det inte varit möjligt i denna budget. Men det är en mycket omfattande satsning. Därutöver gör vi en satsning särskilt på äldrebostäder i det bostadspolitiska program som regeringen lanserade i budgeten , om jag minns rätt. 20 (KD) replik: En anledning till att jag uppehåller mig vid detta är att jag undrar varför man ska tro på er. Vårdköerna har alltså ökat dramatiskt . säger att det inte har varit möjligt att åtgärda detta tidigare. Ni avskaffade kömiljarden, som på allvar satte fokus på vårdköerna i . Det var er första åtgärd som ni vidtog när ni tillträdde. Var det helt nödvändigt att göra det? Uppfyllandet av vårdgarantin har gått från under dessa år. Det handlar om vårdköerna. Varför ska vi tro på er när det gäller arbetsmarknaden? Traineejobben – ert största löfte – lägger ni nu ned. Detta har inte fungerat. De skulle nå de grupper som står utanför arbetsmarknaden. De moderna beredskapsjobb som ni lovade är så få och så moderna att man knappt vet om de finns. Det är liksom postmoderna beredskapsjobb. Så här kan jag fortsätta om område efter område. Äldreomsorgen nämndes inte i statsministerns regeringsförklaring. Ni har 12 miljoner till äldreomsorgen som gäller fallprevention. Det är bra. Men det saknas ett perspektiv för att lösa dessa problem. 21 Finansminister (S) replik: Debatt med anledning av budgetpropositio-nens avlämnande Traineejobben var avsedda för ungdomar med gymnasieexamen. Det som har hänt är att detta är en grupp som får jobb på den ordinarie arbetsmarknaden. Och det är dumt att ha arbetsmarknadspolitiska insatser för ungdomar som redan har jobb. Vad gäller kömiljarden fanns det en ganska bred uppfattning i om att den inte fungerade. Den fanns med för att just putsa statistiken. Det gjordes vissa ingrepp, men de som hade mer komplicerade vårdbehov fick inte stöd. Det är inte så vi ska använda våra pengar. När det nu finns resurser ser vi därför till att göra den största sjukvårdssatsningen i modern tid. Kvinnor ska vara trygga när de är gravida, våra äldre ska vara trygga också när de har komplexa behov och vi satsar stort på barn- och ungdomspsykiatrin. Alldeles för många unga tjejer mår inte bra och får inte det stöd som de behöver. Det ska vi se till att de får. 22 (M): presenterade sin fjärde regeringsförklaring som statsminister. Det fanns åtskilligt där som alla kan hålla med om: Det ska löna sig att arbeta, vården ska finnas när du behöver den och organiserad brottslighet har ingen plats i vårt samhälle. Detta är bara några allmänna önskemål om landets tillstånd från landets statsminister. är det som för fjärde gången lägger fram regeringens budgetproposition. Då ska politiken gå från fluffiga ord till konkreta siffror i excelark. Men skillnaden mellan högtidstalen och tabellerna är stor. Här saknas nämligen fokus och prioriteringar. I denna budget finns inga stora grepp. Här finns inga genomgripande reformer, som påpekade. Här finns inte ens en seriös analys av mest grundläggande och svåra problem. Däremot finns det någonting annat, nämligen väldigt mycket pengar att spendera. Det är 40 miljarder ett enda enskilt år – ett valår ska tilläggas, om någon inte hade uppfattat det. Sedan växer detta till 60 miljarder och 70 miljarder kommande år. Jag håller med finansministern om att det går bra för svensk ekonomi just . Vi tackar den internationella högkonjunkturen för det. Skatteintäkterna blir då stora i ett land med höga skatter. Arbetslösheten sjunker då i ett land med stor exportindustri. Men denna situation har vi alla varit i förut. En del av oss minns det glada 80-talet och därefter it-yran . Men då måste man också komma ihåg 90-talets krisår med 500 procents ränta, it-kraschens konkurser och senast den globala finanskrisen. Vi vet egentligen att inga goda tider varar för evigt. Vi vet också att det är under de goda tiderna som man måste rusta sig för de sämre tider som kommer att komma. Regeringen väljer ändå att genomföra den största utgiftsexplosionen sedan det moderna