prot · H409126 · 2017-06-15 00:00:00 — Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 39 SD, 21 MP, 16 V, 15 L, 15 KD, 2 - 24: 19 C Avstod: 68 M Frånvarande: 13 S, 15 M, 8 SD, 4 MP, 3 C, 5 V, 4 L, 1 KD, 1 - Punkt 27 (Långsiktiga villkor för biodrivmedel) 2. res. 25 (M, C, L, KD) 117 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 39 SD, 21 MP, 16 V, 2 - 25: 68 M, 19 C, 15 L, 15 KD Frånvarande: 13 S, 15 M, 8 SD, 4 MP, 3 C, 5 V, 4 L, 1 KD, 1 - Punkt 29 (Styrmedel för biodrivmedel m.m.) 2. res. 27 (M, C, L, KD) 117 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 39 SD, 21 MP, 16 V, 2 - 27: 68 M, 19 C, 15 L, 15 KD Frånvarande: 13 S, 15 M, 8 SD, 4 MP, 3 C, 5 V, 4 L, 1 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. JuU15 Tillsammans mot brott – ett nationellt brottsförebyggande program Punkt 2 (Bättre statistiskt underlag och utökad kameraövervakning) 2. res. 2 (SD) 41 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 68 M, 21 MP, 19 C, 16 V, 15 L, 15 KD 2: 39 SD, 2 - Frånvarande: 13 S, 15 M, 8 SD, 4 MP, 3 C, 5 V, 4 L, 1 KD, 1 - Punkt 3 (Feministisk stadsplanering och bostadsbyggande) 2. res. 3 (V) 15 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 67 M, 39 SD, 21 MP, 19 C, 1 V, 15 L, 15 KD, 2 - 3: 15 V Frånvarande: 13 S, 16 M, 8 SD, 4 MP, 3 C, 5 V, 4 L, 1 KD, 1 - (M) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 4 (Familjens och civilsamhällets roll i det brottsförebyggande arbetet m.m.) 2. res. 4 (M, KD) 83 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 38 SD, 21 MP, 19 C, 16 V, 15 L, 2 - 4: 68 M, 15 KD Frånvarande: 14 S, 15 M, 9 SD, 4 MP, 3 C, 5 V, 4 L, 1 KD, 1 - Punkt 5 (En nationell samordnare m.m.) 2. res. 5 (S, MP, V) 136 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 68 M, 37 SD, 19 C, 15 L, 15 KD, 2 - 5: 99 S, 21 MP, 16 V Frånvarande: 13 S, 15 M, 10 SD, 4 MP, 3 C, 5 V, 4 L, 1 KD, 1 - (S) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Kammaren biföll utskottets förslag. JuU25 om upprättandet av tillfälliga gränskontroller vid inre gräns 2. res. 16 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 68 M, 38 SD, 21 MP, 19 C, 15 L, 15 KD, 2 - Frånvarande: 13 S, 15 M, 9 SD, 4 MP, 3 C, 5 V, 4 L, 1 KD, 1 - SoU21 Driftsformer för universitetssjukhus 2. res. (S, MP, V) 136 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 68 M, 38 SD, 19 C, 15 L, 15 KD, 2 - : 99 S, 21 MP, 16 V Frånvarande: 13 S, 15 M, 9 SD, 4 MP, 3 C, 5 V, 4 L, 1 KD, 1 - (S) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. FiU40 Ett starkare skydd mot orättvisa betalningsanmärkningar Kammaren biföll utskottets förslag. § 13 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SkU33 Explosiva varor – befogenheter vid inre gräns Punkt 1 (Explosiva varor – befogenheter vid inre gräns) 2. res. 1 (SD) 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 68 M, 21 MP, 19 C, 16 V, 15 L, 15 KD 1: 38 SD, 2 - Frånvarande: 13 S, 15 M, 9 SD, 4 MP, 3 C, 5 V, 4 L, 1 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. SoU18 Samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Samlat omhändertagande av de mest sjuka äldre och kroniskt multisjuka patienterna) 2. res. (S, MP, V) 136 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 68 M, 38 SD, 1 MP, 19 C, 15 L, 15 KD, 2 - : 100 S, 20 MP, 16 V Frånvarande: 13 S, 15 M, 9 SD, 4 MP, 3 C, 5 V, 4 L, 1 KD, 1 - (MP) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. UbU9 Det livslånga lärandet inom högre utbildning Kammaren biföll utskottets förslag. § 14 (forts. från § 11) Sjöfartsfrågor (forts. TU18) 120 (C) replik: Jag vill inleda med att yrka bifall till reservationerna 1 och 3 eftersom jag missade det i mitt huvudanförande. Jag begärde replik i anledning av att trafikutskottets ordförande , , ett av regeringspartierna, sa: Det vore klädsamt om fler partier anslöt sig till förslaget om att införa en vägslitageavgift. Det