prot · H409132 · 2017-06-27 00:00:00 — Det är alltså inte så att vi har någon generell ökning av arbetslösheten bland till exempel utrikes födda, utan vi har ett ökat antal inskrivna i etableringsuppdraget. Varför är då detta viktigt att säga? Jo, det betyder att det inte har blivit svårare för utrikes födda att få jobb på den svenska arbetsmarknaden. Det som har hänt är i stället att vi har fått ett stort tillskott av personer som just har anlänt till och som är inskrivna i det normalt tvååriga etableringsuppdraget. Många har ännu bara kommit en liten bit på vägen inom detta etableringsuppdrag, men de finns i statistiken som inskrivna på Arbetsförmedlingen i kategorin arbetslösa, som alla är på Arbetsförmedlingen. Jag och regeringen tror att det är viktigt att vi sätter in insatser för just denna grupp, eftersom vi ser att det är där vi har problemen och de stora utmaningarna. Det handlar om att effektivisera etableringsuppdraget väsentligt. Vi behöver utnyttja väsentligt bättre. Glädjande nog fattade beslut om en stor reformering av etableringsuppdraget. Detta skedde i stor och bred enighet mellan de fyra borgerliga partierna och regeringen. Den tidigare regeringens etableringsuppdrag hade många bra delar, till exempel fokus på jobb och rättigheter för individen. Det fanns även sådant som var mindre bra, såsom etableringslotsar, som vi har tagit bort. Det vi gör med den nya lagen är att vi tillför möjligheten att ställa krav på individen, för rättigheter och krav måste balanseras, och det har de inte riktigt gjort i etableringsuppdraget. kommer den nya lagen och många nya förordningar att gälla som gör att vi kan ställa tydligare krav på den som deltar i etableringsuppdraget. Jag ställer också krav på Arbetsförmedlingen att effektivisera insatserna och arbetet i etableringsuppdraget. När vi ser till statistiken ska vi ha fokus på hur vi ökar utflödet till arbete från etableringsuppdraget, men, herr talman, jag vill lägga till hur vi också ökar utflödet till utbildning. En betydande andel av de nyanlända är både unga och har kort utbildning. har vi en bristsituation i många yrken som kräver yrkesutbildning men inte högskoleutbildning. Det borde gå att åstadkomma en bättre matchning genom att rusta personer med de yrkeskunskaper som efterfrågas på arbetsmarknaden. 11 (M): Jag måste säga att Socialdemokraterna har haft turen att regera under en högkonjunktur, och vi är i och för sig alla glada för att det går bra för . Det går bra för våra företag. De insatser som företagen gör genom att anställa människor är vi alla glada över, och de är bra för . Men det går mindre bra med de insatser som regeringen gör för att minska arbetslösheten. Sammantaget kan man säga att det är företagen, oavsett regeringens politik, som ser till att anställa och att arbetslösheten sjunker. Men då har vi problemet med de långtidsarbetslösa. Det stora problemet är att om de inte kommer in i jobb nu kommer de knappast att komma in i jobb när det blir en lågkonjunktur. Ministern talade om krav, och det var efterlängtat. Äntligen är det kravlösa samhället över. Jag håller med dig om att krav är bra och att krav ska ställas, för utan krav blir det ingen åtgärd. har två tydliga jobbmål. Vi vill börja med att halvera jobbklyftan mellan inrikes och utrikes födda och att en halv miljon nya jobb skapas till 2025. Vi vill göra om Arbetsförmedlingen så att den blir mer som en kontrollmyndighet, medan jobben ska förmedlas av dem som är experter på det, och, fru minister, inte som tidigare när det handlade om jobbcoacherna, utan det här ska ge bättre resultat. Det ska vara en bidragsform för olika anställningar. Vi vill göra det enkelt för arbetsgivarna. Då tänker jag främst på företagen, för det är ju de som skapar jobben. Är man företagare har man inte tid med överbyråkrati. Det måste vara lätt att göra rätt. Jag har träffat många företagare som har haft kontakt med Arbetsförmedlingen och har kunnat tänka sig att anställa någon som har något bidrag. Men