prot · H409126 · 2017-06-15 00:00:00 — Vad andra partier svarar på saker och ting stannar också i förhandlingsrummet – i den värld jag lever i. Om man vill göra annorlunda ska man ta sig en funderare på de långsiktiga stabila spelreglerna. De bygger på förtroende mellan partier och mellan personer. Då kan man inte stå i kammaren i riksdag och avslöja vad man har sagt i förhandlingsrummet. Det är för mig helt oacceptabelt. Jag tackar för debatten, och vi kommer strax tillbaka till nästa ärende. 159 (KD): Jag tänker inte hålla något långt anförande eftersom de flesta har nämnt vad saken handlar om. Nytt mål för förnybar el och kontrollstation för elcertifikats-systemet 2017 och Avtal om ändring av avtalet mellan och om en gemensam elcertifi-katsmarknad Jag vill bara kort påminna eventuella åhörare och tittare om att vi faktiskt behandlar två betänkanden. Debatten gäller inte bara elcertifikatssystemet i sig, utan den gäller också avtalet mellan och om en gemensam elcertifikatsmarknad. Man kan tycka mycket om hur elcertifikatssystemet är konstruerat från början, vad man kan göra med det och så vidare. Men har vi det certifikatsystem vi har samt den överenskommelse vi har och som jag och är i stort sett nöjda med. Vi vill ha ett förnybart samhälle. Därom ska ingen behöva tvivla. Frågan är bara hur vi kommer dit. Jag tycker personligen att det är otroligt bra att man har kommit till skott med att förhandla med och att det finns en stoppmekanism i systemet satt till . Det är fråga om en gräns för nya anläggningar att få en tilldelning av elcertifikat och komma in i systemet. Jag tänker inte uppehålla mig mer än så vid ämnet, herr talman. Det mesta är sagt. Jag yrkar bifall till förslagen i betänkandena NU20 och NU25. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 16 om förutsättningar för en säker kraftöverföring om förutsätt-ningar för en säker kraftöverföring betänkande 2016/17:NU21 om förutsättningar för en säker kraftöverföring (skr. 2016/17:148) 160 (S): Ämnet för debatten är näringsutskottets betänkande om förutsättningar för en säker kraftöverföring. Jag börjar med att yrka bifall till reservation 2. I övrigt yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. har granskat regeringens och affärsverket Svenska kraftnäts styrning mot en säker kraftöverföring till samhällsekonomiskt försvarbara kostnader. Det är en viktig granskning som i grunden handlar om att våra skattepengar ska förvaltas på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. Vi ska kunna lita på att elen finns i kontakten när vi behöver den, och vi ska inte drabbas av onödiga strömavbrott med allt vad det innebär för enskilda och företag. Fokus i granskningen är den finansiella och verksamhetsmässiga styrningen av och utbyggnaden av stamnätet mot bakgrund av omställningen mot mer förnybara energislag. Regeringen har i en skrivelse till redovisat hur man ser på och hur man avser att gå vidare med de frågor som den ger uttryck för. Regeringen instämmer i övergripande bedömning att det är viktigt att styrningen av utvecklas och kommer därför löpande att utveckla styrningen. Regeringen har vidare initierat en översyn av Svenska kraftnäts ekonomiska mål, som är tänkt att vara färdig senast till budgetpropositionen . om förutsätt-ningar för en säker kraftöverföring Den finansiella styrningen av är starkt sammankopplad med elnätsregleringen och hur elnätsföretagens intäktsramar beräknas. Metoden för att beräkna intäktsramarna har genomgått förändringar och varit föremål för långdragna domstolsprocesser. Det har i sin tur bidragit till att regeringens översyn pågått . Regeringen har också angett att man avser att ge ett uppdrag till att närmare identifiera vilka typer av effekter som bör kvantifieras inom ramen för samhällsekonomisk lönsamhetsbedömning. Det är bra. Kostnaderna för nätutbyggnad bör bedömas i förhållande till kostnaderna för att vidta