prot · H40956 · 2017-01-18 00:00:00 — Jag hoppas att delar min uppfattning om att de påverkanskampanjer och cyberattacker som just nu sker är ett problem och att det skapar problem för samhället. Det är en internationell verksamhet; det är inget som bara sker inom gränser, utan det far mellan länder snabbare än ljuset, höll jag på att säga. Det kan vara såväl stater och organisationer som privatpersoner som är inblandade i det. Man måste motverka detta på något sätt, och vi måste samarbeta med andra länder på ett klokt sätt. Då tycker jag att Nato Stratcom är en bra organisation. De medlemsländer som finns där är de baltiska staterna och de västeuropeiska länderna – , och så vidare. Det är sådana länder som vi har gemenskap med och samarbetar med. Det som är gemensamt för oss och kanske är ett slags värdegrund är att vi har fria och oberoende medier, att vi har ett rättssystem som fungerar och att vi är demokratier. För mig är det väldigt grundläggande socialdemokratiska värden, och då är det ganska självklart att vi kan ha ett samarbete för att motverka denna illegala verksamhet som skapar problem för oss. 42 (V) replik: Ja, påverkansoperationer är ett problem, men vi är inte så naiva att vi tror att de enbart kommer från ett håll. Vi ser att flera krig under har startats på grund av påverkansoperationer och rena lögner, vilket har avslöjats i efterhand. De har skördat hundratusentals dödsoffer. Ja, det kan vara bra att samarbeta om det ger något. Men det ska bygga på akademisk excellens, och ingenting Nato Stratcom har producerat har tytt det minsta på akademisk excellens. För samma pengar skulle vi säkert kunna få ut mer. Vi kanske inte ska anlita , som ju har gått ned sig lite i det här träsket, men det finns andra som kan stå till tjänst. Men att samarbeta med Nato för att motverka desinformation är verkligen att sätta bocken till örtagårdsmästare. Ni kan inte förneka att det var rena lögner som ledde till invasionen i . Det var rena lögner som ledde till invasionen i , etcetera. Det är häpnadsväckande att detta är socialdemokratisk politik ! Man ska också i Nato Stratcom försvara de euroatlantiska värdena. Det låter ju fint. Vilka värden exakt delar vi med den näst största Natomedlemmen och Erdoğan? Vilka delar vi med den tillträdande presidenten ? Vilka delar vi med premiärminister ? har ett antal regeringsledamöter som i många olika frågor uttalar sig på ett sätt som får att verka nyanserad, vilket säger en del. Vilka euroatlantiska värderingar delar vi med Orbán i ? Han vill ju sikta på en illiberal demokrati, vad det nu ska betyda. Det kanske vore bra att klargöra detta. Några av dem är ju också medlemmar i . Dem ska vi dela värderingar och arbete med för att hjälpa Nato att uppnå sina politiska och militära mål. Vart är världen på väg? 43 (S) replik: Jag delar uppfattning att problemen kommer från olika håll. Det kan vara från , men det kan också vara många västerländska länder och organisationer som ligger bakom påverkanskampanjer. Det som i grund och botten är viktigt är att vi bygger upp vår egen svenska förmåga. FRA är en verksamhet som är kunnig och duktig på detta område. Det går att stärka den verksamheten men också att stärka den civila beredskapen. Jag tror att det är grunden. Men i nästa steg ska vi också samarbeta med andra länder och byta information med varandra. Det är klart att vi ska ha en egen underrättelseverksamhet och ett eget skyddssystem. Det gör också att vi ibland fattar andra beslut. Vi var ju inte en del i , utan vi gjorde en egen svensk bedömning i det fallet. Det visar, tycker jag, att det fungerar. För mig är det inte främmande att vi samarbetar med länder som tror på fria och oberoende medier, på rättssamhället och på demokratin. Det tycker jag är ganska självklart. Men vi socialdemokrater säger nej till ett Natomedlemskap – det beror på många saker. Och vi vet att är ett land med ett auktoritärt styre, som är på väg åt helt fel håll. Det är klart att vi inte ser att vi vill