är alltså det som i folkdjupet kallas kilometerskatt. Då måste jag be att få fråga den mycket initierade regeringspartiföreträdaren : Vilket förslag är det anser att vi borde ha anslutit oss till? Det pågick en utredning, herr talman, under ledning. Den skulle ha presenterats per , om jag minns rätt. , på självaste , gick landets finansminister ut och sa: Det blir ingenting av den där utredningen. Vi stoppar den. Den är inaktuell. Förvåningen var stor. Vilket förslag från , , är det vi skulle kunna förhålla oss till avseende införande av en vägslitageavgift eller, som jag brukar kalla det, en skatt på avstånd – en kilometerskatt? 121 (MP) replik: Ni kan ansluta er till precis vilket förslag ni vill. Det jag är ute efter är att om man menar allvar i klimatfrågorna och med att varje transportslag ska utnyttjas till det som det är bäst på måste det vara likartade förutsättningar. Sjöfarten och järnvägen betalar avståndsbaserade avgifter i form av banavgifter och farledsavgifter. Det transportslag som saknar den sortens avgifter är just vägtransporterna och lastbilstransporterna. har vi i utskottet fått ta del av ett vägtrafikpaket från EU. Där förutsätts det att man slutar med de tidsbaserade avgifter som Eurovinjettsystemen innebär och går över till det som är rationellt för alla länder i EU, det vill säga avståndsbaserade avgifter. Det gör att i förhållande till klimatpåverkan, risken för olyckor och luftföroreningar ska man ha avgifter där kostnaderna som uppstår inkluderas i priset. På det viset kan sjöfarten och järnvägen ta ett större ansvar för de transporter som behöver komma fram. frågar om det gäller precis det förslag som har utretts nu eller något annat. Det var inte det som var min poäng. Poängen är att ni säger ja till målet men nej till det som leder till att målet kan uppnås. 122 (C) replik: Det huvudsakliga skälet till att jag, allianspartierna och väldigt många andra, och uppenbart slutligen även landets finansminister , dödade det förslag till kilometerskatt som höll på att utredas var att det helt uppenbart bestraffar avstånd. Det bestraffar klimateffektivitet och omställning av i synnerhet de gröna och ytberoende näringarna i vårt land. Det är de, herr talman, som ska göra det möjligt att ställa om till en fossiloberoende fordonsflotta i vårt land. Just de straffas med precision i och med det förslag till kilometerskatt som här förfäktar. Ordföranden i trafikutskott säger sedan: Ni kan ansluta er till vilket förslag ni vill. Är det en ny regeringsform vi ser uttryckas av ? På vilket sätt och i vilken form kommer den att presentera ett förslag till vägslitageavgift? Det vore intressant för kammaren att få en insikt i detta. I samband med att finansministern dödade den pågående utredningen sa hon att man skulle ta detta för intern beredning på . Helt uppenbart finns snart något som vi kan förhålla oss till. När kommer i så fall detta att presenteras, ? När kommer samarbetsregeringen att presentera ett förslag till kilometerskatt, och i vilka former har vi i så fall att förhålla oss till detta? Det tror jag att vi är jättemånga som är nyfikna på. 123 (MP) replik: Jag är inte alldeles tvärsäker på att är den som är bäst på att tolka vad finansministern tänker när hon säger saker. Vi försöker fånga ett system med klimatmässig, regional och arbetsmarknadspolitisk nytta. Det borde inte vara en hemlighet för att det förekommer ganska osjyst och illegal konkurrens på vägen, och vi har försökt hitta ett system där man kommer åt klimatnyttan, hittar rätt fördelning mellan väg, järnväg och sjöfart och också ser till att beivra de brott som begås . , och de andra länder som har kilometerskatt har också en registrering som gör det möjligt att på ett mycket bättre och effektivare sätt beivra det som görs av dem som inte följer de regler som vi har i för hur man ska sköta transporterna med avseende på personal, lastning och andra regelverk. Det är anledningen till att frågan bereds i . Det är oppositionens roll att angripa majoriteten i kammaren, men det jag menade med att det vore klädsamt är att om ni någonsin ska kunna axla ansvaret igen måste ni ju ha några egna förslag och inte bara ägna er åt att försöka säga att regeringens förslag borde vara si eller så. Vilket förslag har lagt fram för att hitta en effektiv fördelning så att sjöfarten kan axla sitt ansvar, så att järnvägsgodset har en framtid att skönja och så att man når klimatmålen? 