andra åtgärder, såsom förbättrad efterfrågeflexibilitet och energilager – inte minst med tanke på att det tar mycket att bygga nya ledningar. I frågan har också ett enhälligt utskott ställt sig bakom ett tillkännagivande till regeringen, som innebär att regeringen bör utreda behovet av att en fristående aktör utför samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar vid nätinvesteringar som ett komplement till de samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar som ansvarar för att utföra och återkomma till därefter. Utskottet avstyrker också yrkanden från , om kortare handläggningstider och om att måste utveckla sin dialog och sina samråd samt öka transparensen i samband med sina investeringar. Det är lätt att dela åsikterna. Regeringen har också utförligt redovisat hur man tänker fortsätta att följa upp och arbeta med frågorna. Därför tycker vi att det saknas skäl att bifalla yrkandena. De slår helt enkelt in redan öppna dörrar. tar i sin rapport tydlig ställning för leveranssäkerhetsmål för hela elnätet. Det är lite märkligt med tanke på att det långt ifrån råder enighet om att det skulle vara rätt väg att gå. Det är viktigt att leveranssäkerheten är hög, men det finns, som regeringen påpekar, risker med ett styrande leveranssäkerhetsmål eftersom det kan leda till överinvesteringar i elproduktion. Det kan innebära ökade kostnader för kunderna. Detta riskerar också att leda till en situation där Svenska kraftnäts uppdrag ändras och att den uppdelning mellan nätägare och producenter som finns därmed sammanblandas. Jag noterar att även den förre generaldirektören har reagerat på detta och har kritiserat på den punkten. Det finns likväl skäl att noga följa effektbalansen på svensk elmarknad framöver. För att identifiera och synliggöra eventuella utmaningar med den långsiktiga energiförsörjningen kommer regeringen därför att komplettera det uppdrag som har att göra en bedömning av den årliga kraftbalansen med en bedömning av förutsättningarna att långsiktigt upprätthålla kraftbalansen. Därför saknas också skäl att bifalla yrkanden om att detta ska ske. Återigen handlar det om att slå in öppna dörrar. Regeringen säger dessutom att det är viktigt att bedömningen av leveranssäkerheten görs utifrån den relevanta marknaden, som i normalfallet är , men att den relevanta marknaden förändras beroende på produktion, konsumtion och överföringsmöjligheter. om förutsätt-ningar för en säker kraftöverföring Detta är alltså ett betänkande med få skillnader i sak och där inte minst Alliansen i sin motion sparkar in flera öppna dörrar. Det är inget ovanligt; vi har sett det förut. Det som är nytt är att Alliansen väljer att anpassa sina texter så att också yrkande blir delvis bifallet. Det är nytt. Och det är sorgligt, inte minst eftersom och Liberalerna är med på detta tilltag. Det är svårt att förstå varför. För att få igenom ett förslag om tillkännagivande som i sak slår in helt öppna dörrar väljer man att anpassa sig till och därmed överge sina principer om att inte göra just detta. Vi socialdemokrater har lovat att aldrig börja anpassa vår politik gentemot . Den inställningen bygger på insikten om att inte är ett parti som andra. Det är ett rasistiskt parti med nazistiska rötter. Därför är det ett parti som vi inte vill bidra till att normalisera genom att ge dem möjlighet att framstå som inflytelserika. 