ha något närmare samarbete med dem. 44 (C) replik: lyfter många perspektiv som är kopplade till vår gemensamma överenskommelse, som ligger till grund för Försvarsmaktens pågående arbete. Det handlar också om förutsättningarna inför kommande försvarsberedning. Vi i är måna om att det får vara ett viktigt avstamp framåt och att vi kan fortsätta att utveckla vår försvarsförmåga och också ha en bred samsyn kring de här frågorna på kort sikt och även på . har vi en utgångspunkt i de bilder och omständigheter som vi lever med . Det kräver ett perspektiv i ledarskapet där man är beredd att göra ytterligare bedömningar och insatser och också att fatta kompletterande beslut för att säkerställa att vi har en tillräckligt god förmåga som möter utvecklingen av omvärldens förmåga. Hur bedömer att vår relativa försvarsförmåga ser ut, om man jämför med andra länder i vårt närområde? Är Socialdemokraterna beredda att ge ett uppdrag till Försvarsmakten i närtid, alltså , för att få ett fördjupat analysarbete om vad som behöver göras utöver försvarsbeslutet? Det gäller förmågehöjande insatser i de olika områdena i militärmakten men också ytterligare pengar till Försvarsmakten. 45 (S) replik: Jag är fullt medveten om att vår försvarsförmåga inte är helt perfekt. Vi har rustat ned under en ganska sedan . Jag tror att samtliga partier i är medskyldiga till det. Det skedde under alliansregeringens , men det skedde också under de tidigare socialdemokratiska regeringarna. Detta gör att vi nu är i en uppförsbacke. Men då är jag väldigt glad åt att vi har kunnat hitta en så pass stor och bred uppgörelse tillsammans. Det handlar om hur vi ska stärka detta. Vi kan jobba tillsammans och höja förmågan i våra krigsförband. Vi har påbörjat arbetet med att få tillbaka trupp på , till exempel. Gripen E är på väg, och vi ska ha nya ubåtar. Det sker alltså väldigt mycket. Jag tror att detta måste fortsätta. Det är väl ingen högoddsare att jag säger att jag tror att försvaret behöver ha mer resurser och att vi behöver tillföra mer resurser. Men jag tror också på att vi då kan göra det tillsammans med olika partier. Jag tror att det finns en framtid för den försvarsgrupp som vi har och att vi kan lösa det tillsammans. Men grunden för det är att vi har en nära dialog med Försvarsmakten. Vilka behov ser de att de har? Detta är någonting som ständigt pågår. Man utvärderar sin verksamhet och tittar framåt. Det är klart att en dialog med Försvarsmakten är oerhört viktig. Vilka behov ser de att det finns framöver? 46 (C) replik: Jag skulle vilja repetera frågan. Är beredd att verka för att regeringen ska ge ett uppdrag till Försvarsmakten, kortsiktigt, för att få fram en kompletterande analys om vad som behöver göras ytterligare den här försvarsinriktningsperioden? Det undrar jag med tanke på det försämrade säkerhetsläget, som fortsätter att försämras. Inte minst har det försämrats avsevärt sedan Försvarsberedningen var klar med sitt arbete. Man kan lyssna på vad överbefälhavaren uttalar i olika sammanhang, bland annat i intervjuer. Han välkomnar den debatt som förs om ytterligare resurser till försvaret. Vi hade det uppe på för någon vecka sedan, och det kommer säkert att återkomma vid fler tillfällen. Man ser ett gap mellan beställd förmåga och pengarna – hur långt det räcker. Vi är också medvetna om att det var mer som kunde göras när man förhandlade fram det beslut som ligger. Men behövs det ytterligare delar. Inte minst behöver man göra en analys. säger man tydligt från regeringens sida och från Socialdemokraterna att den alliansfria linjen ligger fast. Då uppstår en fråga. Om man inte är beredd att verka för ett svenskt Natomedlemskap och inte på kort sikt är beredd att ytterligare förstärka med mer pengar till Försvarsmakten undrar jag: Hur ska man med ett ansvarsfullt ledarskap få helhetsbilden att gå ihop? Man kan inte vänta tills nästa försvarsbeslut ska påbörjas utan att ha garantier för att vi klarar vår säkerhet om något oväntat skulle inträffa, med