124 BORIANA (M) replik: I sitt anförande talade varmt om det så kallade eco-bonussystemet där man har tagit inspiration från , , och så vidare och som man tänker införa på försök i . Det är säkert bra, men jag undrar om och regeringen, som hon representerar, har missat att branschen har haft mycket starka synpunkter på farledsavgifterna och lotsavgifterna. Om man verkligen vill underlätta för inlands- och kustsjöfart, varför gör man inte det som efterfrågas av branschen i stället för att hämta inspiration från när och fjärran? Eftersom det har öronmärkts 30 miljoner för eco-bonussystemet medan en eventuell ändring av farledsavgifterna kostar mycket mer – vi kan minnas alliansregeringens sjöfartsmiljard – skulle jag gärna höra hur resonerar kring det här. 125 (MP) replik: Tack så mycket för frågan, Boriana ! Den ger mig tillfälle att redogöra för att det är en samling av åtgärder och inte bara en åtgärd som behövs för att sjöfarten ska ta sin potential i anspråk. Det jag är ute efter är att man inte behöver ha en nettoökad kostnad för staten om man låter farledsavgifterna differentieras på samma sätt som att vi nu har ett bonus–malus-system för bilar, vilket premierar dem som köper miljösmarta bilar jämfört med dem som inte gör det. Tanken är att man kan göra likadant med sjöfarten så att de som skaffar nytt tonnage har någon ekonomisk nytta av den större investeringskostnad de drar på sig. Jag tycker självklart att man ska se över hela regelverket också. Om lastbilstransporterna bara vore tillåtna i vissa sammanhang och man förbjöd dem när det är för isigt eller blåser för mycket skulle det knappast vara någon bra affär för åkerierna. Jag tycker att man ska behandla alla transportslag lika och förvänta sig att den som sköter ett rederi och den sjökapten som är ansvarig för ett fartyg också ska ansvara för att låta väder, vind, klimat och andra fysiska omständigheter avgöra när och var man använder sin farkost. Jag är alldeles tvärsäker på att sjöfarten skulle kunna axla ett större ansvar. Jag skulle vilja rikta frågan tillbaka till Boriana . Den största skillnaden är ju att man har ett farledssystem över huvud taget för sjöfarten medan lastbilstransporterna inte har ett motsvarande system. Det gör att vi står och stampar. av inrikestransporterna är sjöfart. Jag var i , och de jag talade där med var ledsna över att man kör färdigfabricerade hus med vägtransporter från norr till söder i stället för att använda hamn och vattenvägen. Det vore mycket mer rationellt för precis alla, men avgiftssystemet gör att det inte lönar sig. 126 BORIANA (M) replik: Jag vill snabbt säga att åkerierna betalar så många avgifter som det bara går. Det är skatt på bränsle och bilskatter och så vidare. Vi återgår till sjöfarten. skrev tillsammans med en artikel där gavs som exempel på ett land där staten betalar merkostnaderna för transportköpare som flyttar sina transporter till sjöfart. Jag undrar först om tänker att det är något som kan implementeras i . På vilket sätt ska det i så fall finansieras? Jag vill också återgå till anförande där hon uttryckte att hon tycker att regelverket för inlands- och kustsjöfart måste förnyas. Det krävs smidigare bemanningsregler, behörighetsregler, utökade zoner för inre vattenvägar, ett reformerat krav för lotsplikt och så vidare. Med andra ord är det ett närmande till reglerna i för inre vattenvägar och en minskning av antalet särregler. har drabbats av många sådana när det gäller inlandssjöfart. Det här är något som Alliansen länge har krävt. Jag undrar om kan tänka sig att stödja Alliansen nästa gång vi lägger fram ett förslag om att förbättra för inlandssjöfart och kustsjöfart just genom att skippa alla särregler som inte har någon betydelse för sjöfartssäkerheten. 