prot · H50947 · 2017-12-11 00:00:00 — Detsamma gäller den så kallade dansbandsmomsen: Musik utan tillgång till dansgolv belastas i moms medan musik med tillgång till dansgolv belastas i moms. anser att det är hög tid att göra en översyn av dessa gränsdragningsproblem. En översyn av momssatser pågår förvisso i EU:s regi, men givet att detta kan ta – som det oftast gör i EU – är det motiverat att skyndsamt utföra en nationell översyn. Friluftslivet når många samhällsgrupper och är en viktig resurs för regional utveckling och därmed en viktig del av det kluster av näringar som samspelar och skapar förutsättningar för ett levande näringsliv på en levande landsbygd. Tillsammans med våra nordiska grannländer har vi stora möjligheter till ett tätare nordiskt samarbete för att främja friluftslivet. Ett starkt och utvecklat friluftsliv ger många arbetstillfällen, närmare bestämt ca 200 000 i hela . Friluftslivet har ett stort ekonomiskt värde. Ur ett ekonomiskt perspektiv kan friluftslivet betraktas som en process där upplevelser skapas av besökare i naturen genom en kombination av besökarens egen tid, kunskap och utrustning och naturresurser, anläggningar och service. Det nordiska samarbetet har också en viktig roll i utbytet av exempelvis arbetskraft, erfarenheter och turism länder emellan. 84 (C): Hela landet ska leva! Vad menar vi med det? Är det ett bra sätt att uttrycka sig? I säger man: Ta hela landet i bruk! Ju mer jag funderar på det, desto mer säker blir jag på att det är ett förhållningssätt vi i också borde ha. Det skulle innebära att man inte kan sitta i och bestämma att landsbygden ska vara någon form av dit man kan åka på storhelger för att uppleva orörd natur och se varg. Vi behöver förändra vårt synsätt här i och hos våra myndigheter. har det skett en systematisk styrning mot centralisering och därmed urbanisering på ett sätt som egentligen ingen velat se men som har skett ändå. anser att i ska alla kunna leva och förverkliga sina drömmar oavsett var man bor – om det så är på landsbygden, på mindre orter, i byar, i städernas förorter eller i innerstaden ska man ha samma möjligheter att leva, arbeta och driva företag. Grunden till utveckling i hela landet är goda villkor för små och medelstora företag. Som sagts här tidigare vet vi att fyra av fem jobb i skapas av små och medelstora företag. En välfungerande infrastruktur och fler bostäder behövs i såväl mindre som större städer, orter och byar. Utan möjlighet till arbetspendling och godstransporter stannar jobbmotorn i . Såväl på bruksorter som i förorter finns det behov av fler jobb. Behovet av en reformerad bostadsmarknad är stort i hela landet, oavsett om det handlar om att möjliggöra ökat byggande i strandnära lägen på landsbygden eller om att reformera hyresmarknaden i storstäderna. Vi behöver likvärdiga villkor oavsett var man bor i landet. Likvärdiga möjligheter i hela landet innebär inte per automatik likformighet. Samma utmaning kan lösas på olika sätt i olika delar av landet. Politiken behöver därför utformas med insikt om att förutsättningarna ser olika ut i olika delar av landet. Beslut ska fattas så nära människor som möjligt, för då får vi en utveckling som bygger på förankrade och verkliga behov. Det är det vi i kallar närodlad politik. Mitt i en stark internationellt driven högkonjunktur växer problemen i den svenska ekonomin. Tudelningen ökar på den svenska arbetsmarknaden, där utsatta grupper utgör en allt större andel av de arbetslösa. öppnar sig en klyfta mellan de orter som växer och har följt med i den globala uppgången och de orter som har ställts utanför. Den regionala klyvningen måste brytas, dels med förbättringar för småföretag och dels med förstärkt infrastruktur. Jag och anser att regeringen bedriver en oansvarig ekonomisk politik som minskar det strukturella sparandet och förstärker riskerna för överhettning. Vi vill i stället vara sparsamma när konjunkturen är god, både för att ha resurser att möta den kris