prot · H40951 · 2017-01-10 00:00:00 — Man måste se till att dessa aktörer inte etableras på marknaden eller att de avvecklar sin försäljning av alkohol. Om man inte gör det har man ju inte längre något monopol, och då måste man ha en helt annan lagstiftning för en marknad där det råder fri konkurrens. Eftersom vi i har valt att ha ett monopol måste vi se till att upprätthålla monopolet i alla avseenden. Därför har regeringen bland annat sagt nej till gårdsförsäljning. Det är inte för att vi tror att de flaskor med vin eller andra drycker som säljs på gårdarna i sig kommer att utgöra ett hot mot folkhälsan. Däremot skulle det innebära att man har etablerat andra försäljningskanaler och att det är andra aktörer som säljer alkohol. Därmed hotas Systembolagets existens. Det vi riskerar är att få på oss, och domstolen kan säga: Jaså minsann, ni säger att ni har ett monopol, men i praktiken har ni inte det längre. Detta vill vi undvika, och därför har vi sagt nej till gårdsförsäljning. Av samma skäl tittar vi nu på distanshandeln. Distanshandel bedrivs alltmer på ett sådant sätt att det skulle kunna tolkas som att man har etablerat nya försäljningskanaler i . Det vill säga att vi inte längre har ett monopol i om denna typ av kanaler etableras i stor omfattning. Detta vill vi stävja. Vi vill värna monopolet, för vi tror att monopolet är grunden i den svenska alkoholpolitiken, som i sig innebär att drickandet går ned och att den svenska folkhälsan värnas. Därför har vi nu skickat ut på förslag att den som vill köpa alkohol från ett annat land ska ombesörja transporten själv. Om man ombesörjer transporten själv innebär det att det inte etableras ytterligare försäljningskanaler i vårt land, och därmed är inte monopolet hotat. Allt handlar till syvende och sist om att skydda den ensamrätt som Systembolaget har. Vi tror som sagt att monopolet har varit viktigt – kanske det viktigaste verktyget för att hålla nere alkoholkonsumtionen och därmed värna den svenska folkhälsan. Min fråga tillbaka till debattörerna är: Vill ni att Systembolagets ensamrätt ska vara kvar? Vill ni behålla monopolet i ? 33 (M): Tack, statsrådet, för den socialdemokratiska tolkningen av svensk alkoholpolitik! Min första fråga är: Har EU ifrågasatt det svenska monopolet i förhållande till distanshandel? Eller är detta en parallell till den solskattsdebatt vi har haft, där regeringen införde en skatt för att man sa att EU krävde det, men sedan backade man när man kom fram till att EU inte krävde det? Jag kan tolka svar som att i den socialdemokratiska världen är reglering lika med förbud. Det kan vara bra för det svenska folket att veta att när man skriver att man vill reglera något innebär det att man vill förbjuda det. Det framgår av svar att om man inte förbjuder distanshandel med alkohol kan det enligt regeringens tolkning av hota Systembolagets legitimitet. frågade mig vad jag tycker om Systembolaget. Det är en diskussion som vi borde lägga mycket mer tid på och som vi inte hinner med i den här interpellationsdebatten. Men skrivningen i ministerns svar visar tydligt att det förbud man vill införa är ett sätt att skydda statens monopol för framtiden, utan att vi egentligen vet om EU kräver det. Det står inget i svaret om att EU kräver att gör så. Det som framgår av svaret är att remisstiden för förslaget gick ut . Det framgår att regeringen ännu inte har hunnit sätta sig in i de svar som har kommit. Det är därför anmärkningsvärt att regeringen redan nu så tydligt verkar ha bestämt sig för vad det hela kommer att landa i, nämligen ett förbud. Om regeringen i princip redan har bestämt sig, vilket syfte hade då regeringen med att skicka ut förslaget på remiss? Finns det ingen vilja hos regeringen att ta hänsyn till de inkomna svaren? Regeringen har ju redan bestämt sig för ett förbud. Huvudsyftet har framgått, men jag vill gärna att statsrådet säger det en gång till. Huvudsyftet med att genomföra det här förbudet är att skydda statens monopol. Det finns olika sätt att skydda Systembolaget. Det finns olika sätt att se till att den svenska folkhälsan även är bra. Förbud är ett väldigt enkelt sätt att göra det på. Då kommer självklart frågan: Vad är nästa sak som statsrådet vill förbjuda i ? Men det är en helt annan debatt, fru talman. Mina frågor är: Har regeringen i princip bestämt sig innan den har läst remissvaren? Varför skickade den i så fall ut förslaget på remiss? Och är huvudsyftet att skydda ett statligt monopol? 