prot · H40956 · 2017-01-18 00:00:00 — Vad är orsaken till att man kommer fram till detta? Det är det här som jag tycker är ett litet problem. När någon sedan påtalar det försöker man skicka in pengarna en annan väg. Jag ska i alla fall säga en sak till Liberalernas fördel, och det är att ni inte har deltagit i försvarsuppgörelsen och att ni lägger mer pengar än vad era alliansbröder gör. Ni satsar alltså mer pengar på försvaret än de övriga, men ni satsar inte mer på det civila försvaret. 6 (L) replik: Ja, det är riktigt att Liberalerna satsar mer på det militära försvaret. Inom nuvarande försvarsbeslutsperiod har vi en trappa uppåt som landar på 28 miljarder mer än vad den så kallade försvarsuppgörelsen 2015 innebar. Jag kan upplysa om att prisuppräkningen, som vi drar ned på, drabbar varken 6:1 eller 6:2, det vill säga förbandsverksamheten eller materielanskaffningen. I slutändan, herr talman, handlar det väl ändå om huruvida man vill stärka svenskt försvar eller inte. Sedan förstår jag inte de förklaringar som ger när det gäller motorunderhållet. Den avgörande morgonen när beslut skulle fattas fick vi ett mejl från , där man sa att man hade ångrat sig och helt bytt uppfattning på den här punkten. Man ville inte medverka till något utskottsinitiativ. Därefter har naturligtvis den svenska berörda industrin dragit sig ur detta. Man ser ingen framtid. Det kommer oundvikligen att leda till att vi underhåller motorer i , i , på andra sidan , i ett mycket spänt säkerhetspolitiskt läge. I sitt anförande säger att inte hotar . hotar uttryckligen både och andra skandinaviska länder, bland annat med kärnvapen, och det sker gång efter annan. Jag blir förbryllad, herr talman, inför den brist på vaksamhet och medvetenhet som tyvärr präglar säkerhetspolitiska syn. Du hade möjligheten att rädda svensk motorkompetens, tillgängligheten till nästa generation av stridsflygplan och arbetstillfällen i . Du valde aktivt att inte göra det, och det kommer nu inte ifrån. 7 (SD) replik: Det spelar ingen roll hur ledamoten upprepar detta. Jag tror att du kanske blandar ihop det här med ett annat ärende som gällde försäljning av JAS-plan, . Det får vi återkomma till. Det finns all anledning att göra det, så att vi inte är otydliga på den punkten. Jag försökte lugna alla som lyssnar på den här debatten med att säga att vi – jag säger det igen – aldrig någonsin kommer att ställa upp på att vi ska ha underhåll på andra sidan . Vi har skrivit att det underhåll som är nödvändigt för krigsorganisationen och den dagliga driften ska vara i . Men om det är produktutveckling som är avgörande, hur ska den se ut om den är på andra sidan ? Jag tror inte att ens Socialdemokraterna är inne på linje. Det vore ju helt orimligt att skicka allting till . Jag tror inte att ens Socialdemokraterna är inne på den tanken, men det får de väl själva svara på. Det är enligt fullständigt otänkbart att en flygplansmotor, eller vad det är som behöver dagligt underhåll, ska skickas på båt eller via flyg till . är detta klart. Men om vi av någon konstig anledning skulle hitta en enda mening där vi har skrivit något annat ska vi förtydliga oss, för detta finns inte på kartan heller för . Vad gäller satsningarna är jag väl svaret skyldig. Men det får då bli en retorisk fråga, herr talman. En intressant fråga är varför man inte satsar en spänn på det civila försvaret. Har man inte förstått värdet och betydelsen av ett civilt försvar? Frågan får hänga i luften till ett annat tillfälle. 8 (M) replik: Jag ryckte till i bänken när sa att inte hotar . Det finns många invändningar man kan ha mot det. Först och främst: Är det partiets officiella hållning som du företräder, , eller är det din personliga hållning? Jag vet ju att det kan variera rätt mycket inom ditt parti vad ni tycker i enskilda frågor. En annan reflektion är varför ni vill satsa så enormt mycket pengar på försvaret om inte utgör något hot. Om det inte finns något hot, varför ska vi då spendera alla dessa pengar? En annan fråga är de hybridattacker som sker och som svenska myndigheter konstaterar sker även mot . Det har också konstaterats att det har skett i valrörelse. Tror att sådana attacker kan ske även i svensk valrörelse, eller är hans uppfattning att de inte ens skett i ? Du kanske kan svara kort och tydligt på mina korta och tydliga frågor: Är det din uppfattning eller partiets uppfattning att inte hotar ? Och tror att hybridattacker kan riktas även mot det svenska valet ? 