som vi vet kommer och för att inte förstärka riskerna för överhettning. För mig är samlade budgetförslag en helhet som skapar företagsamhet, vilket är det enda som ger förutsättningar för att kunna bo, leva och verka över hela landet. Att tro att bidrag och icke efterfrågestyrda bidragsjobb skulle få landsbygden att utvecklas är ett misstag. Den politiken har prövats , och den har misslyckats. vill skapa världens modernaste landsbygd och världens grönaste städer. Det finns en klyvning mellan de orter som vunnit på strukturomvandlingen och följt med i den globala uppgången och de som har ställts utanför. I en modern ekonomi måste man kunna röra sig mellan olika miljöer och situationer. I behöver hela landet bidra, och det finns ingen konflikt mellan stad och landsbygd. Landsbygden och städerna delar många utmaningar med varandra. I såväl förorter som bruksorter finns behov av fler jobb. Detsamma gäller behovet av en välfungerande och klimatsmart infrastruktur. vill regionalisera fastighetsavgiften för kraftproducerande fastigheter för att kunna återbörda en liten del av de vinster som uppstår i gles- och på landsbygd. Allt är inte nattsvart i vårt land, utan mycket är bra. Är det något jag ser fram emot är det den proposition som regeringen arbetar med , som utgår från betänkande. Det innehåller 75 förslag som är bra för landsbygden. I betänkandet talar man om likvärdiga möjligheter för landsbygden och om att landsbygdens förutsättningar ska tas till vara. Man påpekar också att man ser ett behov av investeringskapital. lägger regeringen ned Inlandsinnovation, med motiveringen att det finns geografiska begränsningar – vilket för mig var hela idén med Inlandsinnovation. Varför ska det finnas statligt riskkapital på marknader där det finns privat riskkapital? Ska inte statens riskkapital finnas där det behövs? Och varför har den statliga banken inga kontor i ? Behövs en statlig bank på orter som redan har fungerande bankverksamhet? tar upp digitaliseringens möjligheter för hela landet. Jag har lite dåliga erfarenheter från min hemkommun , där jag var kommunalråd tidigare. lämnade orten med hänvisning till att människor kan sköta sina ärenden på nätet. Det är just detta som är fel. Myndigheter borde decentralisera i samband med digitalisering, men i stället centraliserar man trots att vi har möjlighet att sprida jobb över landet. Landsbygdsminister har aviserat en satsning på på bredband i glesbygd, vilket är jättebra. I bor av befolkning. Vi skulle behöva dessa 150 miljoner bara i för att uppnå en täckning motsvarande av befolkningen. Det är en bra satsning, men det är alldeles för lite pengar. Mycket av stödet till bredband går faktiskt till områden där det skulle vara kommersiellt möjligt att bygga ut ändå. Problemet när man säger att av landets befolkning ska ha tillgång till bredband är att det då blir i . Man borde ha lagt till en parameter som tar hänsyn till befolkningstäthet. Kanske skulle man ha fördelat pengarna ut till regionerna i stället för till en statlig myndighet. lyfter också fram att kompetensförsörjning och utbildning måste finnas i hela landet, vilket jag tycker är bra. lägger en myndighet ned turismutbildningen i min grannkommun – en utbildning där alla får jobb och som har fulltecknade kurser. Verksamheten flyttas söderut till , trots att har den största besöksnäringsverksamheten utanför storstäderna. Kommittén föreslår också att möjlighet att utöva och uppleva kultur ska finnas oavsett var man bor. Vad gör regeringen då? Jo, man beslutar om avgiftsfritt inträde till statliga museer. Var ligger de statliga museerna? Ligger de i hemby? Nej, det gör de inte; nästan alla ligger i . Jag sitter i styrelsen för ett landsbygdsmuseum, och vi kämpar hårt för att få det att gå ihop. Man tar också upp polisens närvaro. Hur tycker ni att det ska ta för polisen att komma till en kvinna som misshandlas i hemmet? Vilken tid är rimlig? I polisområde, där jag bor, tar det och att åka från den norra