prot · H50939 · 2017-11-29 00:00:00 — Det är i rättvisa och jämlika samhällen som människors frihet växer sig som starkast. arbetar för att skapa ett samhälle för alla, inte bara några få. Hinder för att uppnå detta är de krig, konflikter, miljöproblem och ökande inkomstskillnader som finns och som riskerar att brisera runt om i världen. Då om behövs starka intentioner med den internationella samverkan, och detta syns tydligt i många delar av budgeten för detta område. Det behövs även en stark utvecklingspolitik. Men detta kommer vi att debattera senare i utgiftsområde 7, så det lyfter jag inte upp här. Däremot vill jag gärna lyfta fram några delar som bidrar till att stärka arbetet för fred, säkerhet och konfliktförebyggande. Det första är den feministiska utrikespolitiken, som fortsätter att göra tydliga avtryck. Vi kan se att har bidragit till att stärka kvinnors deltagande i FN-ledda samtal om , att det svenska kvinnliga medlingsnätverket har bidragit till fredsansträngningar i och och att länder som , , och har utvecklat eller börjat utveckla handlingsplaner för kvinnor, fred och säkerhet. bidrog 2016 till att anslöt sig till de humanitära organisationernas Call to action on protection from gender-based violence in emergencies. har också med kvinnor i sina operationer utomlands, och antalet kvinnor har ökat. I förhållande till antalet män har dock andelen kvinnor tyvärr minskat, visserligen , men det gäller att se till att det inte blir en trend. Vi ska ju inte bara tala om jämställdhet och kvinnors delaktighet utan även göra det i praktiken. Det sänder viktiga signaler till omvärlden när vi på plats har kvinnor som deltar i konfliktlösning och fredsbevarande insatser. Det andra område som jag vill lyfta fram är nedrustning och icke-spridning. ser positivt på att det tillsattes en nedrustningsambassadör 2016 och att vi deltog i förhandlingarna om ett kärnvapenförbud. Vapen är inte svaret till fred. gäller det för oss att gå vidare i detta arbete. Än lider människor av de kärnvapen som användes i , och med tanke på att kärnvapnen blivit ännu effektivare kan vi förstå vilka oerhörda konsekvenser de skulle få om de användes. ställer sig bakom om förbud mot kärnvapen och ser fram emot att debattera denna fråga när undersökningen har tagits fram. Att vissa ser det som ett hinder för Natomedlemskap ser vi bara som en extra bonus. Vi i ser inga fördelar med ett medlemskap i och vill även att vi avslutar det värdlandsavtal som har med Nato. En av de viktigaste anledningarna är att ett medlemskap skulle avsluta vår tradition av militär alliansfrihet, som gagnat så väl genom tiderna. Vi har därför ett särskilt yttrande till betänkandet när det gäller samarbete med Nato. Ett tredje område är det som lyfte upp i en motion . Vi ville som ett led i att öka säkerheten och minska risken för konflikter att skulle främja en demokratisk utveckling i . Detta har till vissa delar tillmötesgåtts genom stipendier till studenter och forskare från , olika evenemangs- och samverkansprojekt och en digital ryskspråkig kommunikationsplattform. Även Sida har projekt i , bland annat med fackföreningar, vilket har lett till att fler arbetare vänt sig till fackföreningsrörelsen, med hbtq-organisationer, för att dessa över huvud taget ska kunna bedriva verksamhet, och med offentliga verksamheter för att stärka deras kapacitet. Vi vet att det är svårare och svårare att vara normbrytande i , och då är det viktigt med fortsatt stöd till civila organisationer. till allt detta är det bra att i budgeten dessutom kunna läsa att i synnerhet mellanfolkliga kontakter med ska främjas för att stärka säkerhetsläget kring . vill se en rättvis och jämlik värld där alla människor har samma möjligheter och frihet att leva de liv de vill. För detta behövs starka intentioner med den internationella samverkan. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande UU1. 