budgetregelverket infördes – större utgifter än och mindre sparande än vid tidigare högkonjunkturer. Och i stort sett alla seriösa bedömare varnar för precis denna situation. Regeringen rustar sig själv för valår, men den rustar inte svensk ekonomi. Debatt med anledning av budgetpropositio-nens avlämnande Regeringen kör fort, som analogin har blivit, och den kör utan säkerhetsbälte. Det kan gå bra, men oroväckande många ekonomer tror inte det. Professor , som tidigare ledde säger: Vi gasar mer än vår bil egentligen klarar av. är inne på samma spår. Man gasar på och säger: Vad fort och fint det går. Men man tittar inte på de långsiktiga strukturella problem som finns. Det händer inte att jag refererar vad den förre finansministern och statsministern har sagt, trots att han är sörmlänning. Han säger: Skulle ekonomin vika nedåt, då kommer det att bli skarpt läge för de offentliga finanserna. Min första grundläggande kritik gäller alltså vad regeringen gör. Regeringen är oförsiktig och satsar allt på att det aldrig blir kris och lågkonjunktur en gång till. Min andra kritik gäller tvärtom vad regeringen inte gör. I budgeten finns ingen idé om hur jobben ska bli fler, hur utanförskapet ska brytas eller hur decennier av misslyckad integration ska vändas till sammanhållning. I stället möts vi av ett helt oöverskådligt plotter av subventioner till släktforskning, till elcyklar och – bäst – till bäversafari. Det handlar också om nya och högre bidrag, höjda skatter på jobb, på företag och till och med på helt vanligt långsiktigt sparande. Bristen på politik för fler jobb blir plågsamt tydlig när regeringen avbryter sin egen flaggskeppssatsning, nämligen traineejobb. Det här är vårt allra viktigaste vallöfte, sa statsministern . och har vi nu resultatet: 52 jobb – per jobb. Det är ett sådant monumentalt slöseri med skattebetalarnas pengar och tålamod. Ekonomin går bra, men samhället mår inte bra. Exemplen är många. Förlossningsvården är i kris, och sjukvårdsköerna växer igen. Våldtäktsanmälningar hamnar på hög för att morden har blivit så många. I mitt är en av statens riktiga kärnuppgifter att lösa mord och jaga våldtäktsmän. Alltför många svenskar lever trots de goda tiderna på bidrag i stället för av eget arbete – för att vara precis är det 892 000 personer – och det tar innan ens hälften av de nyanlända har fått något slags jobb att gå till. i slänger vi bokstavligt talat ut invandrare som jobbar i svenska företag. verkar den enda möjligheten att faktiskt få stanna i vara att man kan bevisa att man inte kan försörja sig själv. Detta är en huvudlös politik. slits isär och blir alltmer tudelat. Det hotar den jämlikhet, den sammanhållning och hela den tilltro till det politiska systemets förmåga som är ett svenskt adelsmärke. I detta läge driver regeringen tondövt sin politik rejält åt vänster. Det är en ödets ironi att nog aldrig skulle ha fått lika mycket inflytande i en regering som man nu har fått utanför, med ekonomisk-politisk vetorätt. låter alltmer som , och det är ett dåligt tecken. borde nu fokusera på tydliga reformer som tar tag i svåra problem. Jag vill nämna fyra områden. Debatt med anledning av budgetpropositio-nens avlämnande För det första: Om inte statens kärnfunktioner är starka kommer samhället att bli svagt. Om inte polisen respekteras kommer gängkriminaliteten att vinna. Detta får faktiskt helt oöverskådliga konsekvenser. För det andra: Integrationen är vår ödesfråga. Många misstag har begåtts och av flera regeringar. Vi är många som har skäl att vara ödmjuka inför detta. Därför har vi nu ett gemensamt ansvar att göra om och göra rätt. Men det går inte att lösa integrationsproblemen genom att tiga, blunda och inte prata om dem. De försvinner inte för att man uttrycker plattityder som ”I vårt land konkurrerar vi inte med låga löner utan med kunskap!” när det finns tiotusentals i vårt land som inte har den kunskapen över huvud taget. Det hjälper dock inte heller att peka finger åt människor som har