till den . Det finns 80 anställda vid polismyndigheten, 60 poliser och 20 civilanställda. Vi har en bil i detta område på vardagskvällarna. Och den situationen är ändå bättre än den som råder i område, inland – de har det ännu sämre. diskuterade miljö- och jordbruksutskottet här i , och landsbygdsminister talade mycket om att vi måste ha breda överenskommelser, vilket jag håller med om. Men när min centerpartistiska kollega tog honom på orden och frågade när de andra partierna i blir inbjudna att diskutera propositionen, som bygger på betänkande, svarade han inte, vilket jag tycker är synd. Jag hoppas att några av företrädarna för regeringspartierna här kan svara på om det blir en bred inbjudan att diskutera propositionen, så att vi får till dessa 75 punkter. Det kanske inte blir alla, men vi hoppas kunna få till en bra verksamhet på landsbygden. Det vore bra om vi kunde få en bred uppslutning kring delbetänkandet så att landsbygden kan ges förutsättningar att bidra ytterligare till tillväxt. Jag vill avsluta med uppmaningen: Ta hela landet i bruk! 85 (KD): I en av våra större tidningar skrev en journalist, vars namn jag inte ska nämna, en ganska läsvärd artikel om en del av min valkrets, . Han beskrev risken för att blir det nya rostbältet, som man talar om i : en region eller ett område som riskerar att halka efter, där man sörjer industriernas nedläggning eller att företag inte har fått de förutsättningar som krävs i den nya urbaniseringens och digitaliseringens värld. För tog jag också strid med en person som jobbade med just regional utveckling i . Jag ska inte heller nämna vad han kallade , men han beskrev det ungefär som att det var lika bra att göra till ett friluftsområde eftersom det inte fanns förutsättningar för att dalslänningarna skulle kunna växa och utvecklas. Alltsedan jag hörde den mannen uttala de orden har jag känt att regional tillväxt och utveckling är otroligt viktigt och att det finns många människor som faktiskt vill bo och verka i mindre kommuner och på landsbygden och egentligen har stor potential att växa och utvecklas, om vi bara politiskt ger förutsättningarna. Men den diskussion kring skillnaden mellan stad och land som har hamnat i fokus har enligt mening alltför mycket handlat om förorter och så kallade utanförskapsområden i stora och medelstora städer. Nästan ingen har reflekterat över likheten i struktur mellan de områdena och de mindre orter utanför städerna som kämpar med en åldrande befolkning och minskat skatteunderlag och därmed egentligen har ganska liknande förhållanden. Landsbygdens perspektiv måste finnas med i allt beslutsfattande för att man ska kunna förstå de villkor som människor lever under. Det går inte, tycker jag, att acceptera att man bara för att man bor på en mindre ort inte ska ha möjlighet att utbildas till jobb utifrån de förutsättningar som finns, ta bussen till vårdcentralen eller Arbetsförmedlingen eller driva sitt företag och slippa vara rädd för att polisen på grund av brist på resurser inte tar tag i stölder och inbrott. Oavsett anledning ska man inte behöva vara rädd för att polisen inte ska komma, som min kollega från också nämnde. Det är för stora områden det handlar om. För att företagandet på landsbygden ska överleva långsiktigt behöver hela landsbygden värnas. Jag menar att vi måste titta på detta ur ett särskilt perspektiv. Möjligheter till boende, kommunikationer, trygghet, service, fritid och allt annat som skapar en levande bygd måste kunna utvecklas. Basindustrins utveckling har stor betydelse för den regionala tillväxten och jobbskapandet i . Dessa industrier finns där de finns. Gruvorna är där de är. Stålverken kan flyttas och läggas ned. Men ofta har de funnits där väldigt länge, och vi hoppas att de ska fortsätta att göra det, likaså pappersindustrin. Omhändertagandet av våra naturtillgångar utgör grunden för vårt svenska välstånd. Men näringslivets utmaningar att konkurrera med kvalitet och mervärden lokalt för att