9 (SD) replik: Jag svarar gärna på detta. Självklart svarar vi sverigedemokrater på de frågor vi får, även om svaret inte alltid kan passa. Några av er pekar ut som en fiende, till exempel en kollega till dig, . Vi betraktar inte som en fiende. Vi betraktar Nato som en vän, men är ingen fiende till oss. Ett hot måste vara uttalat på något sätt. kan utgöra ett hot. Det hotet måste man i så fall ta på allvar och gardera sig mot. då satt i regeringsställning och raserade det svenska försvaret stod vi här och talade om att ni måste satsa på det svenska försvaret. Då raljerade över detta. stod här och sa: Ja, ja, vi vet att ni är det enda parti som vill satsa mer pengar på försvaret. Då var det helt okej. har ni bytt fot och närmat er oss. Ni har förstått att det svenska försvaret inte ska vara beroende av dagsformen i eller av någon annan potentiell angripare, som kan utgöra ett hot och som med sin blotta existens utgör någon form av möjlighet att sätta in cyberattacker, vilket man säkert också gör när man försöker påverka. Men ett alliansfritt land ska vara försiktigt med att peka ut fiender. Det är allvarligt att göra det, så skärp er lite grann. Gardera er, som vi har gjort . Vi behöver ett starkt svenskt försvar som kan möta ett eventuellt igångsättande av ett reellt hot, och detta ska vi ta höjd för. Ni har ingen utväg och försöker därför flytta fokus från ert eget tillkortakommande till att hitta någon som plötsligt kastar sig över er. 10 (M) replik: Eftersom jag fick ett mycket vagt svar ställer jag frågan igen. Anser och att inte hotar ? Är detta eller partiets uppfattning? Ett land som har riktat subversiv verksamhet mot sina grannländer, som har kidnappat personer från andra länder, som har hotat länder med kärnvapen och som har invaderat och annekterat delar av andra länder uppträder ju på ett sätt som kan uppfattas som hotfullt. Men om inte tycker att utgör ett hot måste jag ställa frågan: Är detta uppfattning eller är det partiets uppfattning? Jag har en annan fråga som jag gärna vill ha svar på från . Det handlar om hybridattackerna som konstaterats av säkerhetstjänst. Tror att sådana attacker kan förekomma även i det kommande svenska valet eller att de kanske till och med redan förekommer, att man håller på att planera och bygga upp sina attacker? Tror att attacker liknande dem i kan ske även i ? Eller menar att de inte skedde i ? 11 (SD) replik: Jag tror att de har skett i . Jag tror också att de kan ske i . Var det tydligt? Vad gäller hotet talar jag inte som enskild person utan för . Vi anser att måste ha ett försvar som tar höjd för alla hot vi omges av. Det största hotet mot finns innanför gränserna, men det struntar ni i. Ni har fortfarande inte förstått att vårt land står i brand. I går sa åklagaren i att systemet har kollapsat. Det handlar om hela vår samhällsstruktur. Det är ett verkligt hot. Det finns hot som mycket väl kan igångsättas av alla stora nationer. Men säger inte till : Gör så här, annars kommer vi att ockupera ert land. utför inga handlingar som går över gränsen. Detta är inte min bedömning utan den militära underrättelsetjänstens. Pågår det verksamhet? Ja, men det har pågått , herr moderat. Det pågick , 50-talet, 60-talet, 70-talet och 80-talet. Till och med när Vänstern var radarstyrd från pågick denna verksamhet. Och det kommer att fortsätta. Har det förekommit i ? Men vem var det som telefonavlyssnade statscheferna i ? Nej, det var som hade telefonavlyssning på och gänget. Det är inget försvar, men det visar på jämvikt. Är det inte så att stormakterna agerar så här? kan också ställa sig frågan om har någon verksamhet i med underrättelseinhämtning och sådant och vad det syftar till. Jag hoppas att jag har svarat på frågorna . 