prot · H40971 · 2017-02-21 00:00:00 — För att hjälpa myndigheterna att göra detta har regeringen vidtagit en ganska kraftfull åtgärd, nämligen att inrätta en upphandlingsmyndighet, just för att ha expertkunskap i frågor där myndigheter – fler myndigheter än Arbetsförmedlingen – kan behöva hjälp i att hantera detta för att undvika denna typ av glapp. Denna åtgärd är redan vidtagen, och jag utgår från att Arbetsförmedlingen utnyttjar kompetens. 11 (M): Utvecklingen går inte åt rätt håll – det kan vi vara överens om. Det tar för nyanlända att komma i jobb. En av de första åtgärderna, som brukar nämna, är att det krävs utbildning. Om tröskeln höjs och tiden går kommer dessa människor inte in på arbetsmarknaden. Det är allvarligt. Det var bra att ministern betonade detta här nu i kammaren. Det skriftliga svaret till mig andades inte riktigt detta. lovade stort och brett att alla nyanlända skulle komma i jobb eller studier . Det har inte lyckats, om man säger så. Det har visat sig att det tar nio är för hälften av en kull nyanlända att komma i jobb, och särskilt svårt är det för kvinnor. Om vi då har en arbetsförmedling som har svårt att klara av sina kärnuppgifter blir varken politiken eller dessa människor nöjda – det är självklart. Vi kan inte ha en arbetsförmedling som misslyckas på punkt efter punkt. Det är skrämmande att vi har låtit det glida så . Jag och menar att Arbetsförmedlingen har spelat ut sin roll. Det visar det ena exempel efter det andra. Jo, integrationen fungerar inte, arbetsmarknaden blir alltmer tudelad och matchningen misslyckas. Man borde ta in andra välfungerande aktörer, som lyckas fixa jobb, och ge dem en större uppgift när det gäller detta. Kommunerna kan också göra mer än Arbetsförmedlingen för att hjälpa människor i jobb. Det är få som är nöjda med det som Arbetsförmedlingen åstadkommer, mer än möjligtvis regeringen och även ministern. har tydligen kommit till för att hjälpa Arbetsförmedlingen. Det är mycket bra. Jag har inte någon erfarenhet av vad de har gjort eller om Arbetsförmedlingen har tagit hjälp av dem. Men det är alldeles för många av dessa upphandlingar som har havererat, och det är allvarligt. Detta är vi helt överens om. Det som också är allvarligt gäller förtroendet för Arbetsförmedlingen. Det är en av regeringens största myndigheter som går på knäna när det gäller förtroende. hänger det på en enskild tjänsteman. När det gäller någon av dessa upphandlingar fick jag höra att det var en person som hade ansvaret, och den personen slutade. Då kunde inte någon annan fylla upp med kunskap. Det var därför som denna upphandling havererade. Man undrar ibland hur organisationen fungerar inom Arbetsförmedlingen. Det är väl bra att det äntligen har kommit till en utredning som ska ge svar till ministern, så att man får mer kunskap om hur illa ställt det är. Trots att vi är i en högkonjunktur nu har vi alldeles för många som inte kommer in på arbetsmarknaden. Det är alldeles för många som får vänta alldeles för länge på att få den utbildning som de faktiskt borde ha för att kunna få ett jobb på svensk arbetsmarknad. Här tycker jag att regeringen borde vidta kraftfulla åtgärder, och det borde man göra även när det gäller Arbetsförmedlingen. Vi kan inte fortsätta att ha det så här dåligt. 12 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Låt mig säga att Arbetsförmedlingen arbetar med andra aktörer och ska också göra det. Det är meningen, och det gör man. Man gör det på ett mer organiserat och rättssäkert sätt än man gjorde när man höll på med coacher och lotsar som hade betydande kvalitetsproblem. Det förekom också rena oegentligheter i denna typ av verksamhet. arbetar man på ett mer organiserat och bättre sätt med kompletterande aktörer. Det är bra, och det ska man fortsätta göra. Vi har också en utredning som tittar på Arbetsförmedlingens samarbete med andra aktörer. Jag har inte fått några indikationer om någonting annat än att man tycker att det är ett bra sätt att arbeta. Arbetsförmedlingen