få kvalificerade medarbetare att flytta till en ort och vilja stanna kvar där under är naturligtvis extra stora. Speciellt viktigt kan det vara för internationella företag och deras anställda att det finns tillgång till engelskspråkiga klasser eller till och med en internationell skola för barnen i den kommun där man bor liksom tillgång till rekreation och kultur. Infrastruktur med god tillgänglighet till flyg och tåg för att man ska kunna resa inom och utanför på ett enkelt sätt är också en viktig del för att stimulera boende såväl som besökare. Flera av mina kollegor här har tidigare nämnt besöksnäringens betydelse. Det är också en del av en bransch som finns där den finns. Man åker till en sevärdhet för att den är just där den är. I detta sammanhang blir flygskatten så oförklarlig. Vi var inne på den i en annan debatt . Jag förstår fortfarande inte tanken med den skatten. Det hade varit intressant att få detta utvecklat – vad kompensationen ska vara och vilket geografiskt område som man anser att är. är ett tämligen geografiskt begränsat område, men är desto större. Ett sätt att stärka konkurrenskraften i är, enligt min mening, att återuppta och driva regionaliseringen. Det handlar inte enbart om hur välfärden organiseras utan också om den regionala tillväxtlogiken, vilken är av särskild betydelse för industrin. En regionalisering skulle till exempel innebära att flera landsting går samman till större regioner och på så vis kan få en mer gynnsam samverkan med regioner i andra länder vad gäller till exempel export och import av varor och tjänster. I detta sammanhang ska jag komma med beröm till regeringen när det gäller utvecklingen av regionala exportcentrum. Jag tror att det är en bra och viktig del av detta. En viktig del i regionaliseringen är att skapa möjligheter för en jämlik vård. Om vi talar om brist på poliser ska vi också tala om en annan del av välfärden som handlar om just tillgång till vård och omsorg på ett likvärdigt sätt. Man ska kunna känna sig trygg med att oavsett var man bor ska man ha samma tillgång till behandling och läkemedel. Avslutningsvis vill jag ändå poängtera en särskild insats som vill göra. Vi anslår några miljoner för en riktad forskningsinsats om den segregation som vi ser har skett mer och mer både i och i andra delar av världen mellan olika regioner och mellan olika delar av länder och hur den påverkar . Att det länge har pågått en digital segregation är ett problem. Tillgång till en fungerande it-infrastruktur för både yngre och äldre är en nödvändighet, inte minst för personer som bor utanför tätorterna. ska jag komma med ytterligare beröm. togs ett initiativ från den dåvarande socialdemokratiska regeringen som gav människor möjlighet att få en dator via sin arbetsgivare till en låg avgift . Det var en satsning som gjorde att inte minst ensamstående föräldrar fick möjlighet att inte bara skaffa en dator för eget bruk utan också för att ge barnen en möjlighet att spela spel och göra läxor på datorn. Vi kan tycka att tillgången till datorer tillgodoses inte minst genom att vi alla har en smartphone. Men det hjälper inte alla, och det hjälper definitivt inte språkutvecklingen till fullo genom att man bara har appar. Att ge forskare i uppdrag att se hur dagens indelning i små kommuner kontra stora kommuner och små regioner kontra större regioner påverkar svenskars möjligheter att utvecklas på ett personligt, utbildningsmässigt och arbetsmässigt plan är enligt oss kristdemokrater en mycket viktig uppgift. Integration innebär nämligen så mycket mer än att utlandsfödda ska känna sig hemma i . Det innebär att alla, oavsett härkomst, ska känna att är deras hem och trygghet var de än bor i landet. 