tanke på vårt strategiska läge. 47 (S) replik: Detta är naturligtvis svår materia. Det är alltid så när beslut fattas. Projekt kan försenas, och de kan tidigareläggas. Det går fram och tillbaka. Det måste man naturligtvis ta höjd för, och man måste ha en beredskap för att kunna möta det på olika sätt. Jag vet hur vi arbetar i utskottet. Vi har en nära dialog med ÖB och Försvarsmakten för att få rapporter om hur läget ser ut. Den bedömningen gör Försvarsmakten egentligen . Skulle någonting inträffa som gör att vi måste lägga om någonting finns den möjligheten. Jag tycker att regeringen och försvarsministern har varit tydliga med att den öppenheten och den beredskapen finns. Det har ju skett saker sedan vi gjorde vår försvarsuppgörelse. Archerlösningen fanns där. Man tillförde mer resurser i det senaste budgetbeslutet, och det fanns en stor samsyn kring det. Beredskapen finns alltså, och jag tror att man kan hitta uppgörelser om någonting inträffar. Visst, säkerhetsläget runt omkring oss är speciellt. Jag vill inte säga att det förändrades dramatiskt i går eller . Men det har försämrats , och det måste vi naturligtvis ta hänsyn till. Jag återkommer egentligen till samma argumentation när det gäller Nato. För oss är det viktigt att ha vår alliansfrihet och att vi samarbetar med andra länder, i första hand och de andra nordiska länderna. Det handlar också om att ha ett samarbete med organisationen , men det innefattar inte ett medlemskap. Det är klart att vi finns i den familjen och i den verkligheten med de länderna. Det handlar om att ha ett samarbete. Men när det gäller ett medlemskap har vi ytterst en möjlighet att själva styra. 48 (M) replik: sa i debatten att våra väljare förväntar sig att vi tar försvars- och säkerhetspolitiken på allvar. Jag kan inte annat än instämma i det. Men man kan också konstatera att det i finns olika vägval trots att det finns samarbeten och överenskommelser. Det finns vägval som gör att vi kanske skiljer oss från varandra. Vi vill stärka Försvarsmakten ekonomiskt. Vi får väl se om Socialdemokraterna och vill följa med i den riktningen; det får bli en kommande diskussion. Men vi har också en annan uppfattning när det gäller samarbete. Vi tror att bilateralt samarbete är bra. Socialdemokraterna har mer riktat in sig på samarbete med enskilda länder. Exempelvis är en sådan nation som har ett samarbete med. Som jag sa i mitt anförande kan man i ljuset av det amerikanska valet också fundera på det lovade när han var i . Han uttalade då, i den meningen, att den svenska nationen är okränkbar. Då kan man fråga sig vilket avseende Socialdemokraterna fäster vid detta uttalande, eftersom man har sagt nej till multilaterala samarbeten i form av Nato men i stor utsträckning binder sig vid enskilda samarbeten framför allt med , som är en stor spelare i världen och den största när det gäller militären. Är det fortfarande lika aktuellt att lita på att kommer att hjälpa till vid en eventuell konflikt? När det nu är en ny president som ska styra ska man också veta vi inte är ett Natoland, så det finns inga förpliktelser gentemot . Min fråga till är därför: Vilken vikt lägger ni vid det uttalande som vicepresident gjorde tidigare? 49 (S) replik: När det gäller finansiering och stödet till Försvarsmakten är socialdemokratins dörr öppen för samtal och diskussioner, och vi hoppas att vi kan hitta breda överenskommelser som är bra för Försvarsmakten och svensk säkerhet. Vi har ju ett antal bilaterala samarbeten med olika länder i försvarsfrågan, och det är klart att man inte ska underskatta betydelse i det. Det är en stormakt som har en stor militär förmåga, det är självklart, och som i alla andra demokratiska länder har man val och man byter ledning. Jag är väl inte i något fall någon anhängare till tillträdande president . Han har ju gjort en hel del uttalanden åt både det ena och det andra hållet som man nästan har svårt att ta på allvar, men det kanske man ska göra. Jag tror att det är viktigt att