12 (C): Vi har precis tagit del av ett exempel på desinformation, otydlighet och konsten att sno in sig i många olika uppfattningar på en gång. Å ena sidan talar man om värdet av att höja försvarsutgifterna, å andra sidan pratar man bort behovet och varför. Det är en sammanfattande bild av hur stressade tydligen är när det gäller försvarspolitiken. Det visar också på den inre spännvidd som finns. I och i andra sammanhang i och i nätverkande agerar man på ett sätt, men här hemma ger man en annan bild. agerade på precis samma sätt i utskottet då de avstod från möjligheten att ge en tydlig vägledning för hur vi ser på bakre underhåll av JAS-planen framöver. I stället valde de att tillsammans med regeringspartierna inte medverka till detta initiativ. Å ena sidan säger de att de ska satsa på svensk försvarsindustri, å andra sidan gör de i praktiken ingenting när möjligheten finns att få ett initiativ som gör att frågan landar i att underhållet på lång sikt kan vara kvar i . På TV4 hörde vi om kritisk granskning och hur viktigt det är att skolan jobbar med dessa frågor. Att döma utifrån det inledande kapitlet i denna debatt vill jag säga att det är oerhört viktigt. Vi behöver ha ett förhållningssätt i vårt samhälle som möter både yttre bildsättning och bildsättning från inrikespolitiska uttalanden och aktörer som påverkar hur vi tänker i . Vår utgångspunkt är att försvarspolitik handlar om att nå breda överenskommelser och en bred samsyn med bred, gärna blocköverskridande, förankring i vår kammare. Det handlar om att vi ska kunna försvara vår territoriella integritet och att vi ska ha ett land som är tryggt att leva i. Med vår oroliga värld ställs absolut krav på handlingskraft och ett utvecklat ledarskap för svensk säkerhet. Det blir allt viktigare att värna vårt närområde och stå upp för frihet, demokrati och ärlighet i alla sammanhang. Det är en ökad osäkerhet kring den transatlantiska länken, inte minst med det nya presidentskapet i och med tanke på brexit och olika frågor som hanteras inom Europeiska unionen. Det handlar också om krigen i , om och om utvecklingen i . Den rapport som FOI levererade är mycket viktig att utgå från. Här kan vi läsa om hur väpnade styrkor har utvecklats till att få en organisationsstruktur som kan hantera storskaliga operationer även utanför forna Sovjetområdet. väpnade styrkor hade större militär förmåga än 2013, och de är ett kraftfullare tvångsmaktmedel . Att militära handlingsfrihet fortsätter att växa påverkar oss, och det påverkar hur vi ska tänka försvarspolitiskt framöver. Vi måste också uppdatera hur bilden av vår relativa förmågeutveckling ser ut, både mot hela omvärlden och mot enskilda stater. Vi vet att ryska militärstrateger ägnar både militära och icke-militära medel mycket uppmärksamhet, och man utvecklar sig ständigt. Det går att läsa i rapporten. Det handlar om antiamerikanism, patriotism, auktoritärt politiskt system och att framtida generationer ska fortsätta att fostras i en patriotisk anda och odla ryska moraliska och andliga värderingar. Detta påverkar folk, och det påverkar också inställningen till oss och dem vi jobbar med inom Europeiska unionen. Försvarsutgifterna utgör en större del av rysk bnp än tidigare, 2015 jämfört 2005, och man fortsätter att prioritera försvarsutgifterna före andra utgiftsområden. Vi kan ta del av analyserna och välja att antingen ta till oss dem och förstå dem eller låta dem finnas utanför det egna perceptionsområdet. Min bild är att Putins handlingar utgör ett systematiskt utmanande av den europeiska säkerhetsordningen. Människor i förstår i allt högre grad innebörden av hybridhot. Det handlar om cyberattacker, påverkanskampanjer och informationsstörningar. Det händer mycket i samhället i de här frågorna, också vad gäller synen på totalförsvarsberedskap. Alla