86 (S): Det är intressant att lyssna på debatten, och det är kul att ta över stafettpinnen i debatten om regional tillväxt. Vi skapar en politik som ger framtidstro för hela landet. har det blivit ett slut för ytterligare skattesänkningar som får stora konsekvenser. Man kan se framtidstron när man åker runt i landet. Man känner att det satsas , till skillnad mot tidigare då det gjordes nedskärningar. Vi har en ungdomsarbetslöshet som är rekordlåg med EU-mått mätt. Vi har en sysselsättning som ligger på den högsta nivå som EU någonsin har uppmätt. Och vi har vänt ett underskott på 61 miljarder till ett överskott, så att vi nu kan skapa en budget som är den starkaste . Det tycker jag att vi ska vara stolta över. Jag är väldigt stolt över den politik som vi nu för. På detta sätt kan vi bygga landet starkt, och på detta sätt kan alla få möjligheter i alla delar av landet. För detta utgiftsområde har vi en budget på lite drygt 3,9 miljarder . I likhet med föregående år sätts ett antal mål för den regionala politiken, och även sätts ett antal mål. Det är framför allt tre mål som jag vill lyfta fram. Det handlar om att nå det övergripande målet om att fortsätta pressa tillbaka arbetslösheten, så att den är den lägsta i EU till 2020. Vi ska nå de nationella miljömålen, och vi ska uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Dessa mål ska bidra till regeringens mål för jämställd regional tillväxt. Även sammanhållningspolitiken, det vill säga EU:s politik för regional tillväxt och sysselsättning, och dess insatser ska bidra till målet för den regionala tillväxtpolitiken. Detsamma gäller den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft för perioden –2020 och insatserna för den. I budgetpropositionen har det också tillförts formuleringar om att den regionala tillväxtpolitiken ska bidra till social, ekonomisk och miljömässig utveckling, vilket gör att insatser inom området stärker genomförandet av Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. Som jag nämnde inledningsvis omsluter budgeten på detta område ungefär 3,9 miljarder. Det är värt att notera att det ser annorlunda ut för en del andra partier. föreslår att satsningen på för kommersiell service ska tas bort. Det var en utredning som den borgerliga regeringen tillsatte som resulterade i att vi tillförde pengar till just stöd för kommersiell service. Effekten har blivit en minskning av antalet småbutiker som läggs ned. Man känner att det finns möjlighet att fortsätta. När vi har varit runt i landet har människor inte sagt att de vill ha bort detta stöd utan snarare att det ska permanentas. Det måste vara långsiktigt. Precis detta inför vi , och det är det plockar bort. plockar även bort 7 miljoner till förbättrad matchning på arbetsmarknaden. Det är också lite intressant, för det är ju precis detta man efterfrågar: att kunna anställa rätt kompetens. Det finns ungefär hundra tusen lediga jobb på svensk arbetsmarknad, och det som efterfrågas är utbildning – att människor ska kunna utbilda sig för att kunna ta de jobb som finns. Att då plocka bort medel till just matchningen är naturligtvis enligt mitt sätt att se det helt felaktig politik. föreslår att anslagen minskas med 507 miljoner. Det är en minskning med 7 miljoner till matchningen där också, och det är 500 miljoner mindre i stöd till socioekonomiskt och strukturellt eftersatta kommuner och områden. Det nämndes inte av föregående talare. Liberalerna föreslår i sin tur en minskning med 613 miljoner. Det är också en minskning av anslagen till kommunerna med 500 miljoner, och det är en minskning med 113 miljoner för en återgång till tidigare nivåer. minskar med sammanlagt 496 miljoner. Oppositionens budgetförslag skulle få betydande effekter. Det är stora nedskärningar. Om det skulle bli verklighet är jag orolig över vilka konsekvenser det skulle få för att hela ska ha möjlighet att leva. Dessutom kan man se att de borgerliga är splittrade. De lägger inte fram samma förslag. För vartdera och 2020 har vi dessutom tagit med 750 miljoner kopplat till den landsbygdsproposition vi planerar att lägga fram , och det ser jag inte finns med över huvud taget i de borgerligas budgetförslag. Den regionala hänsynen och styrningen av resurser inom i princip