det är så himla överbyråkratiskt, fru minister, så till slut tröttnar företagarna, tyvärr, på att ha kontakt med Arbetsförmedlingen. Det är tråkigt, för det är ju företagen som skapar jobb. Givetvis är vi alla glada över att vi har en högkonjunktur, men tyvärr ser vi att regeringen höjer skatterna på jobb eller väljer att slänga ut viktiga företag ur landet, som Nordea. Bostäder är också en viktig del om man ska få jobb någonstans. Man gör det dyrare att bygga hyresrätter genom försämringar av ränteavdragen, och man gör det dyrare att bo på landsbygden – jag tänker då främst på flygskatten. Det är tur att regeringen regerar i en högkonjunktur, för annars hade det gått väldigt illa för landet, herr talman. 12 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Det här är en diskussion som vi har haft , också när jag har varit företrädare för tidigare socialdemokratiska regeringar. Har socialdemokratiskt ledda regeringar tur och borgerliga regeringar otur? Det kan ju vara så. Varje gång vi har en borgerlig regering vänds överskott till underskott i statens finanser och arbetslösheten ökar. Med en socialdemokratisk finansminister vänder vi underskott till överskott i statens finanser och sänker arbetslösheten. Är det tur eller skicklighet, eller är det politikens innehåll som spelar roll? är det så att det inte är vi politiker som sätter betyg på oss själva, och det är väl tur det. gav mig underkänt. Det är ju väljarna som sätter våra betyg. Det är det som är speciellt med att vara politiker och företräda ett politiskt parti. Väjarna har nämligen alltid rätt när de sätter sina betyg och röstar i val, och vi har att förhålla oss till detta. Och sett till hur väljarna, i alla fall i opinionsundersökningar, bedömer regeringens politik verkar det som att parti har större problem än vad regeringen har. Det ska vara lätt att göra rätt, och jag delar uppfattningen att det definitivt behövs en ordentlig förändring och förenkling av de arbetsmarknadspolitiska stöden och anställningsstöden. Om vi ska ärliga, , har inte denna flora av subventionerade anställningar skapats under en socialdemokratisk regering; de fanns också tidigare. Det är ett gammalt problem att man försöker detaljstyra alltför mycket i sin iver att få till det mest perfekta anställningsstödet, men det resulterar i en flora som blir oöverskådlig, både för arbetsförmedlare och arbetsgivare, och i alltför mycket byråkrati. Tyvärr lyckas man heller inte alltid komma åt dem som missbrukar systemet. Jag har sagt tidigare och säger gärna igen att det var svårare att reformera anställningsstöden än vad jag förutsåg. Jag var tvungen att tillsätta en större utredning för att göra det, och utredningens arbete har gått väldigt bra. Jag räknar med att i höstens budgetproposition kunna presentera förslag om rejäla förenklingar av anställningsstöden, som är mycket efterlängtade av arbetsgivarna men också av arbetsförmedlarna. 13 (M): Jag delar ministerns uppfattning att det är väljarna som avgör hur vi har skött oss. Vi upphandlas, kan man säga, och får sedan se vilken regering som bildas efter ett val. Men jag måste ändå säga att om det är tur att Socialdemokraterna oftast regerar i en högkonjunktur var det faktiskt tur att vi hade som regerade under en av de största finanskriserna, under förrförra mandatperioden. Det var tur för helt enkelt. Det är ren konsumentupplysning från min sida till väljarna när jag säger att regeringen har misslyckats. Det är givetvis också ett sätt för mig att försöka vända den dåliga opinionen för mitt parti. Det är klart att vi alla måste arbeta hårt för att vända opinionen. I övrigt har jag inte mer att tillägga, herr talman, förutom att jag önskar ministern en trevlig sommar. 14 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Jag vill också önska en skön sommar. Vi har tillbringat många här tillsammans, och jag ser fram emot att vi kommer att göra det med nya krafter också . Jag hoppas att du får en skön och vilsam sommar. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2016/17:570 om gotländsk elförbindelse 15 Statsrådet (S): har frågat mig om jag och regeringen kommer att verka för att en tredje elförbindelse mellan och fastlandet upprättas. Bakgrunden till frågan är att styrelsen i affärsverket beslutat att avbryta arbetet med den planerade elförbindelsen mellan fastlandet och . svarade jag skriftligen på samma fråga från . Av svaret följer att en grundläggande förutsättning är att jag som statsråd inte kan ha synpunkter i enskilda ärenden som hanteras av en myndighet. Vidare beskrev jag kort Svenska kraftnäts uppdrag och underströk att jag förutsatte att fullt ut hade beaktat sitt uppdrag när beslutet att avbryta arbetet med Gotlandsförbindelsen fattades. Jag gör ingen annan bedömning än den som framgår av det skriftliga svaret. 16 (M): Jag tackar ministern för svaret. En tredje elkabel till har planerats och diskuterats . I flera omgångar har bekräftat planerna, och många har säkert gjort investeringar i förnybar elproduktion i förvissning om att nätet kommer att hålla även när de nuvarande två kablarna når sin ekonomiska och tekniska livslängd runt 2030–2035. Men går planerna om intet. avbryter arbetet, och en ganska stor osäkerhet infinner sig när det nu blir allt svårare att göra en rimlig kostnadskalkyl för den förnybara investering man som enskild planerar. Här ska sägas att på många sätt är lämpligt för förnybar elproduktion. Ön är platt, så det blåser rakt över. Vår högsta punkt är sopberget. Lägg därtill att vi vinner solligan . Det är få förunnat. Drömmen är också att under blåsiga sommardagar kunna vända på strömmen och skicka energi till fastlandet. Men under kalla och vindstilla vinterdagar krävs det att ön är uppkopplad mot fastlandet för att dra nytta av den stabila svenska vattenkraften, reglerkraften, som verkligen är en styrka för oss, och kärnkraften, så länge den finns kvar. På ett holistiskt plan ser det ungefär likadant ut i hela . Vi går mer och mer mot ett integrerat elnät där den som just nu har bäst förutsättningar att producera energi också får ut den i nätet. Visst görs det framsteg på energiområdet, stora framsteg, med vågkraft, med smarta elnät, med lagring och med nya mer effektiva solpaneler som använder alger för att ta upp ny energi. Men ett land som med så höga klimatambitioner kan inte anta att hela omställningen kommer att kunna genomföras med enbart innovationer. Det vore naivt. Lägg därtill att har ett unikt läge mitt i , och beakta läget i händelse av kris. kan isoleras och avskärmas, och varje insats för att förhindra onödiga nödsituationer bör ses ur ett totalförsvarsperspektiv. Man skulle nästan kunna kalla en tredje kabel för en beredskapskabel. Ändå har statsrådet inte några åsikter om den tredje kabeln, som lovats . Är det inte lite märkligt? 17 Statsrådet (S): Även jag har en viss erfarenhet av . Jag gjorde min värnplikt där och befann mig på ön . Jag kan bekräfta att det blåser ganska mycket där, även . Detta är vår stora utmaning i . Vi har stora överskott av elektricitet och energi på somrarna och oftast även på vintrarna. Det är därför är en nettoexportör av elektricitet. Vi är det och kommer även fortsättningsvis att vara det. Vi har i den energipolitiska överenskommelsen mellan regeringen och tre av riksdagspartierna, däribland , kommit överens om att ambitionen även är att ska vara en nettoexportör av elektricitet. Vi har ju mycket goda förutsättningar att generera elektricitet tack vare den vattenkraft som talar om och som på många sätt är en välsignelse för vårt land. När det gäller kärnkraften har vi enligt industrin sex reaktorer efter 2020. Hur länge dessa kommer att drivas är, enligt samma uppgörelse, upp till industrin. Det blåser mycket i vissa delar av vårt land. Jag har lärt mig att det blåser i snitt en och mer i än i . Det ger tydligen 25–mer el, vilket är bra. Vi har alltså goda förutsättningar. Vad gäller elförsörjning finns det två kablar. De klarar gott och väl av försörjningen, och