34 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Det är då inte hälsan utan monopolet. Då kan jag glädja statsrådet med att min partikamrat , som är EU-parlamentariker, har ställt en fråga till om monopol och gårdsförsäljning, just för att ta död på myten om att man måste avskaffa Systembolaget för att kunna ha gårdsförsäljning. Det skriftliga svar som kom från kommissionen bekräftar att gårdsförsäljning inte hotas av Systembolagets monopol. Då kan man fundera på om man kan ha det här , när det är utklarat. Systembolaget kan ha ombud. har Systembolaget 500 ombud. Om man har 100 till gör varken till eller från. Det har som sagt inte med folkhälsan att göra, eftersom det inte kommer att bli avarter av drickandet genom att folk kommer att köpa 700-kronorsflaskor och så vidare, som vi har varit inne på tidigare. Nej, svaret är då fel från statsrådet, för detta går att lösa. Man kan komma fram till bra saker på olika sätt. 35 Statsrådet (S): När det gäller den första frågan, om huruvida regeringen har bestämt sig än eller inte, avslutade jag mitt interpellationssvar med orden: Remisstiden för promemorian gick ut , och vidtar sedvanligt beredningsarbete i . Jag vill inte föregå denna beredningsprocess, utan vi ska självfallet först analysera remissinstansernas synpunkter innan vi slutligt tar ställning till hur vi ska gå vidare. Det gäller fortsättningsvis – . Anledningen till att jag gav en utförlig argumentation kring bakgrunden till det förslag som regeringen har skickat ut var att interpellanten efterfrågade det. Om det sedan kommer synpunkter som visar att vi behöver skruva i förslaget eller att vi ska göra på något annat sätt är jag och regeringen naturligtvis öppna för det. Annars skulle vi inte ha skickat ut det på remiss. Men måste man visa lite ödmjukhet också från interpellantens sida när det gäller den utmaning som vi står inför. Vi har nämligen haft ett mål i vårt grannland som har handlat just om denna typ av försäljning. Det är också det målet, det så kallade Alkotaximålet, som har legat till grund för de bedömningar som vi i regeringen har gjort när vi har formulerat vårt förslag, som vi sedan skickat ut på remiss. Det är absolut inte taget ur luften att det skulle föreligga ett hot mot Systembolaget. frågar om huvudsyftet. Huvudsyftet är att värna den svenska folkhälsan, men vi tror att vi värnar den svenska folkhälsan genom att bibehålla och utveckla det statliga alkoholmonopolet. Hot mot alkoholmonopolet finns i olika former. Det är dem som vi måste se till att avvärja om vi vill fortsätta på den inslagna vägen när det gäller svensk alkoholpolitik. Det vill jag och regeringen, för vi ser att den har varit väldigt lyckosam. Vi ser också att Systembolaget är väldigt lyckosamt i sig. Människor har ett högt förtroende för Systembolaget. Man kommer i topp i förtroendemätningar, i kundnöjdhetsindex med mera. Vi ser också att man fullgör sitt syfte, det vill säga att minska totalkonsumtionen av alkohol och därmed bidra till att stärka den svenska folkhälsan. När det gäller gårdsförsäljning är det till syvende och sist inte kommissionen utan domstolen som avgör. Det är också med hänsyn till de eventuella tolkningarna som vi måste vidta de mått och steg som vi gör. Det som ofta brukar anföras i debatten är: Ja, men i kan man ju ha gårdsförsäljning. Det är riktigt att man har gårdsförsäljning i , men då är det alkoholhaltiga drycker gjorda på örter och bär som är typiska för att växa norr om den 60:e breddgraden. Jag tror inte att det är den typen av bär och örter som man i första hand tänker på när man vill öppna de svenska vingårdarna för gårdsförsäljning, utan det är drycker gjorda på bär och druvor som växer i hela och världen över. Då är vi inne på helt andra typer av försäljningskanaler än vad man ger exempel på i . 