131 (L): Det kanske inte är i utrikesutskottets betänkande 2017/18:UU1 om finansiering av fältet internationell samverkan som de stora, skarpa, tydliga och ideologiska skillnaderna i svensk utrikespolitik ligger. vill samtliga fyra oppositionspartier i Alliansen att ska bli medlem i försvarsalliansen , något som vi i Liberalerna har drivit . Det handlar om att Liberalerna vill lägga om svensk biståndspolitik helt och göra demokrati till ett överordnat politiskt mål och fasa ut allt bilateralt bistånd till diktatorer. Inte en enda biståndskrona ska gå rakt ned i förtryckarnas fickor. Vi lever nu i en värld där demokratin har backat . Då måste stödet till fria val, till det fria ordet och till den fria människan öka. Det handlar också om att Liberalerna, som mest EU-vänliga parti och som enda svenskt parti, vågar förespråka att Europeiska unionen går mot en federation. Vi behöver ge EU mer överstatliga muskler på områden som klimatpolitik, miljöpolitik, asylpolitik, terrorism och brottsbekämpning och våga driva frågan om en europeisk koldioxidskatt. Vi behöver också slå fast att EU är den viktigaste utrikespolitiska arenan för . Men alla dessa utrikespolitiska fält, oavsett om de rör Nato, bistånd eller EU, kommer det att bli tillfälle att diskutera och debattera i denna kammare och . Som sagt är det inte på detta politiska fält som det finns en stor ideologisk utrikespolitisk stridslinje. För att kommentera det som betänkandet faktiskt rör, det vill säga finansieringen av internationell samverkan, kan jag säga att vi från Liberalerna ligger strax under regeringens anslag till utgiftsområde 5. Vi lägger sammanlagt 12 miljoner mindre än regeringen på detta fält. Det beror främst på att vi tycker att exempelvis forskning om nedrustning ska rymmas inom de befintliga utgiftsramarna. Detta och mer framkommer i Liberalernas särskilda yttrande i detta betänkande. 132 (KD): För är det centralt att utrikespolitiken är värdebaserad. ska stå upp för och försvara universella värden såsom mänskliga fri- och rättigheter, demokrati och rättsstatens principer för att stärka fred, frihet och utveckling. utrikespolitik ska vara ett uttryck för att vi alla har ett ansvar för varandra. debatterar vi hur mycket utrikespolitiken får kosta och vilken inriktning den ska ha. Vilka prioriteringar ska göras? Budgetområdet Internationell samverkan är viktigt, inte minst i en orolig tid och i en orolig värld. Samverkan är ledordet för att kunna förebygga, hantera och lösa konflikter. ska vara en aktiv aktör inom olika internationella samverkansorgan, från det nordiska till det globala. måste bidra aktivt till att dessa samarbeten fungerar så effektivt och resultatinriktat som möjligt. Listan över oro och förödelse i vår omvärld kan dessvärre göras lång. Det är ett omvärldsläge som ställer höga krav på den internationella samverkan. De internationella organ som vi samverkar inom måste leverera, likaså de organisationer som har till uppgift att analysera skeenden och utveckla metoder. En stor del av medlen från utgiftsområde 5, Internationell samverkan, går just till de obligatoriska avgifterna i internationella organisationer som också är arenor för vår utrikes- och säkerhetspolitik. Den stora merparten av uttaxeringen sker till FN och en stor del till fredsbevarande operationer. I storleksordning är det sedan avgifter till som tas från anslaget. Området är som sagt brett, och jag kommer i detta anförande bara att ha möjlighet att göra några nedslag i ett par av budgetposterna för att framföra syn på internationell samverkan. Låt mig börja i vår absoluta närhet – det nordiska samarbetet. Det är ett samarbete som är centralt på så många sätt. Vi vill dock se ett effektivt och fokuserat samarbete inom områden där vi tillsammans kan göra verklig skillnad. Samverkan i bör därför fokusera på försvars- och säkerhetspolitiska utmaningar samt på att lösa de gränshinder som försvårar för den fria rörligheten och integrationen mellan våra länder. Integrationen mellan våra medborgare rullar på, men takten kommer att avgöras av hur villiga våra