komma ihåg att är en stat som har ingått avtal, och så länge de inte har förändrat de avtal som de har med så tycker jag att man nog får ta detta det görs en förändring och fundera på det då. Det finns en del andra saker som jag är orolig för och som jag tycker att man ska fundera över, och det är den förändring som har skett i och EU i och med brexitomröstning och att man nu vill lämna EU. Oberoende av vem som har varit president i har de markerat att måste ta en större del av finansieringen av försvaret av . är kanske den starkaste militära nationen i och naturligtvis med i Nato. Om lämnar EU kanske vi för den svenska säkerheten även ska fundera lite på hur samarbetena med ser ut. 50 (M) replik: Detta tog jag också upp i mitt anförande, liksom att det finns en möjlighet att faktiskt bidra till ett brittisklett samarbete med många av våra grannländer. Jag hoppas att vi kan öppna upp även för det, för jag tror att det skulle vara viktigt både för vår förmåga och för beredskapen i vår nära omvärld. När jag nu har måste jag ändå ställa ännu en fråga. Socialdemokraterna har ju en tradition av att vilja delta i multilaterala samarbeten, men just när det kommer till Nato säger man principfast nej. Socialdemokraterna har dock varit drivande och är positiva både till värdlandsavtalet och till Nato Stratcom, och vi övar kontinuerligt med Natotrupper och Natoländer. Där är vi med. Det var en tidigare finsk försvarsminister som beskrev , som har en situation liknande när det gäller relationen till Nato, och sa att ett medlemskap i innebär ungefär samma dramatik som när en tax sätter sig – det vill säga en väldigt liten rörelse. Vi är i princip helt inkluderade, och vi ingår redan i den sfär av länder som har denna värdegemenskap, och därför är rörelsen att ha ett fullt medlemskap med de garantier som det ger väldigt liten. Det skulle också, vilket har konstaterats av regeringens egna utredare, bidra till ökad säkerhet såväl i som i vår omvärld och i . Min fråga till blir därför: Vad skulle Nato behöva förändra för att ett medlemskap skulle kunna vara aktuellt för Socialdemokraterna? 51 (S) replik: Jag tror att det allra viktigaste är att vi fokuserar på att bygga upp den svenska försvarsförmågan så att det svenska försvaret har kapacitet att trygga våra gränser och vårt territorium. Det är nummer ett. Sedan tycker jag att vi ska ha samarbeten, och jag har varit väldigt tydlig gällande att man inte bygger fred och frihet ensam, utan det är något man gör tillsammans. Då är nog prioritet ett för mig ett samarbete med , eftersom också är ett land som står utanför Nato och som ligger vid . Jag tror att det är viktigt att komma ihåg att vi kan samarbeta med länder som finns i vår omgivning, men i grund och botten handlar det om att stärka vårt eget försvar. Det kommer ingen annan att göra åt oss även om man ibland kan få den uppfattningen. Sedan ska man komma ihåg, och där har och jag samma uppfattning, att vi finns i en gemenskap. Våra grannländer på den andra sidan, alltså och , är medlemmar i , och det är klart att vi inte kan förhålla oss helt neutrala om de skulle bli indragna i några konflikter. Det visar historien att vi heller inte har gjort. Det är länder som i hygglig närtid har varit ockuperade och i krig, och då har vi från svensk sida stöttat och hjälpt till. Det finns ingen konflikt i det, men däremot tycker jag inte att vi ska vara medlemmar i . Vi kan ha de här viktiga bilaterala samarbetena, och det som är viktigast är att vi bygger upp den svenska försvarsförmågan, för det kommer ingen annan att göra åt oss. Det kommer inte att göra, det kommer inte Nato att göra och det kommer inte att göra, utan det måste vi göra själva. 