36 (M): Först och främst fick jag inte svar på frågan: Har EU krävt detta? Har EU krävt att ska förbjuda distanshandel? Eller tror regeringen att EU möjligtvis kommer att kräva det? Hur kan man säkerställa att det faktiskt är så och att det inte blir ett nytt solskattsärende? Förtroendet för Systembolaget är högt. Det är bra. Men vi ser också en annan tendens, och det är att gränshandeln med alkohol ökar väldigt mycket. Det finns många olika aspekter i alkoholpolitiken som statsrådet kan ta tag i, och han kan säkert komma fram till ett annat förbud. Att statsrådet har en tydlig egen agenda och har som mål att förbjuda distanshandel framkommer väldigt tydligt. Men en lagstiftningsprocess i riksdag har också väldigt tydliga regler. Min kollega tog upp frågan om lagstiftning och konsekvensutredning med näringsminister . Det är därför som jag är väldigt angelägen om att få höra vad EU faktiskt har krävt. Regeringen har i ett antal fall mottagit hård kritik för sina ofta bristfälliga och ibland nästan obefintliga konsekvensutredningar. Ett annat fall gäller den föreslagna kilometerskatten. Regeringen går ut och säger att den ska införas oavsett den skadliga påverkan på svensk konkurrenskraft och på jobb och oavsett vad remissinstanserna säger. Statsrådet säger inte ”om” – han säger ”hur”. Ni har redan bestämt er. Jag har tagit upp solskatten och höjd skatt på biobränsle. Regeringen införde det och backade sedan. Det är tyvärr en mycket negativ och slarvig trend som vi ser när det gäller regeringens beredningsprocesser. Jag vill ställa frågan till statsrådet en sista gång: Har regeringen redan bestämt sig för ett förbud? Om svaret är ja är det mycket anmärkningsvärt. Det är inte seriöst, och det är inte särskilt förtroendeingivande. Så kan man inte styra . 37 Statsrådet (S): Det är intressant att inte finner sig ha tid att svara på frågan om huruvida det svenska alkoholmonopolet ska kvarstå eller inte men däremot ägnar en väldigt stor del av sin debattid åt att blanda in andra typer av frågor, alltifrån kilometerskatt till solceller. Jag hade gärna velat ha ett svar på frågan om vi även fortsättningsvis, enligt , ska ha ett alkoholmonopol. Och jag skulle vilja veta vad hon i så fall tycker att man ska göra för att värna Systembolagets ensamrätt när det gäller försäljning av alkohol. Men jag antar att vi får återkomma till den debatten. Jag kan bara upprepa – jag tror att det blir för tredje gången – det svar som jag gav i interpellationssvaret. Det handlar om att detta är ett förslag från regeringens sida. Vi har skickat ut det på remiss. Vi har fått in remissynpunkterna. Remisstiden gick ut – det var . pågår ett arbete i , i , med att analysera svaren och se hur vi eventuellt ska gå vidare med förslaget – ska vi skruva i förslaget, dra bort vissa delar eller lägga till andra? Men utmaningen kvarstår. Det handlar om att värna Systembolagets ensamrätt. Där har distanshandeln visat sig vara ett problem som inte bara den här regeringen har uppfattat utan också den tidigare regeringen, eftersom det var den som tillsatte den första utredningen. Därmed tycker jag att jag har svarat både interpellanten och andra i debatten. Jag ser fram emot att även fortsättningsvis diskutera frågan om hur vi värnar Systembolagets ensamrätt och därmed också själva grunden för den svenska alkoholpolitiken. Överläggningen var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2016/17:187 om FN-upphandling 38 Statsrådet (S): har frågat mig vilka initiativ som jag och regeringen har tagit samt avser att ta för att stärka svenska företags möjligheter att medverka i FN-upphandlingar. Jag välkomnar frågor. De ger mig tillfälle att visa att regeringen är proaktiv i en angelägen fråga. köpte FN-systemet