nationella regeringar är att hjälpa till att undanröja de gränshinder som fortfarande finns. Bara på det sättet kan fler medborgare och företag ta del av de positiva effekter som följer av en fortsatt integration. Tillsättandet av ett gränshinderråd var ett viktigt steg för att främja den fria rörligheten inom för människor och företag. Det är ett arbete som vi kristdemokrater menar måste intensifieras. Regeringen motiverar sin höjning av anslaget till det nordiska samarbetet med att är ordförande i . Detta kan säkert få en del kostnader att skena. Men vi kristdemokrater menar att vi måste bli ännu bättre på att prioritera och effektivisera också det nordiska samarbetet. Vänskapliga sammankomster i all ära, men det bör också tas i beaktande att våra länder möts på långt fler internationella arenor än då samarbetet en gång initierades. Vad jag menar är att relationer byggs i en rad andra sammanhang än vid delegationsresor och i nordiska projekt. Jag ska ta ett färskt exempel. När omröstningen om var ska ligga när den lämnar fanns det inte tillstymmelse till samverkan mellan . Det fanns inte heller någon förståelse från den för att en röst på , när det egna förslaget hade fallit, hade gynnat . Detta är samverkansbrister som inte mer medel till det nordiska samarbetet kan kompensera. Låt oss fokusera på att arbeta framgångsrikt tillsammans också när det inte är finansierat från anslaget med namnet . Jag ska nu övergå till anslaget 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet. Det är viktigt att detta anslag nu kraftigt höjs. De är viktigt att svenska medborgare och personer med hemvist i får tillräckligt med råd och stöd av UD och utlandsmyndigheterna när de har råkat illa ut utomlands eller befinner sig i krisdrabbade områden. Tyvärr är antalet ärenden fortsatt stort. Terrorattentat och andra kriser i vår omvärld gör att UD och utlandsmyndigheterna måste finnas där för utsatta svenskar och måste förbättra sin krishantering. Det finns tyvärr alltför många exempel på svenskar som utan en korrekt juridisk prövning eller rättegång sitter fängslade runt om i världen. Den av många ansedda metoden tyst diplomati fungerar i vissa fall men långt ifrån i alla. Därför måste agera också inom EU-kretsen med andra medel. är ett sådant fall. Fikru Maru är ett annat fall. Han fastnade 2010 i tullen vid en av sina resor till . rättsväsen menar att Maru har försökt smuggla in sjukvårdsmaterial för sitt sjukhus räkning. Efter detta har Fikru Maru misstänkts för bland annat mutbrott, vilket han dock nu är helt friad från. Detta till trots sitter han frihetsberövad, då han nu är misstänkt för terrorbrott. Både människorättsaktivister och oppositionspolitiker i landet ifrågasätter den bild som har förmedlats om detta. Ett annat fall rör den svenske bokhandlaren och förläggaren som fördes bort från sitt semesterhus i . Var befinner sig vet vi inte. I reservation betonar vi därför att UD måste öka sina ansträngningar när det gäller stödet till frihetsberövade svenskar. Därmed yrkar jag bifall till reservation 3. Denna budgetpost innehåller också viktiga insatser när det gäller bortförda eller kvarhållna barn i utlandet och för specifika insatser i enskilda konsulära ärenden avseende barnäktenskap och tvångsäktenskap. har länge förespråkat att den brittiska modellen Forced Marriage Unit, som finns inom det brittiska , utvecklas också på UD. Också har ett mycket aktivt arbete när det gäller just utlandsärenden. Bland annat har de ett välutvecklat system där särskilda rådgivare i frågor om tvångsäktenskap har placerats vid ett antal norska utlandsmyndigheter. Här har en förbättringspotential. Avslutningsvis har vi kristdemokrater i vårt särskilda yttrande klargjort att vi hade velat se en annorlunda fördelning av medel inom utgiftsområdet Internationell samverkan. Vi menar att det är centralt att i som präglas av en stor internationell oro ska kunna ställa ännu mer svensk personal till förfogande för fredsfrämjande, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande verksamhet inom ramen för Nato, FN, EU och . Det måste också finnas flexibilitet och utrymme att omprioritera för att kunna möta nya och förändrade behov. Därför föreslår ett ökat anslag för freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet. Vi anser som nämnts att samarbetet med de nordiska grannländerna och även med länderna kring bör kunna bedrivas på ett mer kostnadseffektivt sätt än . Vi anser att det i då världen är mer orolig inte är en rimlig prioritering att anslaget till fortsätter att växa. Med dessa förändringar anser vi att bättre hade kunnat möta de utmaningar som världen står inför . 133 (S): Det utgiftsområde vi nu debatterar omfattar frågor som gäller förhållande till och överenskommelser med andra stater och internationella organisationer. Inom utgiftsområdet finns två myndigheter: samt . Utrikes- och säkerhetspolitiken möter utmaningar från omvärlden som ställer allt större krav på analys, forskning, dialog och påverkansarbete för att säkra svenska och europeiska intressen. Mot bakgrund av det allvarliga världsläget stärker regeringen insatserna för att utrikespolitiken och diplomatin på allvar ska kunna utgöra den främsta försvarslinjen. Även vår regelbaserade säkerhetsordning utmanas, och som militärt alliansfritt land har ett vitalt intresse av att värna den regelbaserade säkerhetsordningen. Instrumenten stärks för konfliktförebyggande, förtroendeskapande, krishantering och nedrustning i och globalt. ska vara en solidarisk bidragsgivare till såväl civil och militär krishantering som fredsfrämjande insatser. Vårt deltagande i krishantering ger stöd till den multilaterala världsordningen med FN som kärna, vilket även stärker vår nationella säkerhet. I den här budgeten tillförs därför medel till fredsbyggande, civil krishantering och konfliktförebyggande. Gränsen mellan militära operationer och annan statsunderstödd verksamhet som syftar till att påverka samhällen suddas alltmer ut och medför att demokratiska grundvalar utmanas. Behovet av riskreducerande och förtroendeskapande åtgärder har därför ökat. Hotet från cyberattacker är allvarligt och medför såväl säkerhetspolitiska konsekvenser som att det fria internet står under tryck. Därför stärker regeringen i budgeten åtgärderna för motståndskraft mot bland annat desinformation inom dessa områden. Fördjupat samarbete med andra länder och organisationer är en viktig del av den svenska säkerhetspolitiska linjen. fördjupar den utrikes- och säkerhetspolitiska relationen med bland annat våra nordiska och baltiska grannar. I när också de globala utmaningarna är större än på mycket länge är behovet av ett välfungerande säkerhetsråd i FN av ökande vikt för att effektivt svara upp mot de utmaningar världen står inför, och medlemskap i säkerhetsrådet måste därför förvaltas väl. Det är en viktig möjlighet till svenskt aktörskap. Regeringens feministiska utrikespolitik ska fortsatt bedrivas med oförminskad kraft och genomsyra alla områden och forum inom utrikes- och säkerhetspolitiken. När det demokratiska utrymmet minskar och mänskliga rättigheter ifrågasätts i ökande grad är det extra viktigt att står upp för global jämställdhet, allas lika värde samt kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. Kvinnors fulla och lika deltagande i konfliktförebyggande, krishantering, konfliktlösning och fredsbyggande bidrar i hög grad till internationell fred och säkerhet. Forskning visar bland annat att kvinnors deltagande bidrar till att fredsavtal sluts och att freden blir mer hållbar. prioriteras därför kvinnor som aktörer i fredsarbetet, kvinnors och flickors aktörskap och ekonomiska egenmakt, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt friheter från alla former av våld och förtryck. De obligatoriska avgifterna till internationella organisationer är den stora budgetposten i det utgiftsområde vi just nu debatterar. Det är det som möjliggör ett genomslag för utrikes- och säkerhetspolitik och för vårt