de olika strategier som utvecklas, både vid och i samverkan med andra partier, behöver samordnas. I kom det mål på livsmedelsområdet. För någon vecka sedan kom en säkerhetsstrategi där man fokuserade på transporterna för att kunna säkra livsmedelsförsörjningen. Men min bild är att vi ska kunna utveckla produktionen i så mycket som möjligt för att också kunna få en robusthet och mindre sårbarhet. Sedan behöver givetvis också transporterna säkras. Den modernisering av försvaret som inletts måste fortsätta. Det är klart att det finns jätteutmaningar när det handlar om personalförsörjning och materiel. Vi måste se till att detta säkras. har varit med och tagit ansvar i försvarsöverenskommelsen, som vi slöt tillsammans med fyra andra partier . Den ligger, och den är oerhört vägledande för den verksamhet som bedrivs i Försvarsmakten, både och inför kommande försvarsberedning och det arbete som ska göras med materielinköp och annat inför 20-talet. Utan ansvarstagande allianspartier hade inte den här uppgörelsen varit så bra som den är och heller inte så bred, vilket är väldigt viktigt i . Men den senaste tidens utveckling aktualiserar ytterligare behov av förstärkningar. Det handlar om mer pengar till försvaret på kort sikt och även på . Vår försvarsförmåga måste öka. Vi måste också se till att försvarsbeslutet fullföljs och genomförs så långt och säkert som möjligt och att valutaförändringar eller kursförändringar inte påverkar de beslut som ska genomföras. När det handlar om planeringsanvisningarna ser vi att försvarsförmågan klingar av mot 2020. Det har att göra med materielinvesteringar och materielsystem som ska skiftas. Vi behöver ha fokus inför 2020-talet. I Försvarsberedningen behöver vi diskutera hur vi ser på penningvärden och annat långsiktigt, så att det kan bli så tydligt som möjligt kring planeringsanvisningarna. För del är vi, som jag var inne på, beredda att förstärka på kort sikt, med tanke på att det är kvar på försvarsbeslutet. Vi är beredda till dialog med regeringen. Även i försvarsgruppen är vi beredda till dialog. Vi utgår från att också regeringen kommer att vara beredd att föra en dialog om ytterligare pengar som återstår, med tanke på det förändrade säkerhetsläge som är en realitet. Exakt hur mycket pengar som behövs och vart de ska gå behöver Försvarsmakten vara oerhört aktiv i att beskriva och ha synpunkter på. Men vi ser också att det behövs en säkerhetsinventering för att kunna göra detta så bra som möjligt. Därför behöver uppdrag ges till Försvarsmakten att återkomma med analys och åtgärdsförslag. Sedan kan vi diskutera pengar gemensamt i försvarsgruppen. Om regeringen är beredd att skjuta till pengar på kort sikt är vi som ansvarstagande parti också redo att göra det. På är det så som tidigare talare sa. Vi är också ett parti som har tydliggjort vår position inför 20-talet och på när det handlar om ytterligare pengar. Vi har redogjort för det här tidigare, men vårt mål är att Försvarsberedningen ska ha målsättningen att nå det nordiska snittet vad gäller försvarsutgifternas andel av bnp. är det av de nordiska länderna som har lägst andel. Vi ligger på av bnp. Det nordiska snittet ligger på . Siffrorna rör sig visserligen, men vi behöver komma upp till den nivån utifrån de förändringar som påverkar oss. Det handlar om ytterligare 11 miljarder inför nästa försvarsbeslut för att nå det nordiska snittet som ett första steg. Det är vi beredda att jobba hårt för i Försvarsberedningen. Vi hoppas att vi kan få en bred enighet om det när vi har landat i resultatet. Jag yrkar bifall till reservation 4. 