161 (M): Hushåll och företag i ska kunna räkna med en trygg elförsörjning. Att säga det kan låta nästan banalt i sammanhanget. Men det är egentligen vad svensk energipolitik i sin kärna handlar om: en trygg elförsörjning. Historiskt har industrin kunnat lita på att elen har funnits där, att priserna har varit hyggliga och att vi har haft en minimal miljöpåverkan i vår elproduktion. Det har varit en fördel för , och det är viktigt att det även fortsatt är en fördel. För att kunna ha ett tryggt och fungerande system behöver rimliga villkor för elproduktion, överföring och användning av el samt en fungerande marknad och en beredskap att politiskt ta sig an tekniska landvinningar och framsteg som sker givet hur det kan påverka skattesystem och annat. En stor sak tror jag kommer att handla om elnäten och utbyggnaden av dessa. Det handlar om de lokalnät och regionnät som vi som kunder möter, om diskussioner och prisnivåer och andra villkor och naturligtvis också om frågor om stamnätet som har och använder sig av. Det gäller då både utbyggnaden i och mellan och grannländerna. åsikt är att vi behöver en ökad nätutbyggnad för att fylla de svenska behoven. Det handlar om att ta el från produktion i ned till konsumtion i liksom om att knyta ihop ytterligare med grannländerna. Vi har de facto en nordisk och en nordisk–baltisk marknad. Då är det rimligt att vi är nära knutna samman. Jag tycker att det i sammanhanget kan vara på sin plats att påpeka att för våra vänner i är en elkabel inte bara en fråga om energiförsörjning och överföring utan de facto en fråga om leveranssäkerhet och ytterst egentligen säkerhetspolitik. har gjort en granskning av den statliga aktören och kommit med flera rekommendationer. Vi kan konstatera att regeringen har tagit åt sig av en hel del av kritiken. Alliansen tar frågan på stort allvar och har valt att lägga fram ett antal förslag som vi tror skulle stärka och elsystemet i . om förutsätt-ningar för en säker kraftöverföring För det första vill vi kapa handläggningstiderna för nätinvesteringar. kan det ta bortåt från att man har en idé till att man kopplar på en ny elkabel. Det är inte rimligt. Det är inte rimligt inom detta och inte heller inom andra delar kring byggnation, miljötillstånd för industrier eller annan verksamhet. För det andra handlar det om de samhällsekonomiska analyser som gör. Vi menar att de helt enkelt behöver bli bättre inför investeringsbeslut. Det säger , och det säger nu ett enigt näringsutskott. Jag utgår från att regeringen kommer att effektuera kommande beslut rätt omgående. För det tredje menar vi att behöver göra återkommande effektanalyser. Just effektfrågan kommer att bli allt viktigare för . Energin kommer vi att klara, men effektfrågan kommer att bli allt viktigare. tittar man momentant, det vill säga här och , på hur man klarar sig. Det är rimligt att också lyfta blicken för att se vad som händer och även ta in detta att vi är just en nordisk–baltisk gemensam marknad. Vad händer i , och vad händer i grannländerna? Såvitt jag vet har inte regeringen fattat något beslut. Man kan tänka den tanken, och då tycker jag att det är fullt rimligt att är tydlig och säger, vilket en majoritet nu gör, att så bör ske. Jag utgår från att regeringen fullföljer detta. För det fjärde vill vi ge ett uppdrag att utveckla sitt arbete när det gäller dialog och samråd. När man bygger ut denna typ av elnät bryter man olika samhällsintressen mot varandra. Det handlar å ena sidan om att få ett fungerande elsystem och elnät, det vill säga statens och det offentliga samhällets behov. Det bryts vanligen mot den enskilda äganderätten å andra sidan. Det handlar inte sällan om enskilda markägare och ett markintrång och expropriation. Det kan vara fullt rimligt att man gör det, men det måste ske på ett bättre sätt än vad som ofta sker när det handlar om formerna för dialog och samråd. Vi tycker att detta uppdrag bör tydliggöras. Kortare handläggningstider, bättre samhällsekonomiska konsekvensanalyser, återkommande effektanalyser och bättre dialog och samråd är för oss viktiga byggstenar för att få ett fungerande elnät och en trygg elförsörjning. Avslutningsvis, herr talman, yrkar jag bifall endast till reservation nr 3 även om jag naturligtvis står bakom samtliga våra förslag i betänkandet. I detta anförande instämde (M) och (L). 