med de investeringar som görs kommer den att säkras för framöver. Jag tror att ledamoten är fullt medveten om att en minister inte kan kommentera ett enskilt myndighetsbeslut. Det skulle kunna tolkas som ministerstyre, vilket enligt vår grundlag är förbjudet. Det är dock viktigt att vi har en ordentlig styrning, och regeringen har ganska presenterat ett förslag om styrningen av med anledning av . har precis behandlat detta. Intressant är att när man läser betänkandet ser man att , som ledamoten tillhör, tillsammans med flera andra partier har väckt en motion där det tydligt sägs att ska beakta de samhällsekonomiska kalkylerna när beslut om investeringar tas. Det är precis detta som hänvisar till i detta fall. har gjort precis det som vill och som också en enig riksdag har ställt sig bakom. Jag kan citera ur betänkandet, om inte ledamoten har läst det. Jag antar att ledamoten, precis som alla andra, har röstat för detta. Det står tydligt att motionärerna, vilket inbegriper , vill ”att en fristående aktör som får i uppdrag att genomföra samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar vid nätinvesteringar för att komplettera och säkerställa god kostnadseffektivitet vid utbyggnad”. Detta är vad en enig riksdag har sagt, och det är också vad hänvisar till i det här specifika fallet. Är detta rimligt eller inte? Jag kan konstatera att det är vad och har röstat för, och det vore mig främmande att överpröva vad har sagt. Tvärtom kommer vi givetvis att följa beslut, särskilt som är enig i detta. 18 (M): Jag tackar ministern för svaret. Två av de saker som ministern tar upp ska jag nämna särskilt. Jag är glad att ministern gjorde sin värnplikt på . Jag är generellt glad över att folk gör värnplikt på . Annars hade min pappa aldrig kommit dit, och jag hade inte kommit till. Så för det är jag tacksam. Det är bra att ska fortsätta att vara nettoexportör av el och energi, inte bara för att det stärker vår roll i och som ett grönt föregångsland och en decoupling pioneer, som det har kallats av vissa, utan också för att det är bra demokratiskt. Det är bättre att länder i och vårt närområde får el från svenska kärnkraftverk och vattenkraftverk än från rysk gas. Det är alltså bra att man ställt sig bakom detta i energiöverenskommelsen. Den tidigare styrelsen för , med i spetsen, har vid två separata tillfällen gjort en bedömning av en tredje kabel till , och båda gångerna kommit fram till att en sådan bör byggas. Det senaste beslutet att gå vidare med elkabeln fattades , i samband med att man antog en utvecklingsplan för perioden –2025. har man en ny styrelse, med generaldirektör i spetsen. Den nya styrelsen har avbrutit arbetet definitivt eftersom man, som ministern säger, inte ser nyttan i projektet och de samhällsekonomiska vinsterna. har dock inte reagerat på ett tillkännagivande från . Det är få som gör det; inte ens regeringen brukar reagera när det kommer ett tillkännagivande. agerar i stället utifrån sitt regleringsbrev, och både den gamla och den nya generaldirektören har samma uppdrag; det är samma regleringsbrev, identiskt. Ändå menar den nya styrelsen att Gotlandsförbindelsen bara kan bli av om regeringen ger det uttryckliga ansvaret. Det är märkligt. I investerings- och finansieringsplanen för åren 2018–2021 är 1,8 miljarder avsatta för Gotlandskabeln. Detta klubbades av positiva besked från . Men ska kabeln alltså inte byggas. Hur står det till med ? Kan ministern bringa klarhet i detta? För en riksdagsledamot är detta något av ett virrvarr. Att två generaldirektörer som har identiska uppdrag och avsatta medel gör helt skilda bedömningar och att man klipper utvecklingsmöjligheterna för en region med bara någon månads intervall är för mig märkligt. Ministern får gärna bringa klarhet i vad som gör att myndigheten trots samma regleringsbrev gör helt olika analyser. 