sökt sig till vårt land och faktiskt lever här. Varje människa är i grund och botten en tillgång med fullt ansvar för sig själv och delat ansvar för vårt samhälle. Då ska man inte ropa att allt ändå kommer att gå åt skogen och att det är kört, för det är det inte alls. Vi äger själva vårt öde i . Men vi måste stolt stå upp för det samhälle vi har ärvt gemensamt och ställa krav på alla som bor här att vårda och utveckla . Vi måste ställa krav på att alla anstränger sig och gör rätt för sig. Man ska inte begå brott, inte bidragsfuska och inte skattefuska. Väljarna bör också ställa krav på oss här inne att öppet och ärligt diskutera hur vi återuppbygger tilltron till som ett land av både rättigheter och skyldigheter. Den krackelerar just . För det tredje: arbetslinjen och våra svenska entreprenörer! Ingenting är så viktigt för framtid som att belöna det som skapar arbete i framgångsrika och växande företag. Ja, vi behöver enklare jobb för den som kan jobba men saknar utbildning. Vi behöver enklare jobb för att den familjens barn ska växa upp i ett hem där föräldrarna går till jobbet och inte till . Framför allt behöver vi dock mer avancerade jobb – jobb som alla verkligen inte alls kan utföra. Eller som en god vän sa till sin sextonåring, som likt min skulle välja gymnasieprogram: ”Älskling, välj precis vilken utbildning du vill! Välj vad hjärtat är fyllt av – så länge det inkluderar matematik, datavetenskap och kinesiska.” Vi behöver lite mer av den inställningen i . Slutligen måste vi återupptäcka någonting riktigt viktigt: Politiken varken kan eller ska syssla med allt. Vissa saker är helt enkelt viktigare än andra saker. Politiken måste fokusera och sköta sina kärnuppgifter riktigt väl, och regeringen gör nu precis tvärtom – satsar på allt men missköter det mest grundläggande. Problemen i är stora, men jag är övertygad om att de går att lösa. Domedagsprofeterna fick helt fel, inte för att läget inte var allvarligt utan för att vi till slut tog oss i kragen och gjorde det som måste göras. Jag är alltså optimist. Det finns skäl att vara orolig i , men det finns inte skäl att förlamas av oro. Det är bara vi som kan lösa våra egna problem, och vi har gjort det . är det faktiskt dags igen. 23 Finansminister (S) replik: tidigare partiledare konstaterade när hon avgick att problem inte kommer att lösas enbart genom ett byte av partiledare. Hon menar i stället att problem är den moderata politiken. Men när jag hör är det tydligt att i opposition håller fast vid samma gamla politik som man förde i regeringsställning. Det är en politik som ledde till ökade klyftor och ett underskott i statsfinanserna på . Debatt med anledning av budgetpropositio-nens avlämnande Sedan blev en del av partiledning har det dock skett tre omprövningar: vill nu samarbeta med ett extremt högerparti med rötter i nazismen. Man vill bryta sönder den svenska arbetsmarknadsmodellen genom att ska lagstifta om att sänka människors löner. Man vill tillsammans med överge den ordnade budgetprocessen. Jag tänkte ställa en fråga om den sista punkten. Det var nämligen det ni gjorde i det särskilda yttrandet i finansutskottet , . Ni hotade med misstroendevotum om regeringen inte drog tillbaka tre skatteförslag. Detta är en farlig väg som riskerar att leda oss tillbaka till den ordning som rådde före 90-talskrisen – och som skapade 90-talskrisen. Det är klart att det är enkelt att i denna kammare hitta hoppande majoriteter för att öka utgifterna eller sänka skatterna, men det är svårare att hitta majoriteter för ansvarsfulla finansieringsförslag. Det är därför vi har en ordnad och samlad budgetprocess i riksdag. Den har tjänat väl, men vill ni och kasta den överbord. Vad tänker att det gör med förtroendet för statsfinanser och svensk ekonomi om hoppande majoriteter driver igenom skattesänkningar och utgiftsökningar enligt den ordning ni nu har skapat? 