samlade internationella engagemang. ska fortsätta vara en ansvarsfull medlem av alla dessa internationella organisationer genom att fortsatt betala uttaxeringar till fullo och i rätt tid. Merparten av uttaxeringen sker till FN, som inte minst genom regeringens förstärkta FN-politik är helt central för svensk utrikespolitik. FN är dock även viktig för en rad andra politikområden och departement. FN som förvaltare av en global regelbaserad multilateral världsordning är en central arena för arbete för internationell fred och säkerhet. ska arbeta för ökad transparens, representativitet och effektivitet i säkerhetsrådet, liksom vi gör i FN-systemet i stort och i alla andra multilaterala organisationer där vi finns representerade. Regeringen har också beredskap att agera i nya frågor som kan komma att behandlas i rådet. Jag vill peka på några av de budgetposter som finns i det här utgiftsområdet. Jag vill peka på några av de satsningar som görs inom utgiftsområdet, inte i första hand utifrån mängden pengar utan utifrån vilka verksamheter som är viktiga för framtiden. etablerades kunskapscentrumet for Countering Hybrid Threats i . Det är öppet för Natos medlemsländer. Regeringen anser att det ligger i intresse att stödja centrumet och spela en aktiv roll i dess uppbyggnad, och tecknade därför ett samförståndsavtal om att ingå som deltagare i centrumets verksamhet. förutsätter deltagande i verksamheten en årlig avgift, och bedömningen är att den för del kommer att uppgå till . När det gäller fred och säkerhet föreslås att anslaget ökar med för en satsning på fred och säkerhet, konfliktförebyggande, säkerhets- och fredsfrämjande insatser, förtroendeskapande och rustningskontroll, kvinnor som fredsaktörer samt säkerhetsanalys och dialog. –2020 föreslås anslaget för forskning och andra insatser för bland annat internationella förhandlingsprocesser för nedrustning och icke-spridning ökas med . är förslaget att det ska öka med 4 ½ miljon kronor. Anslaget får användas för utgifter för forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning – däribland relevant verksamhet vid , , och samt statsbidrag till de projekt som svenska och utländska organisationer och institut genomför på området. Avslutningsvis, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i utrikesutskottets betänkande. 134 (C) replik: Det går ju inte att ha en debatt utan ett enda replikskifte! Därför begärde jag replik när jag hörde tala om vikten av alliansfrihet. I mitt anförande – som inte hade möjlighet att lyssna till, herr talman – tog jag upp frågan om alliansfria östliga länder. Jag nämnde , som är alliansfritt, och jag nämnde , som är alliansfritt. I båda fallen äts ländernas territorier upp av vår stora granne , som inte bryr sig om normer och inte bryr sig om den säkerhetsordning vi har varit överens om i . Den alliansfria rösten, herr talman, önskar sig medlemskap i . De önskar sig en tydlig säkerhet från demokratier. Vad är problemet för Socialdemokraterna och när det gäller att bygga säkerhet tillsammans med andra demokratier för att vara tydlig mot vår stora granne ? 135 (S) replik: Tack, , för repliken! Det är alldeles riktigt som säger – och är alliansfria. I deras fall rör det sig om en ofrivillig alliansfrihet. förespeglades ett medlemskapsperspektiv i Nato, men detta har inte infriats. Vad gäller måste det tolkas som att även detta land har önskemål om att gå med i Nato. Detta är en ofrivillig alliansfrihet. Denna alliansfrihet ska också ses i ljuset av det geografiska läge och den historia som dessa båda länder har, som är ett annat geografiskt läge och ett annat historiskt ursprung än vad har. Jag tror att varje land i och i – alltså Natos – verksamhetsområde självt och utifrån sina egna nationella bevekelsegrunder måste ta ställning till om man vill vara med i Nato eller inte. För svensk del är Socialdemokraternas uppfattning att det inte är aktuellt att gå med i Nato. Artikel 5 i Nato om de, som vi uppfattar det, automatiska försvarsgarantierna är ett hinder. Faktumet att den strategiska planeringen i Nato utgår från vissa staters innehav av kärnvapen är ett annat hinder. Avslutningsvis, herr talman, kan man när man lyssnar på frestas att tro att demokrati skulle vara ett inträdeskriterium för att bli medlem i Nato. Så är det ju tyvärr inte. Det är en delvis tveksam skara som är medlemmar av geopolitiska skäl, inte för att dessa länder är demokratiskt kvalificerade. 