varor och tjänster för , varav från . FN:s upphandling förväntas fortsätta att växa på grund av fredsbevarande, flyktingströmmar, kriser, naturkatastrofer och klimateffekter. Det är en tragisk bakgrund till att nya affärsmöjligheter uppstår, men kan göra en skillnad. Svenska företags kompetens efterfrågas i ökande grad. Det gäller inte minst varor och tjänster som står för hållbarhet, kvalitet, innovation, gynnsamma livscykelkostnader och systemintegration. På den humanitära sidan kan de exempelvis bidra till att bättre hjälpa människor på flykt och i nöd samt till nödvändig hushållning med knappa resurser. Många svenska företag tvekar dock inför FN-marknaden, vilken ibland uppfattas som komplicerad. Därför ska vi lyfta fram de goda affärsmöjligheter som finns. Business ska ge företag mer stöd och råd, till exempel om registrering hos FN. Dessutom ska vi arbeta långsiktigt för en modern som bättre släpper fram hållbarhet och innovation. är, som nämner, en stor bidragsgivare till FN-systemet. Exempelvis är vi den sjätte största bilaterala givaren för den humanitära verksamheten. Men vi kan inte kräva att FN köper svenskt. Däremot kan vi stärka affärsfrämjandet. Uppbackning från det officiella är särskilt viktig på grund av FN-upphandlingens formella karaktär. Som en del av exportstrategi har utarbetat en strategi för affärsfrämjande gentemot FN-systemet. Den är i kraft och syftar till ett stärkt, efterfrågestyrt exportfrämjande gentemot FN som fungerar uthålligt, konsekvent och långsiktigt. Målet är att svenska företag ökar och förbättrar sin marknadsbearbetning mot FN-systemet, att fler företag än tidigare bearbetar FN-marknaden, att bearbetningen breddas till fler svenska produkt- och tjänstesektorer än tidigare samt att innovativa svenska företag, även små, lyfts fram. Allt fler företagsdelegationer genomförs till FN:s upphandlingsnav – , , , , , , , , – inklusive på affärsområdet kris- och katastrofhantering. har 16 delegationer genomförts. Bara under de fem främjandeinsatserna 2015 deltog 42 företag, varav 27 små och medelstora. Insatserna utvärderas systematiskt. De har genererat många affärsuppslag, och företagen ger dem höga betyg. genomfördes den första svenska företagsdelegationen någonsin till ett flyktingläger, i , under ledning av civilminister . har delfinansierat de flesta av insatserna. Business har fått medel i exportstrategi. Bland annat återinrättas nu den strategiskt viktiga främjandebefattning vid FN-representationen i som den förra regeringen drog in 2014. och Business har stärkt samordningen globalt. Den interna kompetensen har höjts väsentligt. Företagens behov kartläggs systematiskt. FN-organisationshandläggarna på UD, övriga berörda fackdepartement och FN-representationen involveras. Strategin och insatserna har redan haft goda effekter för vårt främjandesystem gentemot FN. Mycket är långsiktigt arbete. Likväl har resultaten inte låtit vänta på sig. ökade försäljningen från till FN jämfört med året innan till . Ökningen har förvisso skett från en låg nivå, men antalet svenska företag som är registrerade och aktiva i FN:s upphandlingsportal UNGM ökar stadigt. Mer kan göras och kommer att göras i främjandet. Men det är företagen som måste göra själva affärerna. Ett lovande initiativ har tagits av ett konsortium lett av det statliga forskningsinstitutet . Ett antal företag, myndigheter, enskilda organisationer och institutioner verksamma på det humanitära området deltar. Med stöd från innovationsmyndigheten ska de ta fram en samarbetsplattform och en testbäddspilot för hållbar kris- och katastrofhantering. Med denna koppling mellan exportfrämjande och innovationspolitik bidrar vi till nya svenska lösningar för FN. En jämn spelplan är viktig. Regeringen vill i dialog med olika FN-organ främja så kallad hållbar upphandling och innovationsupphandling. En modernisering av upphandlingen är nödvändig globalt. Det svarar mot 2030-agendan: Näringslivets innovationskraft måste tas till vara för att vi globalt ska klara de enorma hållbarhets- och humanitära utmaningar som världen står inför. Hållbarhet och innovation är svenska företags . 