prot · H40995 · 2017-04-18 00:00:00 — På samma sätt är det med den nedsatta arbetsgivaravgiften för ungdomar som det var mycket stor kritik mot – ungdomar skulle inte ha några jobb längre. Men tyckte de flesta av oppositionspartierna att det var en jättebra politik. Det kan vara så att de i efterhand också kommer att tycka att de förändringar som vi gör här också är bra, om de följer det historiska mönstret. säger att regeringen är passiv. Jag kallar inte 80 000 fler människor som deltar i för passivitet. Jag kallar inte heller de 60 000 påbörjade bostäderna för passivitet. Jag tycker att det visar på en stor aktivitet i och från . 14 (L) replik: Det är uppenbart att regeringen inte ser integrationsproblemen. Mitt i högkonjunkturen växer det fram en ny underklass i präglad av sysslolöshet och bidragsberoende – grogrunden för den kriminalitet som vi ser inte minst i våra förorter. Arbetsförmedlingen gör bedömningen att 300 000 människor , 2018, kommer att vara utsatta grupper. Det är en grupp som ökar, och den ökar inte minst i ljuset av att fler nyanlända ska in på den svenska arbetsmarknaden. I detta läge väljer regeringen att bara skönmåla svensk ekonomi och att föreslå åtgärder som är så små i relation till detta samhällsproblem att det blir nästan löjeväckande. Arbetsförmedlingen pekar ut 300 000 människor i utsatta grupper. Regeringens svar är 5 000 beredskapsjobb i offentlig sektor – 5 000 jobb och 300 000 i bidragsberoende och sysslolöshet. Vi ser en total avsaknad av förståelse för det som sker i det svenska samhället, där finansministern vägrar se verkligheten som verkligheten är. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Från Liberalernas sida har vi föreslagit ett antal reformer för att bryta den nya arbetslösheten. Det handlar om att skapa fler vägar in på den svenska arbetsmarknaden, där människor får möjlighet till enkla riktiga jobb i stället för bidrag, och där samhället ska ha stora förväntningar på människor att de ska försörja sig själva. Det handlar om att vi inte accepterar passivt bidragsberoende och att vi kräver en motprestation från dem som har försörjningsstöd, socialbidrag, att de har praktik, läser svenska språket eller gör någonting annat. Varför ser inte den nya underklassen? Varför är det bättre med ett bidrag än ett enkelt jobb? Varför är det bättre med kravlösa bidrag än att ställa krav på människor? 15 Finansminister (S) replik: Jag vill då påminna om att jag är bekymrad för varje människa i som inte arbetar. Alla som kan arbeta ska arbeta. Men när säger att det växer fram en ny underklass tycker jag att det också kan vara värt att påminna om att andelen och antalet personer som är beroende av olika former av transfereringar för sin försörjning minskar och faktiskt är det minsta . Det är viktigt att se det om man nu talar om en ny framväxande underklass. En sak som är uppenbar här är att politik, som presenterades i budgetmotionen från Liberalerna och som till stora delar bestod av skattesänkningar för personer med högre inkomster, knappast är svaret. Det var det som var Liberalernas svar i deras budgetmotion. Det var där som de satsade de ekonomiska resurserna. Det är inte så vi bryter de växande klyftorna. I stället behöver vi se till att investera för framtiden för alla som bor i . Oavsett om man bor i en bruksort eller i en förort behöver man kunna få bra förskolor och skolor för sina barn, skolor som fångar upp alla barn, bra fritidsaktiviteter, möjligheter att flytta hemifrån och sätta nyckeln i låset till sin egen första lägenhet och få en fot in på arbetsmarknaden. På alla dessa områden har regeringen arbetat för att vi i ska få ökade möjligheter. Vi har förstärkt resurserna till förskolorna, vi har förstärkt resurserna till skolorna, vi har genomfört den största bostadspolitiska satsningen – framför allt för att det ska byggas nya hyresrätter – vi har vidtagit åtgärder för att människor ska kunna komma in på arbetsmarknaden och vi ser nu den lägsta ungdomsarbetslösheten . Regeringen jobbar aktivt med dessa frågor, både för människor som bor i våra förorter och i utsatta områden och för människor som bor i andra delar av . Det är nämligen viktigt att alla i har möjligheter att ha ett eget jobb, en egen bostad och en egen försörjning. 