127 (MP) replik: Just regelförenkling är någonting som allianspolitikerna gärna talar om när de är i opposition men har förtvivlat svårt att leverera när de är i majoritet. hade ni möjlighet att göra alla de här regelförenklingarna. Lotsplikten har utretts . EU har ett regelverk som gör att man kör pråmar i de flesta av de större vattendragen i EU. Det gjorde som minister var att hon i princip sa att man skulle införa , men om man tittar på vilka avstånd som finns mellan de områden man får använda pråmar i ser man att det inte är ett enda svenskt rederi som har lyckats få en affärsidé godkänd. Det är därför vi från den rödgröna regeringen tittar på de här sakerna i den godsstrategi vi har lagt fram och överväger olika styrmedel just med avsikten att använda sjöfarten som ett bärkraftigt godstransportslag. Det har vi gjort på betydligt mindre tid än de som ni hade möjlighet att göra det här på. 128 (L) replik: talade här senast om det funktionsbaserade regelsystemet och godsplikten. Godsplikten fungerar bra på många ställen, men det är klart att den kan utvecklas till ett mycket enklare system. Jag skulle egentligen ta upp en annan sak som nämnde i sitt anförande. Det gäller den inre sjöfarten. Vi kan tala om kostnader och sådant. Men det finns många delar i investeringarna när det gäller sjöfarten. Det är ett komplext system som man måste få på plats. För är det egentligen bara av eller på som gäller. Antingen beslutar man att rusta upp och anpassa slussarna för nya fartyg eller avstår man beslut eller säger nej. De två senare leder till precis samma resultat. Ett icke-beslut blir ett nedläggningsbeslut. Trollhätteslussarna har alltid haft ett bästföredatum på något sätt, men har det blivit sista förbrukningsdag. Då börjar det bli lite mer dramatiskt. När det gäller transportköpare handlar det till syvende och sist om kostnader. Men det handlar också om långsiktighet, tillgänglighet och att bygga upp nya transportsystem. sitter man på många ställen runt och väntar på besked: Är det någonting som man ska utveckla? Det är ett standbyläge . Ska jag tolka uttalande om investeringsvilja som att det är förmedlat från regeringen, eller är det en from förhoppning från ? 129 (MP) replik: Framtiden får utvisa vilken mix av investeringar som kommer att finnas med i den nationella transportplan som regeringen kommer att ta ställning . Men jag håller med om uppfattningen att man inte kan vänta med att besluta om huruvida och ska användas som farled eller inte. Om man ska fortsätta göra det krävs det en investering i slussarna på . Det går inte att diskutera. Däremot är det inte fråga om bara av eller på. Man kan nämligen göra olika sorters investeringar. Frånsett att använda som farled finns det ett starkt behov av att kunna reglera vattennivån i för att kunna förhindra att städerna runt översvämmas om det regnar . Skogsbruket runt har lett till att man är ganska sårbar för långvariga regn. Det fick erfara då det blev en kraftig översvämning. För att förhindra att städerna runt drabbas av detta igen behöver slussarna i alltså byggas om av två skäl – både för sjöfartens skull och för att klimatsäkra städerna runt . Och det är inte riktigt samma sorts investering. Jag ser fram emot att regeringen tar itu med det. Man har alldeles tagit emot . Jag tror att den inte ens är utskickad på remiss. Men jag är säker på att när den väl har kommit in kommer regeringen att ta de båda sakerna i beaktande när man gör investeringsmixen. Man behöver investera i fler saker. Personligen tycker jag att vi borde satsa mer på kustsjöfart och inre sjöfart. Men jag tror inte alltid att det är klokt att fortsätta med den sortens handel där man fiskar i en världsdel, kör i väg fångsten till en annan världsdel och filear, gör i ordning och fryser den där och sedan kör den till en tredje världsdel. Den sortens sjöfart tror jag har begränsningar. 