52 (KD) replik: I mitt anförande var jag inne på att verkligheten har sprungit ifatt försvarsuppgörelsen och att vi behöver anslå mer pengar och uppdatera försvarsuppgörelsen både och kommande år för att kunna svara upp emot de akuta behov som finns. Då nämnde jag särskilt materiel, ammunition och övningar. Min fråga blir: Är parti, Socialdemokraterna, beredda att göra en sådan uppdatering och skjuta till de miljardbelopp som kommer att krävas och kommande år för att kunna öka försvarsförmågan och svara upp emot de behov som finns? Den andra frågan gäller Nato. Under hade vi en doktrin som sa att vi är alliansfria i fred syftande till neutralitet i krig. är det väldigt länge sedan, och i samband med att vi gick med i EU kapade vi så att säga banden till tanken att vi någonsin skulle kunna vara neutrala igen. Min fråga blir: Om detta att alliansfriheten syftar till neutralitet inte längre finns kvar, vad är i så fall syftet med att ska vara alliansfritt? 53 (S) replik: När det gäller försvarsuppgörelsen och framtiden för den tror jag att det är en bra grund att stå på. Det är en omsvängning i svensk politik som behövs, och det verkar de flesta partier vara överens om , även de som inte är med i uppgörelsen. En av de stora utmaningarna är att det saknas kvinnor och män i Försvarsmakten. Alla platser fylls inte ut. Att det saknas människor är en av de viktigaste sakerna att komma till skott med. Men det finns också behov av materiel och utrustning. Det är naturligtvis behov och krav som vi måste fundera över. Sedan kan omvärlden förändras. Det kan gå fort eller det kan gå långsammare, men det måste vi ha en bevakning på. Signalen från Socialdemokraterna och i regeringen är att dörren står öppen. Vi är beredda att föra den typen av samtal när behov uppstår. Om det ska vara en krona, eller hur många kronor det nu ska vara kan vi tala om. Dörren är öppen för att föra samtal så att vi kan ta oss vidare om något förändras. Den typen av beslut kan fattas . Det fattas budgetbeslut . Jag delar uppfattning att kommer försvaret att behöva mer resurser. Jag kan inte säga hur mycket, men jag tror att det är den utvecklingen vi ser. 54 (KD) replik: Det finns ytterligare en chans att svara på frågan om Nato, att neutraliteten är borta och vad alliansfriheten syftar till. Det är bra att det finns en insikt om att det behövs mer pengar till Försvarsmakten. Men vi kommer inte långt med en eller för att fylla ut personalbristen i krigsförbanden. Det fattas tusentals soldater. Att genomföra längre övningar med fulltaliga krigsförband eller anskaffa materiel snabbt, till exempel lastbilar, kostar många miljoner. Att säkerställa tillgången till ammunitionstyper som försvaret lider brist på innebär också att hundratals miljoner behöver tas in. Att satsa på att återupprätta flygbaserna som behövs för att sprida våra JAS-plan kräver också tillskott. Luftvärn och tung kustrobot till handlar om pengar. För att Robot 70 och Robot 90 eller Archerhaubitsarna från inte bara ska ställas ned i källaren utan i stället användas, förbandssättas och bli farliga för en eventuell angripare krävs det mer än en eller . Vi uppskattar att dörren är öppen – det är bra – men då är min förhoppning att det också finns en insikt om att det kommer att krävas rejäla tillskott och kommande år om detta ska fungera. 55 (S) replik: Man ska börja i den ändan att en upprustning av det svenska försvaret är det viktiga. Internationella samarbeten kommer aldrig att lösa det problemet. Ska vi vara med i internationella samarbeten? Om vi ska ha samarbete med eller med länderna i Europeiska unionen – det är ett slags allians som är med i – handlar det om att bygga upp det svenska försvaret. Det finns inga genvägar. Ett medlemskap i skulle inte lösa problemet. Det viktiga är vår egen förmåga. tycker jag att de bilaterala avtalen kan utvecklas och bli bättre. Det är ett sätt för att skapa säkerhet och trygghet runt vårt land och i vår omvärld. räcker det alldeles utmärkt. Det har blivit många diskussioner om Nato och finansiering. kom in på detaljnivå om vad som inte fungerar och vad som borde komma till. Vi ska också komma ihåg att de kvinnor och män som finns i det svenska försvaret har hög kompetens. Jag är imponerad över de insatser de gör. I de olika internationella