ska samarbeta med kommunerna. Det är ett nytt åtagande sedan vi tillträdde, alltså att man öppnar för samarbete med kommunerna. Det sker nu på allt fler ställen på ett allt bättre sätt. Vi har gett ett nytt uppdrag om att det ska göras inte bara när det gäller ungdomar utan också när det gäller nyanlända och med särskilt stöd från den särskilda delegation som jobbar med att underlätta detta samarbete. Bedömningen är att det i av kommunerna kommer att ske en samlokalisering mellan Arbetsförmedlingen och kommunala verksamheter för att underlätta för arbetslösa ungdomar. Jag tycker att det är bra. Det är denna typ av samarbete som behövs. När det gäller upphandlingar som överklagas, till exempel som gäller yrkesförare som vi har stor brist på, kom det en dom i Kammarrätten om att en upphandling om yrkesförare som kör buss måste göras om. Det är naturligtvis oerhört olyckligt och allvarligt med de avbräck som blir när man hamnar i en sådan situation. Då är det också viktigt att Arbetsförmedlingen nu tillsammans med branschen och tillsammans med kommuner försöker hitta pragmatiska sätt att hantera detta, så att vi inte får ett alltför stort glapp som drabbar de arbetsgivare som vill anställa. berör också frågan om Arbetsförmedlingens organisation och hur väl Arbetsförmedlingen fungerar internt. Det är en berättigad fråga. Jag kan försäkra om att jag har stort fokus på att förbättra Arbetsförmedlingens interna arbete och interna organisation. Statskontoret har gjort en oberoende utvärdering, eller studie, av Arbetsförmedlingens så att säga inre liv – sättet att organisera det egna arbetet. Statskontorets bedömning är att myndigheten är på väg åt rätt håll men att det går långsamt och att det finns många delar där man skulle behöva komma ännu snabbare fram. Men tvivelsutan är riktningen den rätta. Jag kan försäkra om att detta fortsatt är en viktig fråga för mig att följa och, om det behövs, agera i. 13 (M): Jag tycker att det är bra att här i kammaren ändå erkänner att det finns mycket som behöver förbättras och att regeringen förmodligen har ganska hård kritik internt och i sina kontakter med Arbetsförmedlingen. Min kritik här grundar sig lite grann på att jag tycker att statsrådet i sitt svar inte riktigt redovisar det som ministern nu säger här i kammaren, det vill säga att man försöker hitta många lösningar och att man har ett stort fokus på att förbättra. Detta döljs faktiskt i svaret, och det tycker jag är tråkigt. Jag tror nämligen att Arbetsförmedlingen och alla andra skulle må väl av att man faktiskt är öppen och ärlig och säger att man ser att dessa brister finns och att detta måste åtgärdas och att inte sopa detta under mattan och låtsas att dessa brister inte finns. Det är klart att Arbetsförmedlingen har en jättearbetsuppgift. Det kan vi vara överens om. är den kanske för stor för att Arbetsförmedlingen ska kunna vara effektiv. Vi har tittat på lösningarna och sagt att det borde vara fler aktörer som gör vissa saker i stället för Arbetsförmedlingen. Jag förväntar mig att kommer att vidta kraftfulla åtgärder om så krävs, eftersom jag inte kan tänka mig att det kan bli fler misslyckanden utan att det måste till ett tydligt statement från regeringen. Jag tackar för denna debatt. Men till skillnad från när det gäller den andra debatten kan jag inte lova att vi inte kommer att debattera detta fler gånger. Tyvärr är jag rädd för att jag kommer att känna att jag måste ta upp fler brister och annat i interpellationer med ministern. 14 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Jag tackar för debatten. Jag ser fram emot att vi ska fortsätta debattera denna fråga. Dessvärre tror även jag att vi kommer att stöta på ytterligare problem på en så stor myndighet med ett så stort ansvarsområde som vi får anledning att debattera. Men jag kan lova att jag inte kommer att sopa några problem under mattan. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2016/17:246 om insatser för utrikes födda med låg utbildning 15 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta för utrikes födda med låg utbildning att komma i jobb. Regeringen har vidtagit och avser att vidta ytterligare åtgärder i syfte att öka möjligheterna för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. Regeringen har till exempel infört moderna beredskapsjobb i de statliga myndigheterna, vilket innebär att långtidsarbetslösa och nyanlända ska kunna anställas i myndigheterna för att utföra enklare arbetsuppgifter. Regeringen har också breddat Arbetsförmedlingens verktygslåda genom att bland annat öppna upp extratjänsterna för nyanlända och höja subventionen i nystartsjobb för nyanlända. Regeringen anser att både inslaget av vuxenutbildning och övergångarna från etableringsuppdraget till reguljär utbildning behöver öka väsentligt. En stor del av deltagarna har behov av reguljära utbildningsinsatser för att ha en möjlighet att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. Andra har behov av viss kompletterande utbildning för att kunna få ett arbete. I Arbetsförmedlingens regleringsbrev finns numera ett mål om att inskrivna utan fullständig gymnasieutbildning, särskilt inskrivna i etableringsuppdraget, i större utsträckning ska påbörja reguljära studier. Studierna kan bedrivas såväl inom ramen för ett arbetsmarknadspolitiskt program som i en etableringsplan utanför dessa. Regeringen har bland annat gjort satsningar på yrkesvux och lärlingsvux som bland annat syftar till att nå de grupper som saknar eller behöver komplettera en gymnasieutbildning. En god etablering förutsätter ett nära samarbete mellan kommunerna och Arbetsförmedlingen på lokal nivå, bland annat vad gäller vuxenutbildning i svenska för invandrare, behörighetsgivande vuxenutbildning och yrkesvux. Många av dem som sökte asyl i var unga som kommer in i det svenska skolsystemet under senare del eller i gymnasieåldern. Regeringen anser att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning för att öka möjligheterna att etablera sig på arbetsmarknaden. Regeringen avser att ge Delegationen för unga till arbete ett utökat uppdrag att främja samverkan mellan berörda aktörer som har betydelse för nyanländas, företrädelsevis nyanlända ungdomars, möjlighet att etablera sig i arbetslivet. Regeringen har också gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att redovisa en handlingsplan för hur myndigheten avser att öka andelen utrikes födda kvinnor som arbetar eller studerar. Syftet är att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen för denna grupp. Myndigheten ska särskilt uppmärksamma kvinnor med kort eller ingen utbildningsbakgrund och med begränsad erfarenhet av lönearbete i . Uppdraget ska redovisas . 16 (M): Tack, , för svaret på min interpellation! Den är skriven utifrån att står inför stora utmaningar med integrationen och att vi har stora problem som har uppkommit genom att vi har alldeles för många som inte har kommit in i det svenska samhället. Enligt tar det nu ungefär innan hälften av de nyanlända har fått jobb. Vi har hört arbetsmarknadsministern vid många tillfällen säga att hon ska fixa jobben och att hon ska fixa integrationen och att folk dessutom ska vara i jobb eller utbildning . ser vi att det finns 120 000 utrikes födda hos Arbetsförmedlingen som saknar fullgjord gymnasieutbildning. Hälften av dem saknar dessutom grundskoleutbildning. Även har kommit fram till att detta är en utmaning som är större än någonsin och något som vi aldrig har varit i närheten av. Det ställer givetvis krav på svensk arbetsmarknadspolitik, och det ställer inte minst krav på ansvarig minister och på regeringen. Det är därför jag har frågat ministern vad hon avser att vidta för åtgärder för att underlätta för den som är utrikes född och har låg utbildning att komma in på arbetsmarknaden. har vi sett vad regeringen har gjort – vilket har debatterats tidigare här av min kollega – när det gäller utfasning av sysselsättningsfasen. Vi ser att folk i stor omfattning har gått från en sysselsättning till