13 (SD) replik: Jag tycker att har hedern i behåll. Han har haft synpunkter som handlar om att stå upp för den överenskommelse man träffat. Den här analysen råkar träffa vår. Eftersom vi gör precis samma sak blir det lättare att tycka att det här är bra. Vi ska vänta in Försvarsmaktens behov. Vad behöver man? Hur mycket pengar saknas? Sedan sätter man sig ned och resonerar, och då tror jag också att man kan se hur mycket pengar det är, vilket är jätteviktigt, och när de måste skjutas till. Det är helt rätt väg att gå. Med den här värnpliktsutredningen – nu kommer jag till min fråga, herr talman – finns det anledning att tro att man kommer att ligga på ungefär 4 000 värnpliktiga. De är avsedda att fylla upp ett krigsförband. Det kan kanske vara 4 500, jag vet inte. skulle det kanske gå upp till 8 000. Men i politik vill vi öka antalet krigsförband. Det kräver ett mycket större antal värnpliktiga. Det ligger i vår målbild att ha ett mycket större antal värnpliktiga. Vad ska vi ha dem till? Jo, bland annat vill vi ha dem till att kunna avkasta för att behålla ett bra hemvärn, herr talman. Hemvärnets personal måste ju komma någonstans ifrån, och den kommer från värnpliktiga. Man behöver ta hänsyn till detta vid de kommande besluten, så att man inte låser fast sig vid i första hand värnpliktiga från brigader. har man dragit in även , som också, om än motsträvigt, har förstått att det behövs värnpliktsutbildning. Det kommer ett sådant beslut. Min fråga till är: Hur ser du på att ta höjd för – som det så populärt heter – att ta in så pass många värnpliktiga att man kan bemanna även tjänster i det civila försvaret, i brandkårer och så vidare, och klara avkastningen till hemvärnet? 14 (C) replik: Hemvärnet är en oerhört viktig resurs som har hyfsat bra personaluppfyllnad och bemanning. Man rekryterar till hemvärnet via olika vägar. De här 40 bataljonerna fyller en väldigt viktig funktion, och de är också en oerhört bra resurs för att kunna upprätthålla en förmågeutveckling i hela landet. En satsning på hemvärnet skulle möjliggöra ytterligare förmågeökningar. Jag ser att det är en rimlig väg att gå för för att också kunna utveckla folkförankringen och förståelsen för hur Försvarsmakten ser ut . Kombinerat med att vi ska ha stående förband som också innebär en beredskap och möjlighet att ha en snabb inställelsetid är det här viktiga beståndsdelar. Den fina personalförsörjningsutredning som genomfördes har redovisat ett antal iakttagelser och förslag. Utmaningen vad gäller utbildningen var att det blev ett mindre antal utbildade till Försvarsmakten än vad planen sa. Men också antalet sökande som är på väg in i utbildning är lägre än i planen . Det är stora utmaningar. Det utredningen föreslår är att man ska komma upp i en takt på 8 000 utbildade in . Det handlar då också om en ökad kostnad på . Det är rimligt att vi har sikte på 8 000. Vi måste nå den nivån och också vara öppna för en kombination. Men grunden är att vi ska rekrytera på frivillig väg, för det absolut bästa utifrån ett försvarsperspektiv är att ha engagerade, motiverade och villiga anställda och deltagande i Försvarsmakten långsiktigt. 15 (SD) replik: Jag tolkar det ganska välvilligt som att man går med på det här med avkastningar. Men i den budget som ni lade fram satsar ni ingenting på det civila försvaret utöver vad regeringen gör, . När vi jämför detta med de satsningar vi gör känner vi en viss oro. Utan ett starkt civilförsvar kommer som sagt inte heller den militära delen att fungera. Det är uppfattning. Det behöver inte vara fråga om en krigssituation, utan det kan vara katastrofer, pandemier och andra saker som gör att den självförsörjningsgrad vi har till exempel vad gäller drivmedel och livsmedel inte räcker. krävs det ständiga leveranser ”just in time” och så vidare. Att bygga ett samhälle på leveranser ”just in time” är fel enligt uppfattning. Det måste vi komma till rätta med. För att komma till rätta med det måste man även satsa stålar i den verksamheten och bygga upp det civila försvaret. Det gör mig lite grann orolig. Innan abdikerade lite grann från att värna landsbygden tyckte man att stod upp för landsbygden på ett annat sätt. Men man kan titta på resultatet under Alliansens med nedlagda gårdar för mjölkbönder, affärer som stänger igen och skolor som läggs ned. Det väcker en viss oro när man tittar på den här budgeten. Min konkreta fråga är: Hur ser på att