samtliga utgifts- och politikområden är av särskild betydelse för att nå måluppfyllelsen. Det är en följd av att den regionala tillväxtpolitiken omfattar betydligt fler åtgärder än de som redovisas just kopplat till utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Det spänner över flera områden och flera utskott – det är utbildning, finans, miljö- och jordbruk och så vidare – och är viktigt att ha med. Sammanhållningspolitiken främjar också konkurrenskraft och bidrar till att hålla ihop och . Regeringen följer noga programperioden för sammanhållningspolitiken 2014–2020. Vad som händer därefter är en fråga som diskuteras intensivt just , inte minst i ljuset av brexit. Det är minskade pengar som går in i EU-systemet från , och där är svensk hållning att vi på EU-nivå måste ha ordning och reda i ekonomin. Vi får inte vara för expansiva utan bör snarare vara mer restriktiva. är det viktigt att vi får till stånd bättre möjligheter till förenklingar, större tydlighet och mer öppenhet. beslutade regeringen att tillsätta en parlamentarisk landsbygdskommitté, vilket var inne på tidigare. Uppdraget var att lämna förslag till en sammanhållen politik för landsbygden för att få en långsiktighet och en hållbar utveckling i landsbygder. lämnade kommittén över ett slutbetänkande: För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. Precis som sa tidigare innehåller betänkandet 75 förslag som täcker in frågor gällande näringsliv och företagande, digital kommunikation, transportinfrastruktur, kompetensförsörjning, samhällsplanering och bostadsbyggande, kommersiell service, välfärdstjänster, kultur och statens närvaro i landsbygderna. Det innehåller även ett förslag till styrning och organisering av landsbygdspolitiken, vilket också är en mycket viktig fråga, samt förslag på övergripande mål och delmål för densamma. Betänkandet har remissbehandlats, och det har kommit in drygt 400 remissvar. De utgör naturligtvis en väldigt värdefull grund i arbetet med den kommande propositionen. Regeringen kommer att lämna en proposition till riksdag med förslag på en sammanhållen politik för landsbygder. För att finansiera det hela finns det, som jag nämnde, redan nu identifierat 750 miljoner . Jag tror att det är viktigt att även de borgerliga funderar på hur man vill ha det, för man var ju faktiskt enig – förutom Liberalerna, som hade en reservation i . Jag ser verkligen fram emot våren, då dessa 75 förslag kommer att lämnas över på bord. Äntligen har vi ekonomiska förutsättningar och en stark ekonomisk politik med stabilitet i landet och i regeringen, och vi kan med tillförsikt se fram emot den proposition som läggs på bordet. Med det skulle jag vilja yrka bifall till utskottets förslag och avslag på övrigt. 87 (M) replik: Jag har en fråga till dig, . Det gäller din jämförelse, att det är så mycket pengar och att ni har lyckats så bra. Vi har – och jag riktar mig även till er som sitter på läktaren – gått igenom den värsta finanskrisen . Den var djup, och den som åker bergochdalbana vet vad det innebär: Man är långt ned, och sedan ska man ta sig upp därifrån. Dessutom har fått beröm av omvärlden för att vi klarade det väldigt bra och är ett föregångsland. Detta jämför och med sin situation och säger att vi inte har en så kraftig högkonjunktur sedan 60‑talet. Det finns ett visst spann däremellan, och man kan inte riktigt göra som Socialdemokraterna, det vill säga plana ut det och säga: Vi jämför – det spelar ingen roll vilket läge vi har, utan vi har en politik som ser likadan ut. Så fungerar det inte. När det gäller stabilitet kan man fundera på följande: Om man är så duktig på att bränna alla pengar nu i högkonjunktur, hur blir det då i nästa lågkonjunktur? Är det då vi ska rensa upp efter Socialdemokraternas högkonjunktur, då de tog chansen att göra av med allt i stället för att behålla det? Så till min fråga till . Det finns bekymmer med pengar som stannar i myndigheterna. Vi talar EU-medel och ledtider som är långa.