egentligen ingenting. Det var stora och vida löften inför valet om traineejobb och extratjänster. är det statliga beredskapsjobb. Men det är alltså 120 000 utrikes födda som finns hos Arbetsförmedlingen. Av de utlovade 32 000 traineejobben har det blivit under 300, såvitt jag vet, även om det kanske har tillkommit något . Vi hörde i en tidigare debatt om extratjänsterna; de är 1 800. Man utlovade alltså 32 000 traineejobb och 20 000 extratjänster. Snabbspåren är jättebra, tycker vi. Problemet är att väldigt få av de berörda finns upptagna där. har regeringen lovat statliga beredskapsjobb till 5 000 personer. Om man ser till track record för vad regeringen har lyckats leverera i antal av sina löften bådar det inte gott. Men även om regeringen skulle lyckas leverera av de 5 000 beredskapsjobben finns det fortfarande 115 000 utrikes födda kvar hos Arbetsförmedlingen. ser vi att regeringen lägger fram vissa förslag. Problemet är att de är direkt kontraproduktiva. Man skär ned på RUT-avdraget. kommer ministern att säga att det gör man inte alls, men man halverar faktiskt summan. Vi föreslår att den ska tredubblas. Vi vet att RUT-reformen var en viktig reform som ledde till att de som stod långt från arbetsmarknaden, inte minst personer med låg utbildning och personer som är nya i , fick jobb, startade företag och kom in på arbetsmarknaden. Vi föreslår en första-jobbet-anställning för att man ska få in en fot på arbetsmarknaden. Regeringen har inte agerat när det gäller detta. Vi har debatterat detta vid många tidigare tillfällen: Det går bra för många delar av . Vi är i en högkonjunktur. Problemet är att regeringen har extrem tur med sin politik eftersom det råder just högkonjunktur. Men siffror kommer fram som visar att effekterna av regeringens jobbpolitik är att antalet jobb minskar eller att arbetslösheten riskerar att öka på grund av budgeten. Arbetslösheten minskar, men det är på grund av högkonjunkturen. Här finns en utmaning. Därför skulle jag vilja veta vad vill göra för att fler ska komma i arbete av dem som står långt från arbetsmarknaden. 17 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Vi har en ganska bra konjunktur. Men det är också så att vi gör rätt saker i detta konjunkturläge. Vi har fått en bedömning av , och vi har fått en bedömning av till exempel kreditvärderingsinstitutet . Ingen av dem arbetar direkt på regeringens uppdrag, men de säger att regeringen gör precis rätt saker och att vi har en väl avvägd ekonomisk politik och finanspolitik i detta läge. Det spelar naturligtvis roll att man satsar på investeringar och utbildning i detta konjunkturläge. Låt mig ändå säga detta: Vi har många med kort utbildning varav en majoritet är unga. Bland dem som är upp till och är utrikes födda är det hälften som saknar gymnasiekompetens. Bland dem som är , inskrivna på AF och utrikes födda är det som saknar gymnasieutbildning. Vi talar alltså om unga människor utan gymnasieutbildning, och en del är till och med utan fullständig grundskola. För de allra flesta skulle svaret på detta vara utbildning. Vi behöver satsa på att de får den utbildning som krävs för att klara sig på den svenska arbetsmarknaden. Jag är lite förvånad över att inte drar den slutsatsen, för de allra flesta gör nog det i det här läget. Man måste satsa på att fler får chans till utbildning, och det gör regeringen. Men jag ska självkritiskt säga att det inte går så bra som jag hade tänkt mig. Det är fortfarande alldeles för få som går vidare till reguljär utbildning efter etableringsuppdraget eller, för den delen, inom ramen för etableringsuppdraget. Det är en försvinnande liten andel bland de kortutbildade. Detta är mycket allvarligt. Jag brukar få höra att utbildning inte är lösningen på allt, och det är naturligtvis korrekt. Men att utbildning är en lösning för fler än 1–av de kortutbildade i etableringsuppdraget är jag alldeles övertygad om. Här behöver vi radikalt öka möjligheterna att gå vidare till reguljär utbildning. En viktig sak som