samarbeten som är med i får vi mycket beröm för den kompetens och kunskap som finns bland dem. Det ska vi ta till oss. i våra diskussioner och debatter låter det som att försvaret är helt odugligt och inte klarar av någonting. Det är inte riktigt den bild omvärlden har av oss. Det finns en hög kompetens. Den kompetensen ska naturligtvis skärpas och utvecklas än mer. 56 (MP): När jag talade här i kammaren konstaterade jag att omvärldsläget är osäkrare . en bit in på det nya året gäller detta i stora delar fortfarande. Trots att Trump har redovisat sitt kabinett råder en stor osäkerhet om vilken utrikes- och säkerhetspolitik som kommer att bedrivas för del. Vi vet inte heller hur brexit kommer att utvecklas. Spänningarna mellan och kvarstår, och likaså krigen i och . Vissa saker har dock blivit tydligare . På Folk och Försvar i för drygt sedan – där många av oss här i kammaren närvarade – annonserade försvarsministern tillsättandet av den nya Försvarsberedningen och presenterade också direktiven. Det är positivt att vi gemensamt kan komma igång med att analysera omvärldsläget och på lite vilka behov svensk försvarsmakt kommer att behöva möta för att hantera den verkligheten. Jag vet att många här inne har varit ivriga att påbörja Försvarsberedningens arbete, vilket inte minst syns i de motioner som har inkommit till utskottet. Min bild från denna och tidigare debatter är att det bland oss försvarspolitiker finns en bred enighet om det försämrade säkerhetspolitiska läget. Jag ser fram emot att få diskutera frågorna på ett strukturerat sätt inom Försvarsberedningen. Överlag är det tydligt när man tittar på de motioner och reservationer som har inkommit att mycket av det som oppositionspartierna efterfrågar är sådant som regeringen jobbar med. Förutom Försvarsberedningen som ska tillsättas är också frågan om cyberförmåga ett bra exempel. Det finns redan ett uppdrag om att Försvarsmakten ska utveckla en aktiv cyberförmåga. Även ett utökat samarbete med är ett exempel. Det är något som efterfrågas i flera reservationer, och det är också något som regeringen arbetar med. Att oppositionens kritik i flera delar liknar det som regeringen redan jobbar med kanske också indikerar att regeringen ändå gör ett bra jobb. Jag noterar att allianspartierna har börjat skilja sig mer i försvarspolitiken. Det handlar framför allt om finansieringen. vill satsa 8,5 miljarder . vill ha 11 miljarder . har en lång önskelista. Liberalerna vill få upp försvarsbudgeten till . Det spretar en del inom oppositionen. Här brukar företrädarna för all del framhålla att de drar åt samma håll – och det kan man säga att de gör. Men Liberalernas partiledare konstaterar att partierna inte behöver komma överens om försvarspolitiken förrän efter valet. Här vill jag framhålla vikten av långsiktighet inom försvarspolitiken. Den punkt där den borgerliga oppositionen ändå har lyckats ena sig är angående behovet av ännu en Natoutredning, vilket framgår av reservation 4. Min och regeringens linje ligger såklart fast. Vår utrikespolitik är inte betjänt av tvära kast. Såväl som närområdet vinner på att har en roll där vi verkar för avspänning – och det gör vi bäst som ett alliansfritt land. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 57 (C) replik: Det var kloka och klarsynta reflektioner från om hur läget ser ut och vad som rör sig i förhållande till omvärlden med utgångspunkt i vårt gemensamma beslut om försvarets inriktning och resurserna framöver. Jag vill fråga hur tänker inför kommande försvarsberedning. Vad är man beredd att verka för när det handlar om anslagsökningar inför nästa inriktningsperiod? Vi har gemensamt lagt grunden för åren som återstår fram i form av ytterligare 10,2 miljarder till försvaret. Hur ser på fortsättningen? Vilka områden bör prioriteras när det handlar om viktningen mellan det civila och det militära men också mellan olika områden, bland annat hybridkrigföring? nämner cyberförmågor och annat. 58 (MP) replik: Tack för frågan!