16 (L) replik: När man lyssnar på blir det så uppenbart att hon inte ser verkligheten som verkligheten är. är mycket tudelat. Man kan välja att beskriva den ena delen av – högkonjunkturen och att människor får jobb. Men man kan också välja att försöka attackera framväxten av en ny underklass, bidragsberoende och sysslolöshet, där människor år går på bidrag och aldrig kommer ur detta bidragsberoende. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande I stället för att presentera förslag om detta gör det klassiska att tala om bristerna i min politik. Jag presenterar vad vi föreslår, det vill säga fler enkla riktiga jobb, och vi vill ställa högre krav på människor så att människor inte fastnar i bidragsberoende. Varför är det fel att ge fler människor chansen att komma in på arbetsmarknaden? Och varför är det fel att ha stora förväntningar på människor och att de ska arbeta? Varför är det fel att samhället ställer krav på människor att till exempel utföra praktik för att de ska få bidrag? Jag tycker att detta på ett tydligt sätt visar att det finns en jobblinje mot en bidragslinje. 17 Finansminister (S) replik: Jag tycker att det är oerhört viktigt att alla människor som kan arbeta ska arbeta. Därför har regeringen också vidtagit flera åtgärder för att människor som står långt från arbetsmarknaden ska få möjlighet att delta på arbetsmarknaden. Däremot delar jag inte Liberalernas uppfattning att vi ska sänka lönerna i – höga krav – ja, sänkta löner – nej. Tvärtom tog jag i mitt inledningsanförande upp att det är viktigt att alla människor arbetar. Det som vi ser är också att andelen kvinnor med utländsk bakgrund som deltar på arbetsmarknaden är alldeles för liten. Många fler av de kvinnor som har flyttat till behöver komma in på arbetsmarknaden. Därför har vi avskaffat det vårdnadsbidrag som infördes när Liberalerna satt i regeringsställning och som innebar att många kvinnor låstes in i passivitet. Vi ändrar nu också föräldraförsäkringen för att fler kvinnor snabbare ska komma ut på arbetsmarknaden. Vi har gett Arbetsförmedlingen ett särskilt uppdrag för att fler kvinnor ska få ta del av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Vi jobbar aktivt för att alla människor i som kan arbeta ska arbeta. Men vägen dit är inte att sänka skatten för dem som tjänar mest. 18 (KD) replik: Det har varit populärt att bygga passivhus. Det känner nog finansministern till. Om hon inte gör det kan hon säkert fråga valfri miljöpartist som kan detta utan och innan. Det handlar alltså om hus där man inte släpper ut något av den värme som alstras inne i huset utan behåller den för att spara energi. tycks finansministern och regeringen ha tagit detta huskoncept till en helt ny nivå i ett helt nytt sammanhang när man har gjort om hela till en ny typ av passivhus, där inte en enda strukturreform ska släppas ut i omgivningen. Och nog sparas det på energi. Det är utstämplat, och det är nedsläckt i reformfabriken. Där utanför får konjunkturen och tidigare jobbreformer sköta jobbet och stå för energin. Det är allvarligt. Men väldigt lite släpps in i passivhuset. De internationella bedömarnas och regeringens egna expertmyndigheters råd och rekommendationer behandlas med passivitet. År säger de: Gör någonting åt trösklarna in på arbetsmarknaden! Gör något åt krånglet med de subventionerade anställningarna! Gör något med kvalifikationskraven! Gör något med ingångslönerna, så att det blir möjligt för personer som står långt från arbetsmarknaden att ta ett arbete! Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Men dessa insikter når inte in. När de aktiva reformerna för fler jobb och för en bättre vård uteblir återstår skattehöjningarna i en högkonjunktur. Regeringen fortsätter att leverera dessa skattehöjningar. Det är aktiva skattehöjningar, men det är passiviserande för ekonomin när man höjer skatten på jobb, företag och utbildning i en högkonjunktur. När, finansministern, kommer de aktiva reformerna som bryter den passiviserande tudelningen på svensk arbetsmarknad? 19 Finansminister (S) replik: Ja, de har ju kommit , och vi ser också resultatet: 150 000 fler sysselsatta, den lägsta arbetslösheten och den lägsta ungdomsarbetslösheten . Det handlar naturligtvis bland annat om att konjunkturen är god, men det handlar också om att regeringen har vidtagit viktiga åtgärder för att människor ska ha den utbildning som arbetsmarknaden kräver. Det vi såg när vi klev in på var nämligen att inte var rustat för att möta en förbättrad konjunktur. Alldeles för många människor hade inte fått använda krisåren till att rusta sig för att kunna ta jobben när de växte fram. Därför var det nya en av de viktigaste åtgärder vi sjösatte så fort vi hade chansen efter att vi klev in på – som vi gav instruktionen till Arbetsförmedlingen att driva en mer aktiv arbetsmarknadspolitik för att människor skulle rustas för de nya jobben. Vi har också vidtagit viktiga åtgärder för att förbättra infrastrukturen, få upp bostadsbyggandet och stärka skolsystemet. talar om de internationella bedömarna. De kommer med många olika råd, och olika bedömare kommer med olika råd – både de internationella och de svenska. Ett råd som både internationella och svenska bedömare samstämmigt kommer med är att man borde göra något åt ränteavdragen och fastighetsskatten. Om nu tycker att regeringen till punkt och pricka ska lyssna på deras rekommendationer vad gäller arbetsmarknaden, tycker han att vi också till punkt och pricka ska lyssna på rekommendationerna vad gäller fastighetsmarknaden? 20 (KD) replik: Det går naturligtvis att börja tala om andra frågor; det är givetvis fullt möjligt i en budgetdebatt. Ser inte finansministern att vi nu har nästan 300 000 personer – en växande grupp, fler och fler – i utsatt ställning? De befinner sig allt längre från arbetsmarknaden. Om ni ser detta, var är era reformer för att klara att möta den utmaning dessa personer står inför? De får inte chansen att visa vad de går för. De får inte chansen att komma in i en arbetsgemenskap. Jag menar att ni är helt passiva inför detta. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Finansministern nämnde tidigare moderna beredskapsjobb. 5 000 moderna beredskapsjobb har utlovats till den här gruppen på 300 000 personer. Av dessa jobb har tolv kommit på plats. De är så få att det är osäkert om de ens finns. De moderna beredskapsjobben har blivit något slags postmoderna beredskapsjobb. Det duger inte som reform när så många människor står utanför arbetsmarknaden. 21 Finansminister (S) replik: Jag noterar att Forssmed inte ville tala om ränteavdrag och fastighetsskatt. Jag tog inte upp det för att få tala om en annan fråga utan för att påpeka det faktum att Forssmed tycker att vi ska lyssna noggrant på de internationella bedömarna. Men Forssmed kanske tycker att vi ska lyssna med viss selektivitet? Regeringen har naturligtvis arbetat oerhört aktivt för att fler människor ska komma in på arbetsmarknaden. Det har också blivit så att fler människor kommer in på arbetsmarknaden. Det gäller såväl människor som är födda i , vilket jag tycker är jättebra, som människor som är födda utomlands, vilket också är oerhört positivt. Det är inte så att traineetjänster eller moderna beredskapsjobb är det enda regeringen jobbar med; det finns 80 000 fler utbildningsplatser och utbildningsmöjligheter sedan vi tillträdde – utöver den arbetsmarknadspolitik som finns , med nystartsjobb och instegsjobb men även andra former av subventionerade anställningar. Vi har kraftigt byggt ut . Vi har alltså jobbat oerhört aktivt för att de människor som står långt ifrån arbetsmarknaden ska få en chans att få in en fot på arbetsmarknaden. Den här regeringen håller aktiviteten i