jag tror att och jag delar synen på är att det vore bra att se kombinationer av utbildning och arbete. Men man får nog säga att det visar sig att den svenska arbetsmarknaden har lite svårt att få volym på denna typ av åtgärder. Det gäller yrkesintroduktionsanställningar, som den tidigare regeringen införde och som jag tycker är en bra sak. Men volymerna är fortfarande små trots att detta har funnits . Det gäller traineejobb, som också har små volymer. Det är ett annat sätt att kombinera utbildning och arbete, men det har visat sig knöligt att få till dessa lösningar i praktiken. Det kan behövas förändringar av detta för att göra det enklare att använda olika kombinationer, men man måste också vara beredd att fundera på om det krävs helt andra lösningar för just kombinationen utbildning och arbete. Jag hoppas och tror att delar min uppfattning att det är vad vi behöver. Extratjänsterna växer till i ganska bra takt efter att överenskommelsen kom till med de parter som är berörda. Men när det gäller utbildning finns det fortfarande mer att göra, och det är verkligen det som är fokus för mig just . Vi ska öka andelen kortutbildade nyanlända vidare till reguljära studier. 18 (M): Vi kan säkert stå här och slå på varandra och framhäva oss själva när det gäller vad respektive regeringar har gjort och inte har gjort. Jag tror inte att allt den nuvarande regeringen gör är fel. Däremot tror jag att man framför allt missar att göra mycket av det man borde göra. är vi i en högkonjunktur, och vi kan se att regeringen får bekräftelse för vissa delar. Låt oss titta på den tidigare regeringen – den som talar om och berättar att den var mindre bra, eller till och med dålig, och hur dåligt det gick för under den tiden. Om man kollar på utmärkelser ser man att den dåvarande finansministern har fått priser som jag skulle kunna tänka mig att den nuvarande kanske inte får. Det handlar om att bli utsedd till både och världens bästa finansminister och så vidare. Detta kan jag dock stå och slå mig för bröstet för här, men vi måste också blicka framåt. Vad var det vi gjorde rätt, och vad var det vi hade behövt göra? Framför allt handlar det om att omvärlden förändras. Vi har sett att vi borde ha gjort vissa saker som vi inte gjorde. Därtill har omvärlden förändrats. Därför ser vi över vår politik. Vi arbetar igenom varje område och ser hur vi ska kunna lägga fram nya förslag som motsvarar den verklighet vi har . Därför har vi lagt fram en rad förslag om vad vi vill göra för att jobben ska bli fler, för att den som står långt från arbetsmarknaden ska komma in på den och för att den som behöver utbildning ska få utbildning. sa att det är bra att se kombinationer av utbildning och arbete. Där är det inte minst tillsammans med Alliansen som har stångat sig blodiga för att få till en första-jobbet-anställning, för att man ska kunna lära sig jobbet på jobbet och för att kombinera just utbildning och arbete. Det tror vi är viktigt. Det är självklart att barn och unga som kommer till ska få en utbildning. Men vi vet också att vi har många vuxna nyanlända som till och med saknar grundskoleutbildning och kanske varken kan skriva eller läsa. Då kan vägen vara lång om man ska börja från scratch i skolan och gå hela vägen genom utbildningssystemet till dess att man är anställningsbar. Det är extra viktigt att dessa människor kommer in på arbetsmarknaden, men de kanske inte är fullt i jobb från , utan det kan kombineras med utbildningar. Men vuxna som kommer hit utan grundskoleutbildning från ett annat land har sannolikt gjort andra saker i livet än att utbilda sig. De har förmodligen andra erfarenheter som det är viktigt att vi tar till vara och – om möjligt – utvecklar för att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden. Vad är det då som görs politiskt? I många lägen är det så att den nuvarande regeringen försvårar saker och ting i de delar där vi genomförde reformer och såg till att trösklarna till arbetsmarknaden sänktes för dem som stod långt ifrån