39 HANS (M): Tack, ministern, för svaret! Det var en snygg volleyretur på en snygg serve, kanske som upplagt för ett bra svar. Varför har jag ställt den här frågan? Det här är en fråga som jag ofta möter när jag träffar svenska små och medelstora företag som vill gå på export. De har produkter eller tjänster som fungerar för en världsmarknad, men de har generellt sett väldigt svårt att hitta ut. Upphandling i sig är svårt. Offentlig upphandling är svårt; det kan min kollega som jobbar med de frågorna verkligen vidimera. Det är inte lättare när man kommer in i stora internationella system som FN. Små och medelstora företag känner sig ofta ännu mindre när de kommer ut och vill sikta på en global marknad. Vi i presenterade det här med FN-upphandling och satte fokus på det redan i vår första närings- och handelspolitiska motion 2014. Jag är glad över att regeringen ganska snabbt hängde på. Märkligt nog är texterna ganska likalydande. Det är bra att regeringen är lyhörd för detta, men vi kan inte bara vara nöjda med det. Det här är något som behöver gå vidare, och det finns anledning att titta lite närmare på hur man skulle kunna utveckla de svenska möjligheterna att vara med i FN-upphandling. Siffrorna förändras , men står ändå fortfarande för en bedrövligt liten del när det gäller FN-upphandlingar. Många uppfattar det här som svåra frågor och svåra system. Kanske inte alla tjänster och produkter passar för den här typen av upphandling. Framför allt har det inte funnits någon riktig vägledning. Det är bra att Business , och andra aktörer finns med och stöttar, men det blir väldigt fokuserat på de statliga organen när regeringen ska göra insatser. Låt oss i stället vända på kuttingen. Låt oss börja med de företag som vill ut på marknaden och höra vilken hjälp de egentligen vill ha. Deras svar är inte alltid Business eller . Många av bolagen har kanske gjort en resa där de testat sina innovationer och fått nej från och kanske inte fått den hjälp från andra myndigheter som man önskar. Därför är det viktigt att också små och medelstora företag kan få hjälp på ett relevant sätt utifrån sina förutsättningar. Det finns aktörer i som är duktiga på internationell handel. Det finns ett antal handelskamrar runt om i landet med specialavdelningar med specialistkompetens. Det finns också många mindre företag som har erfarenhet av internationell handel som också kan vara med och hjälpa till. Här har vi från föreslagit en upphandling av exportrådgivning. Handelsminister företrädare var inte pigg på en sådan upphandling. Jag tycker att det i det här sammanhanget skulle vara intressant att höra om nuvarande handelsminister är beredd att öppna för en upphandling av exportrådgivning som också skulle vara till gagn när det gäller svenska företags möjligheter i FN. 40 Statsrådet (S): Det är viktigt att tar upp frågorna, inte minst att han utgår från företagens egna behov. Jag nämnde redan i min inledning att deltog 42 företag i insatser, varav 27 var små och medelstora. Det är inte bara stora företag som deltar. är tveksam till om det är denna hjälp som företag vill ha. Men det är viktigt att titta på vad företagen själva har svarat i utvärderingen. Sammanställningen av resultaten från för affärsområdet internationellt upphandlade affärer samt kris- och katastrofhantering är inte helt färdig, men svarade av deltagande företag på den enkät som skickas ut efter en insats. av dem som svarade tyckte att respektive insats var värdefull. fick kontakt med potentiell kund. fick affärer i direkt anslutning till insatsen. bedömde affärspotentialen som god eller utmärkt. tyckte att insatsen var bra eller utmärkt. Jag tycker att de satsningar som regeringen har gjort för att stötta företag har fått god utdelning bland företagen. Vi har riggat främjandesystemet gentemot FN, och det är affärsnära och styrt av vad företagen efterfrågar och behöver. Det är inte så att det går till på annat sätt, att regeringen själv föreslår vilka affärer som göras. Tvärtom styr och efterfrågar företagen själva. Det är också viktigt att säga att det inte bara är i FN-systemet utan också inom andra områden som regeringen försöker stötta företagen, nämligen utvecklingsbankerna och investeringsbankerna, så att svenska företag kan satsa mer på att sälja sina produkter. Jag erkänner att jag ännu inte har satt mig in i förslag, men jag är villig att titta på förslaget och sedan kan vi återkomma i detalj. 