24 (M) replik: Först och främst innebar de åtta alliansåren grundläggande förändringar i svensk politik som inte ens ni själva har vågat återställa, . Ni pratar mycket om det – ni låtsas att ni är emot jobbskatteavdragen och drar en enda slutsats av det: kan ni äntligen sänka en enda skatt, nämligen den för pensionärer. Men ni vågar inte höja skatten för alla dem som går till jobbet så mycket som ni skulle vilja. Anledningen är att det fungerade. Allting talar för att det fungerade. hade världens högsta beskattning på vanliga inkomster, och vi sänkte den beskattningen. måste vi sänka skatten för världens högst beskattade låginkomsttagare om fler ska kunna komma in. Ni vet att detta i grund och botten är rätt politik, men ni är förhindrade av att driva den politiken. Jag skäms inte för att vi hade mest välskötta offentliga finanser under den värsta krisen . Ingen gör allting rätt, men det gjorde vi riktigt bra. Debatt med anledning av budgetpropositio-nens avlämnande Jag måste allvarligt och ärligt säga att finansministerns helt nya intresse för budgetregelverk är fascinerande. Det finns en enda nu levande finansminister i det här landet som aktivt och brutalt har brutit mot den praxis som fanns, och hon heter . Med berått mod bröt hon ut en skattefråga ur budgeten – lyfte ur den mot bättre vetande – och lät en ny majoritet fatta ett annat beslut. Finansministern vet exakt vad jag pratar om; ingen annan har över huvud taget prövat detta. Därefter skapades ett mått av harmoni när vi insåg att det där inte var bra och att vi inte ska göra så. Vi gick in i en budgetprocessutredning som verkade enig – till , när Socialdemokraterna plötsligt och utan förvarning inte vill enas om att vi ska ha strama budgetregelverk som skyddar budgetprocessen. Om ni skyddar budgetprocessen på er sida, , kommer vi att göra det på vår sida! 25 Finansminister (S) replik: Det finns en stor skillnad mellan vad som hände i kammaren 2013 och det ni gjorde , 2017, . Det är att socialdemokrater, som alltid tar ansvar för statsfinanserna, stoppade en skattesänkning. Ni ville skuldsätta hela svenska folket för att sänka skatten för dem som tjänar mest. Vi stärkte statsfinanserna. Vi skulle aldrig någonsin ha gjort detta om det hade försvagat statsfinanserna, för socialdemokrater tar alltid ansvar. Varför går vi inte vidare i ? Det den gör är att laga lite grann, några små hål i skrovet, vad gäller budgetprocessen, medan det ni gjorde var att riva sönder och göra ett stort hål i fören. Ni öppnade upp för hoppande majoriteter genom att med hot om misstroendevotum tvinga igenom skattesänkningar och utgiftshöjningar. Det är att totalt bryta sönder den samlade och ordnade budgetprocessen. Vad kommer detta nya sätt att hantera budgetordningen att betyda för förtroendet för den svenska ekonomin? 26 (M) replik: Om finansministern på allvar menar att ni vill ha regelverk som båda sidor ska leva efter – stabila spelregler som gör att vi alltid har skyddade och hederliga budgetar där inkomster och utgifter följs åt – har ni sista chansen att ändra er till ett ställningstagande som gör att vi kan tro på er. Fram till dess kommer vi inte att tro på er. Om Socialdemokraterna och gemensamt enas i en sådan fråga kan ni enas i alla möjliga konstiga utgiftsfrågor också. Dessutom: Det är inte så att det vi gjorde bröt sönder en enda budgetfråga över huvud taget. Vi påpekade stillsamt men tydligt att den här regeringen är en minoritetsregering. Om en minoritetsregering inte tolereras av majoriteten i parlamentet har minoritetsregeringen problem – inte parlamentet. Ni valde att rätta er efter det. Det gjorde ni rätt i. 27 (MP) replik: För den som ogillar förändring kan en genomgång av senaste ekonomiska politik kännas betryggande. Den består av en uppvisning i gammelmoderata förslag på skattesänkningar som främst gynnar höginkomsttagare och motverkar en aktiv klimatpolitik. har uppenbarligen inte lärt sig av sina tidigare misstag som ledde till underskott i statsfinanserna och av nedprioriterad miljöpolitik. Debatt med anledning av budgetpropositio-nens avlämnande