130 (L) replik: Det senaste är väl också en del i det som man återkommer till vid havskonferensen i . Det är otroligt svårt att kontrollera IUU-fiske, det vill säga olagligt, orapporterat och oreglerat fiske. Men det är en annan fråga, som vi kan diskutera . Jag håller med om att det finns många områden. lyfter fram Malmporten. Det är en sak. Men vi har också hamn. Om man ska köra containrarna med kustsjöfart till i stället för på lastbil måste fartygen bli större. Det låter märkligt. Men det måste komma in större fartyg till så att containermängden till blir tillräckligt stor. Annars kommer det att fortsätta gå på lastbil. Vad man ska satsa på är alltså otroligt komplext. Det kommer säkert att bli en stor diskussion när förslaget om nationell plan kommer, även om det inte är en riksdagsfråga. När det gäller och klimatanpassning skulle man inte minst kunna kombinera uppbyggnad av slussar och förstärkning mot skredrisk i . Det är en faktor som gör att man kan börja tappa vatten med en helt annan hastighet. Det skulle kunna kombineras. Jag håller helt med om att båda sakerna måste lösas. Jag fick väl inte riktigt svar på om det var en from förhoppning eller om det var ett besked från regeringen. Men jag antar att det inte blir mer svar än så . 131 (MP) replik: Nej, det blir det inte. Man måste välja. Jag tror inte att det finns obegränsat med budgetmedel i Liberalernas värld heller. Med tanke på vad vi precis har tryckt på knapparna för här i kammaren gäller det att ha det som första prioritet. Jag tror att det är rimligt att utgå från att det viktigaste är att minska klimatpåverkan. Då borde man kunna se att hur bra man än tycker om järnvägen tar det tid att bygga ut den. Som lågt hängande frukt kan man då använda de hamnar och farleder vi redan har på ett mycket bättre sätt än . Jag är övertygad om att om vi implementerar det regelverk som till exempel tillämpas i skulle en mycket större andel av de inre godstransporterna kunna ske med sjöfart. Vi skulle kunna hitta bra kombinationer. Det handlar inte om det ena eller det andra transportslaget. Det handlar om bra kombinationer av väg, järnväg och sjöfart. Som jag påpekade har regeringen lämnat en godstransportproposition där man säger att man förbereder en godsstrategi. Merparten av förändringarna för sjöfarten bereds i , för att kunna vara en del av den godsstrategin. 132 (KD) replik: Vi diskuterar egentligen sjöfartsfrågor . Men utskottsordföranden, , nämnde också kilometerskatt. Hon vill ha med alla oss andra på att en kilometerskatt ska införas och att man ska bestraffa åkerinäringen. Precis som sa är vi överens om att mer gods ska transporteras sjövägen. Därför vill vi att de inre vattenvägarna ska rustas för att mer gods ska kunna transporteras inrikes via inre vattenvägar. Det kan handla om att rusta vägar och hamnar och att dra dit både väg och järnväg och så vidare. Det är som sagt mer miljövänligt att transportera gods sjövägen än på väg. När det gäller den så kallade kilometerskatten, som slår sig för bröstet för att kunna införa, har regeringen inte presenterat något sådant förslag . Enligt tidigare diskussioner, som läckt ut från regeringen, skulle det komma ett förslag om en kilometerskatt, en avståndsskatt på den här näringen. Det skulle fördyra verksamheten med ca . Lastbilsbranschen och transportsektorn skulle få högre kostnader. Skogsnäringen skulle få högre kostnader. Transportörerna och även konsumenterna kommer i slutänden att betala denna skatt som ni vill införa och på så sätt bestraffa dem, . Vi har föreslagit längre och tyngre lastbilar för att man ska komma till rätta med växthusgasutsläppen från lastbilsbranschen. Men min fråga till utskottsordföranden och representanten för är: Finns det något konkret förslag från regeringen om att införa kilometerskatt? När kommer det i så fall att presenteras? 