19 Statsrådet (S): Det var glädjande att höra att är ett resultat av värnplikten på . Det var blandat där – ömsom vin och ömsom vatten. var det väldigt trevligt, men blåste det mycket. När det regnade och blåste var det väldigt kallt. Men uppenbarligen bringade det också goda saker – grattis till det! När det gäller samhällsekonomiska kalkyler tror jag inte att ledamoten ska underskatta normsättande beslut och den påverkan dessa får. Det är klart att de får påverkan – detta är ju landets högsta beslutande organ och folkvalda. När en enig riksdag uttalar sig är det klart att det påverkar; det vore konstigt annars. Det är också normgivande framåt. Det är, för att citera det förslag som kommer från , god kostnadseffektivitet. För att understryka detta kompletterar man det med oberoende lönsamhetsbedömningar och sätter det i första rummet. Olika styrelser kan utifrån olika förutsättningar komma fram till olika beslut. Så kan det vara , eftersom förutsättningar förändras. Ett beslut har fattats av en första, en andra och en tredje gång, och det har skett oberoende vid alla de tre tillfällena. Precis som ledamoten sa har det funnits med i den budgetplan som man har lämnat till regeringen tidigare. är det detta beslut man har kommit fram till, och jag är som sagt förhindrad att kommentera det eftersom det är ett enskilt myndighetsbeslut. Däremot är det, som ledamoten sa, många spännande saker som händer och som jag tror att det är viktigt att vi tar in inom energisektorn. Det händer över hela skalan. Vi har en utveckling med kraftfull nedgång i kostnaderna för förnybar väderberoende elproduktion i form av vindkraft och solceller. Kostnaderna har minskat med mellan de senaste fem sex åren – en fantastisk utveckling. Detta har också gett avtryck i . Framför allt vindkraften har ökat kraftigt under både den förra och den nuvarande regeringens tid. Vi har en installerad kapacitet för vindkraft som väl kan mäta sig med den danska, som ju är känt för. Detta kommer att fortsätta, för det är också en del av vår uppgörelse. beslutade att ytterligare stärka stödet till det förnybara. Det blir 18 nya terawattimmar förnybar elproduktion . Detta är något som vi har kommit överens om och som också kommer att ske. Jag antar att det framför allt kommer att ske där de bästa vindlägena finns och där det finns förutsättningar för vattenkraft, bioenergi med mera. Det sker också stora förändringar när det gäller elöverföring och utveckling av smarta nät. Där har inte minst gått i bräschen. Också lagring, som var alldeles för dyrt och något som var svårt att se skulle ske i stor skala – med undantag av vattenkraft – håller på att bli kostnadseffektivt. När vi tittar framåt tror jag att det är viktigt att vi inte är helt bundna av hur det sett ut bakåt, för det händer väldigt många spännande saker. Jag vill att och ska finnas i täten. Jag vill att vi ska visa vägen – att det är fullt möjligt att leva ett gott liv med stabil tillgång till energi och el och att göra det på ett sätt som inte förstör miljön och klimatet. Dessa goda förutsättningar har vi, och dem ska vi ta till vara. 20 (M): Tack, ministern, för svaret! Jag håller med om att ska ligga i framkant, och det gör vi på många sätt. Det är en position vi ska värna och utveckla snarare än avveckla. När det gäller det som statsrådet sa om roll vill jag bara göra en definition av vad faktiskt är. är den lagstiftande makten i . Den är just en lagstiftare snarare än en uttalande makt. Vi kan titta på exempelvis , som är ett organ som ofta uttalar sig och ställer sig bakom olika uttalanden och använder det som ett verktyg i demokratin. Man fördömer vissa händelser enat. I gör vi inte riktigt på det sättet. Här är en lagstiftare, och regeringen lägger förslag på vårt bord. För del vill jag bara säga att vi vill ha det som lovats oss. Det behöver kanske inte prompt vara en ny kabel, som ministern sa, utan det kan vara en annan teknisk lösning. Men behovet är detsamma: goda förutsättningar, precis som ministern sa, för ett gott liv där man kan leva och ha energi från hållbar energiproduktion även efter 2030 eller 2035, när de nuvarande två kablarna till har nått sin tekniska livslängd. I övrigt vill jag önska ministern en trevlig sommar. Jag hoppas få se honom i , för är kanske bäst . 