full gång. 22 (M): Inte sedan har omvärlden varit lika osäker, men skillnaderna mellan då och är stora. Då revs murar, och gränser öppnades. Människor och länder befriades. Nationer återföddes och återförenades, och ekonomier knöts ihop. Liberalisering, internationalisering och marknadsekonomi ersatte socialism och det . En hoppfull frihetstid började. Vår egen tid är mer hotfull än hoppfull. Vi har brexit i och i . Vinner det franska presidentvalet skakas hela EU-samarbetet. är ingen ny garant för frihandel. Vi har rysk aggression i vår närhet och terrordåd på . Alla som 1989 stod upp för friheten fick rätt i så mycket. Världen blev bättre, färre människor svälter och fler flickor går i skolan. Hela länder lyfter sig ur medeltiden. Detta är inga små framsteg! Men historien tog inte slut. Den globaliserade och digitaliserade ekonomin som ger så stora möjligheter för många människor blev också komplicerad för hela samhällen. Migration ger människor på flykt en men skapar också sociala spänningar och växande klyftor. Frihandel bygger välstånd, men inte i varje fabrik eller i varje yrke. Internet befriade informationen, men internetcensuren befäster diktaturen. Nationell statskapitalism snarare än demokratisk marknadsekonomi vinner nu mark i framgångsrika ekonomier i och . Världen ser inte längre ut som 1989. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Mitt i allt detta är den svenska tillväxten hög och räntan låg. Dagens goda ekonomi döljer dock morgondagens långsiktiga problem. Halva välstånd kommer från export och bygger på frihandel. Nya handelshinder vore dåligt för den globala ekonomin men extra skadligt för den svenska. Här hemma lever orimligt många på bidrag i stället för av eget arbete. Varje krona som används för bidrag till någon som egentligen kan arbeta är en krona som kunde gå till fler poliser och ett starkare försvar. Den extremt höga arbetslösheten bland utrikes födda och dem utan utbildning biter sig nu fast i högkonjunktur och kommer att förvärras i nästa lågkonjunktur. glider isär och blir alltmer tudelat. Det hotar den sammanhållning som så länge varit en unik svensk tillgång och som väldigt få svenskar vill kompromissa om. Vårpropositionens mest dolda hot handlar om skatter. Det är höjd skatt på entreprenörer, höjd skatt på flygresor, höjd fordonsskatt, höjd skatt på försäkringar och förstås höjd marginalskatt. När Socialdemokraterna tillsammans med stoppade Alliansens sänkta marginalskatter fick 110 000 fler betala statlig inkomstskatt. fick 56 000 fler betala, och var det 40 000 fler. ska alltså ytterligare 80 000 få nästan fördubblad marginalskatt. 300 000 svenskar har plötsligt blivit så rika att de har förlorat rätten att behålla ens hälften av en löneökning. är på väg tillbaka till 1970- och 1980-talens orättvisa marginalskatter och på väg bort från idén om hälften kvar. Efter tre förlorade år i svensk politik behövs en ny reformagenda. Den mest akuta uppgiften handlar om integration och utanförskap. Ska vara ett internationellt öppet land måste fler komma in, inte bara i landet utan i samhället – i jobb och gemenskap. har vi tagit emot en kvarts miljon människor, och minst 150 000 av dem har bara grundskola i bagaget. De flesta både kan och vill arbeta, men då krävs lägre trösklar in på arbetsmarknaden. Det är bra att även LO nu tycker så, men om det inte också leder till nya avtal måste en ny regering lagstifta fram förändringen. För den som inte har jobbat alls är inget jobb för enkelt eller för långt borta för att kunna tas. behövs högre krav på dem som inte jobbar trots att de kan jobba. Vi behöver en utbildningsplikt för dem utan grundläggande kunskaper och en stor bidragsreform som stramar upp, sätter tak och kräver successiv kvalificering in till alla de svenska förmånerna. Att hjälpa fler med låg kompetens in på arbetsmarknaden är nödvändigt men långt ifrån tillräckligt. Den andra stora uppgiften handlar därför om företagsamhet och svensk konkurrenskraft. måste bli mer