den. Man lägger i stället fram en rad andra reformer. Dessa hade kanske varit bra, men det hade förutsatt att de fungerade, vilket vi ser att de inte har gjort. Man har utlovat 32 000 traineejobb, men det blev inte ens 300. Extratjänsterna är 1 800 av utlovade 20 000. De statliga beredskapsjobben har väl inte riktigt kommit igång, men det är sagt att det ska bli 5 000 sådana. Snabbspåren är det som deltar i. är vi in i mandatperioden, och sådana resultat visar att regeringens arbetsmarknadspolitik inte är någon riktig hit. Man kan säga att det går bra för och att det då är bra att det inte kommer in alldeles för många i åtgärder, men det är dessvärre så att vi inte har någon brist på personer som står utanför arbetsmarknaden. De som står långt ifrån arbetsmarknaden står också allt längre ifrån den. 19 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Den tidigare regeringen gjorde naturligtvis en del saker rätt och bra. Men ni misslyckades med jobben – det var därför ni inte fick fortsätta att regera. På den punkten har vi en ny politik . Vi har fått 150 000 nya jobb sedan denna regering tillträdde. Vi har också en sjunkande arbetslöshet, en ökad sysselsättningsgrad och den lägsta ungdomsarbetslösheten . Det går alltså åt rätt håll när det gäller jobben. Vi har rekordmånga nyanlända, varav en betydande del har kort utbildning. Detta är naturligtvis den stora utmaning som vi nu måste ta itu med, och det är också detta som är fokus för regeringens insatser. Det handlar om utbildning. Den största gruppen består av unga som saknar utbildning. Det handlar om att satsa på att de ska få möjlighet till reguljär utbildning, så att de får en grund för att varaktigt kunna få fotfäste på den svenska arbetsmarknaden. Här är det viktigt med kombinationer av yrkesutbildning och sfi, till exempel så kallad yfi, som används på många håll. För dem som har riktigt kort utbildning kan man satsa på sfi bas, där man kombinerar annan utbildning med sfi. Den typen av insatser behöver öka. Det finns också en grupp vars medlemmar har kort utbildning och är så unga. Där kan vi inte alltid räkna med att man kan utbilda sig till den nivå som normalt krävs på den svenska arbetsmarknaden. Detta tror jag inte är realistiskt för alla individer. Då handlar det i stället om jobb med låga kvalifikationskrav, och det är precis detta som regeringen arbetar för. Vi ser också att antalet sådana jobb nu ökar. 20 (M): Jag tror att det är viktigt att vi i det här läget blickar framåt snarare än bakåt. Man kan dock inte – vilket den nuvarande regeringen och ofta försöker att göra – bortse från det faktum att 350 000 fler människor kom i arbete under alliansregeringen. Sysselsättningsgraden ökade, vilket är bra, som vi under var i den mest omfattande globala finanskris som vi har sett i modern tid. Det är självklart att sådant påverkar. Det påverkar våra företag. På den här punkten är nog jag och överens. Som själv sa tidigare är det ju så att jobben skapas genom att företagen går bra och att de anställer. Självklart är förutsättningarna för detta något bättre i högkonjunktur än i lågkonjunktur och global finanskris. fick ändå väldigt goda betyg. Vi hade en mycket bättre situation än de flesta i vår omvärld. tog upp frågan om de enkla jobben – jobb med lägre kvalifikationskrav. Vi är tydliga med att det finns för få enkla jobb i . Vi vet dock att säger detta när hon är här, men när hon träffar sina kompisar i den socialdemokratiska partistyrelsen – som kommer raka vägen från LO-borgen – har de andra synpunkter när det gäller de enkla jobben. Facket – i alla fall de socialdemokratiska delarna av det – är inte så fantastiskt fascinerade av enkla jobb. Det är väl bra om driver på för att vi ska få fler jobb som de med lägre kvalifikationer kan ta. Ännu bättre vore det om man tog till sig förslag om att man ska kunna lära sig jobbet på jobbet och dessutom ställer sig bakom förslaget att utöka , som vi lyckligtvis lyckades få igenom delar av i migrationsöverenskommelsen.