21 Statsrådet (S): Om detta kan vi vara helt överens – fullständig politisk enighet, utifrån egna erfarenheter. Inte för att gå i polemik, men det är inte riktigt så som säger. Visst är detta den lagstiftande makten – det är här som lagar beslutas. Jag har suttit i denna församling , och det har hänt att denna riksdag har gjort uttalanden. Det är alltså inte helt främmande. De beslut som fattas här, utöver det som är lagstiftning, påverkar naturligtvis samhällsutvecklingen. Det vore konstigt annars, och det vore konstigt om våra myndigheter inte lyssnar och ser vad som pågår här. Många av tillkännagivandena kommer ju senare i form av utredningar, lagstiftningsförslag och annat till , så det är klart att de spetsar öronen. Bara för tydlighets skull: Vi har två förbindelser. Vi ska garantera, och vi kommer att fortsätta att göra det, att det finns tillgång till stabil elförsörjning för . Så är det, och så kommer det också att vara framöver. Jag vill önska ledamoten en skön sommar. Vi lär ses i . Jag vill också passa på att önska herr talmannen en god sommar. Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2016/17:559 om tillkännagivande om generell tillståndsplikt 22 Statsrådet (S): har frågat socialförsäkringsministern hur och på vilket sätt ministern och regeringen har arbetat för att tillgodose tillkännagivande om att den tillståndsplikt som gäller för privat verksamhet även ska gälla för offentlig verksamhet inom . undrar även när socialförsäkringsministern och regeringen avser att tillkännagivandet ska vara tillgodosett och om regeringen avser att tillsätta en utredning för att understödja införandet av en generell tillståndsplikt. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Kvaliteten i vården och omsorgen är en central fråga för regeringen. insatser ska enligt socialtjänstlagen vara av god kvalitet. Det handlar om att verksamheten ska följa lagstiftningen och att de kvinnor, män, flickor och pojkar som har kontakt med får det stöd de behöver. Kommunen har ett lagstadgat ansvar att tillhandahålla socialtjänst åt medborgarna. Därutöver kan privata aktörer ansöka om tillstånd för att vara verksamma inom . Att kommuner inte behöver söka tillstånd för verksamhet som drivs i egen regi innebär inte att kraven är lägre vad gäller tjänsternas kvalitet. Oavsett om tillståndsplikt är ett krav eller inte utövar Inspektionen för vård och omsorg tillsyn över både offentlig och enskild verksamhet. Kvalitetskraven är desamma. Därtill kommer kommunens egenkontroll av verksamheten. Det finns olika krav i lagar, förordningar och myndighetsföreskrifter som verksamheterna ska förhålla sig till. De kvalitetskrav som i författning styr socialtjänst är omfattande. Exempelvis anger föreskrifter och allmänna råd om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete hur en verksamhet systematiskt och fortlöpande ska arbeta för att utveckla och säkra kvaliteten i verksamheten. Ett annat exempel är från LSS, lagen om stöd och service, där det anges att det ska finnas den personal som behövs för att ett gott stöd, en god service och omvårdnad ska kunna ges på ett boende. Tillkännagivandet analyseras inom , och jag har inte möjlighet att i en interpellationsdebatt föregripa denna beredning och hantering. Regeringen behandlar tillkännagivandet i sedvanlig ordning och kommer att återkomma i frågan. 23 (M): De kvinnor och män, flickor och pojkar som har varit eller är i kontakt med har tyvärr inte fått det stöd som de behöver. Trycket på – framför allt – har varit väldigt högt, och ibland helt oacceptabelt. Om jag backar bandet lite så halverade regeringen resurserna för tillsynen över HVB-hem. Man har skurit ned resurserna för tillsyn och uppföljning hos , Inspektionen för vård och omsorg. Många kommuner lex Sarah-anmälde sig själva för att de inte kunde leva upp till gällande lagstiftning.