133 (MP) replik: När saker och ting är färdiga i kan jag inte svara på, och det vore dumt av mig att försöka att göra det. Som jag har sagt har vi mer än en avsikt. Frånsett klimatet handlar det om att hitta ett system som gör att alla lastbilar i betalar en avgift, oavsett om det är en svensk eller en utländsk registreringsplåt. Det är ett krav som såväl som har haft . Man vill ha värdiga villkor för åkeriverksamheten och sjyst konkurrens. Det första landet i som införde kilometerskatt var . har inte gjort sig känt för att vara ett särskilt radikalt land, men man såg att glaciärerna höll på att smälta och att snön inte var som den skulle. anses som mycket viktiga för alla som bor i . Man kopplade ihop det med alla de avgaser som lastbilstrafiken ger upphov till. Därför införde man en kilometerskatt som är vida högre än vad jag tror att utredningen någonsin har tittat på. Man använder intäkterna för att bygga ut järnvägstunnlar så att godset kan transporteras på järnväg genom . Jag tror inte att det finns så många i som funderar på att avskaffa kilometerskatten och återgå till att transportera godset på väg i stället för på järnväg. Man är rädd om sin natur. Det förvånar mig att , som såvitt jag förstår vill förvalta skapelsen på ett bra sätt, inte är mer rädda om de naturvärden som har. Då kan man använda sjöfart och järnväg mer och vägen mindre för att minska de klimatförändringar som åstadkoms av vägtrafiken. 134 (KD) replik: Ursäkta att jag säger det, men jag tror att utskottets ordförande lyssnar dåligt. Jag tror att du från talarstolen vill säga det som du tycker, och sedan försöker du att lägga ordet i munnen på andra som inte instämmer i det som du säger och påstår. Precis för en minut sedan sa jag att vi vill att mer gods ska transporteras via sjövägen och järnvägen i stället för via väg, som är mer, så att säga, miljöovänligt. Men som situationen ser ut är vi inte där . Vi är beroende av lastbilstransporter. Skogsnäringen och andra exportnäringar är beroende av att godset ska transporteras vidare till sjöfarten, till järnvägen, till grossisthandeln och till konsumenterna. I det fallet är lastbil ett bra alternativ när det inte finns andra alternativ. Att bara straffbeskatta lastbilsbranschen löser inte problemet. Vi vill stimulera till mer användande av mindre koldioxidbaserade bränslen och till att införa tyngre och längre lastbilar för att mer gods ska transporteras åt gången. Sedan finns det många andra förslag som vi har diskuterat tidigare om hur man ska kunna komma till rätta med transportsektorns utsläpp – detta för att vi ska uppnå målen om en fossilt oberoende transportsektor . och vill införa en straffskatt på kilometer och avstånd med . Ditt förslag leder till mycket högre kostnader, och det kommer att strypa lastbilsbranschen, transportsektorn och även de näringar som är beroende av transporter. 135 (MP) replik: Jag tog tidigare upp exemplet om hustillverkningen i för att illustrera vad jag försöker att säga. Huset blir inte mindre värt för att det transporteras på vatten från till jämfört med om det transporteras på lastbil. Det är mer rationellt att öka användandet av järnväg och sjöfart. Vill man att det ska bli så måste man faktiskt beakta ekonomiska fakta. Den som säljer eller köper saker behöver tjäna pengar på det, och är det i flera fall dyrare att använda järnväg och sjöfart. Det är förklaringen till att vägtrafiken står för all ökning av godstransporter.