41 HANS (M): Det var ett positivt besked. Det har inte låtit så tidigare när vi har föreslagit att mindre företag som representeras av kosmopoliter, som kan agera med egen personlig erfarenhet i förhållande till sina forna hemländer, kan vara behjälpliga. har dessutom föreslagit att det ska införas någon form av certifiering eller auktorisering för att få en kvalitetssäkring. Det finns många företag som väntar på möjligheten att få hjälpa till. Det skulle också skapa andra affärsmöjligheter, inte bara för dem som vill exportera till en internationell marknad utan också för dem som kan hjälpa till i processen. Det finns en dubbel nytta. Det gläder mig att ministern inte avvisar tanken. Många steg görs bra, men det behöver också tänkas lite grann lateralt. Chamber of Commerce, ICC, svenska , har glädjande nog fått observatörsstatus i . Det är en ödets ironi. talade jag med handelsministerns kollega utrikesminister om status i FN. är en av världens främsta exportnationer, och exporterar mycket till landet. Det landet har inte observatörsstatus i , men det har svenska . Det är bra. Jag hoppas att även ska få denna status. En sådan position kan bidra till att öka kunskapen. Det viktiga är att kunskapen sprids ned till många företag. Det är bra att det har blivit en 25‑procentig ökning av antalet företag som har blivit engagerade i FN-upphandling, men procent räknar man när man börjar på låga nivåer. Sedan får man börja räkna kvantitet. En stor del av det som upphandlas av FN rör hälsa och utveckling. Här har svenska företag inom medicin och medicinteknik goda möjligheter att vara med på banan. Det kommer också att finnas möjligheter att delta i upphandling av tjänster inom hälsa och välfärd. Jag hade en annan debatt som landade hos . Hur den hamnade hos honom begrep jag aldrig riktigt, för vi pratade verkligen förbi varandra. Jag frågade vad regeringen gör för att underlätta för svenska välfärdsföretag att gå på export. Att jag ställde frågan så beror på, som alla som jobbar med handel vet, att det är viktigt att ha en referensmarknad på hemmaplan. Referensmarknaden visar att de som står närmast gillar det man håller på med. Då har man argument för att gå vidare på en världsmarknad. Men när regeringen motarbetar svenska välfärdsföretag att verka på hemmaplan kan de inte vara med på den internationella spelarenan. Hur ser ministern på att svenska företag inom välfärdstjänster ska vara med i FN-upphandlingar? Det handlar här om huruvida det går att bygga upp marknader i länder om det inte är möjligt att ha en hemmamarknad. 42 Statsrådet (S): Jag börjar med de frågor som gäller statistiken och hur mycket som faktiskt säljs. Det är naturligtvis vanskligt med statistik. Ett talande exempel är att fick prestigeuppdraget att renovera hela FN-kvarteret i . Det var en miljardaffär. Men detta kom inte med i statistiken eftersom fakturorna skickas av i . fick den delen fastän det är fråga om ett svenskt företag. Om uppdraget hade räknats in i statistiken för hade andel blivit större. andel har ökat från en visserligen låg procentsiffra, till 0,20. Det är en 25-procentig ökning, och jag väljer att se det positivt och att går i rätt riktning. Det är viktigt att vi utarbetar en strategi för affärsfrämjande gentemot FN-systemet. I grund och botten handlar det om hur vi kan lyfta fram styrka. Det handlar om innovation, hållbarhet och systemintegration. Just inom hälsa och välfärd, som nämner, är starkt.