attraktivt för innovativa entreprenörer och växande företag. Det är nämligen bara framgångsrika företag som kan skapa de jobb som gör att fler både kan försörja sig själva och bidra till andras välfärd. Ser man inte det sambandet blir alla pengar egentligen statens, och politikens enda uppgift blir att fördela. Pröva inte den vägen igen! Alltför många företagare vittnar om höga skatter och brist på rätt kompetens, men för varje krona som regeringen nu ”satsar” på företagande tar man tio tillbaka. Framtidens stora företag måste kunna växa . Vi kan inte leva på gamla meriter. Nästan alla stora svenska företag är också gamla svenska företag. 20 av de 23 största globala svenska börsbolagen grundades . Detta är imponerande men inte hållbart. måste vara ett land som entreprenörer och huvudkontor vill flytta till – inte ett land som man tvingas flytta ifrån. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Det måste löna sig bättre att vara företagare och att utbilda sig mer och ta större ansvar. behöver inte högre marginalskatter utan lägre entreprenörsskatter. Det behövs ett nytt fokus i skolan – på naturvetenskap, matematik och yrkeskunnande. Regeringens och Vänsterns budget bygger på högkonjunktur, låga räntor och förhoppningen att aldrig ska möta en kris igen. Det är en riskabel strategi. Den tredje stora uppgiften är därför att i högkonjunktur rusta för nästa lågkonjunktur. Då måste man hålla i pengarna och inte säga ”investera” varje gång man bara menar ”spendera”. Regeringen öser nu beröm över sig själv för att har bytt finanskrisens underskott mot högkonjunkturens överskott. Om man inte klarar överskott i goda tider klarar man det aldrig. Att gång på gång bli överraskad av oväntat höga skatteinkomster är inget tecken på stram finanspolitik, utan det är precis vad som brukar hända i varje högkonjunktur. Det är inte finanspolitik alls – det är bara Excel. Skatteinkomster brukar dessutom falla lika snabbt när lågkonjunkturen väl kommer. Alliansregeringen reformerade a-kassan och sjukförsäkringen och införde jobbskatteavdrag under den förra högkonjunkturen. Socialdemokraterna sänkte skatten på arbete och tog bort arvs- och gåvoskatten senast de regerade. Detta var strukturreformer som gav långsiktiga resultat. Men kan någon peka på en enda modig reform som har genomfört med de – i och för sig ganska få – budgetar som hon både har lagt fram och sedan fått igenom i riksdag? Nej, knappast. : I tar vi stort ansvar för fattigdom, men fler måste också vara med och bygga rikedom. Den fjärde stora uppgiften handlar därför om en bättre syn på svensk fördelningspolitik. måste än en gång bli ett land fyllt av klassresor, där man kan börja med två tomma händer och komma precis hur långt som helst. Barn till invandrare ska ha samma chans som andra barn att lyckas i livet. Då måste fler barn med invandrade föräldrar gå i förskola och lära sig riktigt bra svenska. Då måste skolan ha högre förväntningar på de barn som kommer från utsatta familjer. Då måste fler lågt utbildade vuxna få sitt allra första jobb, så att fler barn sedan kan få det bättre än sina föräldrar. Det finns en tragisk röd tråd mellan utanförskap, bidragsberoende, kriminalitet och förlorat framtidshopp – mellan brinnande bilar i förorten och brända broar till framtiden. Bidragssverige förfuskar nu den svenska jämlikhetens själ och grundlägger en destruktiv social ärftlighet i stället för en inspirerande social rörlighet. Detta är fel väg för . Svensk ekonomi går bra just , men regeringen nonchalerar de svårigheter som vi har framför oss. Det behövs en reformagenda som fokuserar på de riktigt stora uppgifterna. Det behövs politik som talar klarspråk om problemens storlek och konkreta reformer som trovärdigt kan möta de problem vi ser. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Vi kommer att vara väl förberedda för den uppgiften inför valet . Den här regeringen måste bytas ut. 23 Finansminister (S) replik: Det sker snabba och stora förändringar i vår omvärld. behöver förhålla sig till en ny president i och till konsekvenserna av brexit. Internationella samarbeten sätts på prov, och vi ser att auktoritära styren växer sig starkare. Vi ser också ett alltmer aggressivt , och vi har sett terrorattentat i . behöver även i fortsättningen ha styrka att möta den oro som skapas av vår omvärld och den ökade otrygghet som många känner i vardagen. ska vara ett tryggt land. är ett av världens mest konkurrenskraftiga länder, och den svenska exporten sysselsätter nästan 1 ½ miljon människor. I detta läge, med både brexit och Trump, behöver vi i stå upp för frihandel och öppenhet och arbeta intensivt för att försvara våra exportföretags möjligheter att fortsätta att verka. I detta läge krävs ansvarstagande, men det kommer också att krävas samarbete. Jag skulle vilja fråga varför han tycker att i det här läget är ett bra parti att samarbeta med. Vad tänker att ska tillföra den ekonomiska politiken, handelspolitiken, säkerhetspolitiken och utrikespolitiken? 24 (M) replik: Det som finansministern just sa är nonsens, och det vet hon. Det var till finansministern jag ringde dagen efter hemkomsten från för att resonera om lärdomar från den pågående brexitprocessen – inte till någon annan. Jag gjorde detta för att jag bryr mig om vad ska göra i den processen. Vi föreslår inget samarbete med . Vi påpekade det uppenbara: består av åtta partier – låtsas inte som att det åttonde inte finns! Vad vi vill göra efter nästa val är solklart: Vi tänker bilda regering med Alliansen när vi har slagit ut er från regeringsmakten. Vi tänker inte samarbeta om vitala intressen med . 25 Finansminister (S) replik: Jag vet inte om detta är ytterligare ett besked från i frågan – i mina öron låter det så. Jag har hört säga att man vill samarbeta med och att man vill förhandla med dem i utskott. Innebär detta att inte ska förhandla med i den ekonomiska politiken eller i handelspolitiken? Betyder detta att ni inte ska samarbeta med i skattefrågor, till exempel? Är detta det besked som ger ? 26 (M) replik: Jag brukar nämna att vi i finansutskott hamnade på samma linje som i någon fråga som gällde kontanthantering . Det var ingenting som generade mig djupt. Det rör sig om ett parti med antidemokratiska rötter, vars grundidéer jag inte delar. Det är ett parti som jag aldrig skulle bygga regeringsmakt på, och än mindre budgetmakt, finansministern! Men jag tyckte att det var rimligt att samtala med ett parti vars åsikter vi råkade dela . Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Inget parti valt av folk ska diskrimineras i denna kammare, men om man inte har koll på sina egna värderingar kan man lätt vandra vilse i den yttre vänsterkanten. Vi vandrar inte vilse i våra värderingar. Vi kommer att bygga budgetmakt och regeringsmakt på Alliansen – inte på någon annan. 27 (MP) replik: Alla gillar att säga att de bryr sig om miljön och klimatet, ibland även moderata politiker. Men sällan illustreras tomma ord så tydligt som när man läser ekonomiska politik. Där speglas nämligen den obefintliga miljöpolitiken. verkar nu återigen förorda en ekonomisk politik i avsaknad av det mesta som inte rör skattesänkningar. har de även backat från satsningen på höghastighetståg. Detta oroar de egna moderata kommunalråden, som ser att kan uppfattas som ett parti som endast ser behoven i och som hindrar utvecklingen i resten av landet. En ambitiös miljöpolitik kräver insatser på flera plan. Miljöskatter är ett verktyg som historiskt har visat sig vara effektivt. Vi ser till exempel att skatten på eldningsolja fick människor i att byta energislag. Vi har också sett hur koldioxidskatten har visat vägen för andra länder genom att har gått före. visar i en undersökning att är ett av de länder som har minst miljöskatteintäkter i procentandel av de totala skatteintäkterna. I granskningen visas att en hel del pekade på god utveckling men att övergången till miljöskatter förlorade i styrka i samband med att den borgerliga regeringen tog över.