136 (C) replik: Jag tror att gör det enkelt för sig när han talar om säkerhetspolitiska situation. säkerhetspolitiska situation är inte i denna del skild från den situation som gäller för våra baltiska grannar, för våra grannar på den södra sidan av eller för övriga . Vi är en del av den miljö som vi befinner oss i, med som en stor och aggressiv granne. Ingenting pekar på att vill kliva in i den ordning som har gällt sedan och efter Helsingforsöverenskommelserna när det gäller att inte med militära medel ändra gränser igen på den europeiska kontinenten. ändrar gränser och är berett att gå in och destabilisera. Förutsättningen för att säkra detta är att man bygger ett gemensamt skydd och att man bygger en tydlighet. I den delen saknar Socialdemokraterna ett svar. Det enda ni hänvisar till är att det finns ett automatiskt skydd. Men det är ju den delen, säkerhetsgarantin, som är den yttersta försäkringen. Jag utgår från att själv har någon form av försäkring mot brand eller annat hemma. Om något händer är en sådan bra att ha. Vad är felet med att ha en sådan när vi pratar om , svenska folkets och vårt systems säkerhet? Där blir svaret skyldig, herr talman. 137 (S) replik: Givet det geografiska läget och den historia som de tre baltiska staterna bär på som tidigare sovjetrepubliker tycker jag att det är förståeligt, självklart och till och med önskvärt att de är med i Nato. Kom ihåg att Socialdemokraterna i vid den tid då det var aktuellt med ansökan om medlemskap i för de tre baltiska staterna var för detta, eftersom vi tyckte att det var relevant i deras fall. Att skulle gå med i Nato, utifrån sin historiska och geografiska position, är däremot en annan sak. Där delar jag inte åsikt. framför också det ganska vanliga brandförsäkringsargumentet – att vi ska teckna försäkringen innan det börjar brinna. Det är ju en enkel retorik, men jag är tyvärr inte alldeles övertygad om att Nato kommer att vara så snabbt – trots allt – med att komma till undsättning. Det är tyvärr också så att det finns stora tvivel inom Nato vad gäller detta. Avslutningsvis måste jag säga, herr talman, att jag har både brandförsäkring och annan försäkring på bostaden hemma i , och jag litar tyvärr mer på mitt eget försäkringsbolag än vad jag skulle lita på Nato. 138 (MP): vaknade vi till nyheten att har skjutit upp ytterligare en ballistisk missil – en missil som landade i ekonomiska zon och som sägs kunna bära kärnvapen hela vägen bort till . Vi lever i en väldigt orolig och farlig värld . Den amerikanske presidenten har en fäbless för att svara via Twitter. Vi behöver en säkerhetsordning som är lugn och trygg. Det är oroligt i världen . Vi ser hur har gått över gränser med militära medel – hur man har gått in i , hur man bedriver krig i och hur man har annekterat . Det är ett sätt att åsidosätta den internationella säkerhetsordningen. Visst ska vi ägna oss åt demokratiskapande arbete, som vi gör genom denna budget med exempelvis och deras viktiga demokratiprojekt med . Men vi måste också mycket tydligt markera att man inte får träda över gränserna i den internationella säkerhetsordningen – annars har vi anarki i världen. Ingen människa är en ö, hel och fullständig i sig själv – så diktade den engelske renässansmannen . Det är ord som är lika sanna som då. Lika lite som vi människor kan betraktas som isolerade öar, strikt skiljbara från varandra, kan våra nationer det. Detta ser vi bevis på , inte minst i som präglas alltmer av gränsöverskridande, globala hot och utmaningar. En sådan utmaning är flyktingsituationen.