satsa medel även på det civila försvaret? Frågan är egentligen: Varför gör ni inte det redan nu? 16 (C) replik: Det går att läsa i betänkandet hur vi tänker kring kommande totalförsvarsplanering. I försvarsbeslutet var vi med och bidrog till pengar till Försvarsmakten. Vi säger också uttryckligen att när vi återupptar planeringen för totalförsvarsverksamheten kommer vi att återkomma till exakt hur mycket som behöver finansieras och vad vi har för mål och ambitioner. Försvarsmakten tillsammans med MSB tog fram ett mycket bra underlag . De kommer 2017 att leverera ytterligare ett viktigt underlag för den fortsatta diskussionen och inför kommande budgetarbete. Det kommer absolut att behövas pengar till det civila försvaret. Men vi behöver också ett modernt totalförsvar och ett tänkesätt för framtiden. Vi behöver en lösning som gör att de civila och militära medlen nyttjas så effektivt som möjligt, att vi hittar nya synergier och också involverar fler i lokalsamhället runt om i hela . Det är grunden. Om man läser försvarsbeslutet och betänkandet till dagens debatt står där att civilt försvar ska samordnas så mycket som möjligt med totalförsvarsplaneringen så att det integreras. Det står jag bakom. Jag följer också upp detta återkommande i vår försvarsgrupp tillsammans med regeringens företrädare där vi pågående diskuterar hur det går med totalförsvarsplaneringen och det civila försvaret. Jag är beredd att också diskutera tidsplanen. Det står att arbetet ska återupptas och påbörjas. Men med tanke på hur säkerhetsläget utvecklas behöver det kanske tidigareläggas. Ambitionen behöver vara så kraftfull som möjligt för att möta de reella, verkliga, omständigheter som påverkar vårt samhälle. När det gäller synen på livsmedel är det absolut viktigt. Det gäller att integrera målen för livsmedelsförsörjning och totalförsvarsplanering så att vi får en annan grundsyn för svensk livsmedelsproduktion. 17 (V): har två reservationer i betänkandet. Jag står förstås bakom bägge två men nöjer mig med att yrka bifall till reservation 9 om det psykologiska försvaret, läs Nato Stratcom. Jag vill dock först säga några ord om vår andra reservation som handlar om ett för allmänheten ganska okänt organ, nämligen , den europeiska försvarsbyrån. Den bildades och har till syfte att ”utveckla försvarskapaciteten, stärka samarbete om krigsmateriel, stärka försvarsindustrin i samt främja militär forskning och utveckling”. växer, och vi har svensk personal anställd där på plats. Vi menar att är ett steg mot en militarisering av EU som många vill se och yrkar därför på att bör lämna . Det finns under ytan väldigt starka krafter i EU som vill nå en gemensam försvarspolitik med vassa och många tänder. Det sker som vanligt utan någon större mediebevakning och helt utan folklig förankring. Trots en växande populism och trots brexit har man ingenting lärt. Det finns ytterligare ett exempel som kan vara intressant i sammanhanget. Kommissionens anställda tjänstemän gör en arbetsplan . Där konstaterar man att man har lagt fram en europeisk handlingsplan på försvarsområdet där man utforskar hur EU:s politik och instrument kan säkerställa att industri- och kunskapsbasen kan tillhandahålla den försvarskapacitet som behövs för dagens och morgondagens säkerhetshot. Med det som utgångspunkt kommer kommissionen att föreslå att det inrättas en europeisk försvarsfond för att främja forskning och innovation, bidra till att stärka det europeiska försvarets teknik- och industribas och stimulera utvecklingen av viktig försvarskapacitet. Åtgärder kommer dessutom att föreslås inom offentlig försvarsupphandling. Den arbetsplan som kommissionen har tagit fram får demokratiskt valda parlament och regeringar yttra sig om. De får ha synpunkter, men det är tjänstemännen i kommissionen som helt och håller själva beslutar om sin arbetsplan. Det är EU-demokrati när den är som sämst. De demokratiskt valda organens synpunkter behandlas som om de hade karaktären av något slags folklivsforskning.