162 (MP): från Socialdemokraterna har på ett föredömligt sätt gått igenom betänkandet och de förslag som föreligger, så det behöver jag inte göra igen. Låt mig dock göra en komplettering. Det är viktigt att kraftöverföringen byggs ut på ett samhällsekonomiskt sätt. Elnätet står förstås inför stora utmaningar när ställer om till ett helt förnybart elsystem. Men det är också så att det befintliga elnätet är gammalt och behöver rustas upp. om förutsätt-ningar för en säker kraftöverföring I bedömningen av vad som är samhällsekonomiskt lönsamt är det också viktigt att se vilka möjligheter som ges med ny teknik, såsom batterilösningar och flexibilitet. Behov av att bygga nya elkablar kan ibland ersättas med flexiblare elanvändning eller energilagring. Detta kan vara mer samhällsekonomiskt klokt. Jag ser det som positivt att regeringen lyfter fram detta i sitt svar på . När elnätet i byggdes ut var det el från ett antal stora kraftverk som skulle levereras till konsumenterna. har vi en växande andel konsumenter som också producerar egen el och ibland levererar överskottsel ut på nätet. Den decentraliserade och småskaliga elproduktionen växer. Detta är en utveckling som både kan göra elnätet stabilare och kan minska behovet av nya kablar. Jag välkomnar att har granskat arbetet med och att vi därför ges anledning att diskutera politikens styrning för kraftöverföring. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 163 (C): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 3. Ett fungerande överföringssystem är helt avgörande för en god elförsörjning i . Inte minst framöver ser vi att detta blir allt viktigare. Det blir viktigare att transportera stora mängder el, framför allt från norr till söder men också mellan och andra länder. För precis som sa är det ibland mer än bara el vi transporterar. När vi bygger en kabel till bygger vi en kabel som transporterar säkerhet, för det gör att de blir mindre beroende av rysk olja och gas. I handlar det också om att vissa av de förnybara energikällorna är variabla. Vädret påverkar helt enkelt hur mycket de levererar. Den stora fördelen vi har i och kronjuvelen i det svenska energisystemet är vattenkraften. Kombinerat med biokraft kan den täcka upp när det inte blåser, men då måste också elen transporteras från norr till söder när det inte blåser lika mycket eller när solen inte skiner lika starkt. Därför är det viktigt att ha bra förutsättningar och klara spelregler för hur samhället ska agera när kraftledningar byggs, för vi kommer att behöva bygga dem. Det gäller inte minst de allra största kraftledningarna som påverkar många människor och kräver både stora investeringar och landmassa som tas i anspråk. Då är det också viktigt att ta oron hos de människor som berörs på allvar. visar att det finns brister i hur regeringens uppdrag till är skrivet. Det kommer nog tyvärr inte som en nyhet för de människor som har varit med i processerna och sett hur det har gått till. Markägare som drabbas och andra som berörs tycker att det är en självklarhet att få veta hur resonerar och att man ska få se de kalkyler som ligger till grund för investeringarna – eller att åtminstone någon annan ska få titta på dem och göra en bedömning. Det är någonting som ett enigt näringsutskott tack vare Alliansens motion nu går fram med. Många av de berörda har faktiskt till och med känt sig näst intill rättslösa när de har fått besked om dragningar av ledningsgator. För mig som centerpartist är det självklart att värna äganderätten och att den mark som måste tas i anspråk ska vara så liten som möjligt och värderas så högt som möjligt som största möjliga hänsyn ska tas. Det är också viktigt att vara transparent och föra en god dialog. Tyvärr motsätter sig de rödgröna den typen av diskussioner när utskottet nu föreslår det och avslår den motion som Alliansen har i ärendet. om förutsätt-ningar för en säker kraftöverföring Att en oberoende part – kanske , kanske någon annan – får möjlighet att granska beslutsunderlaget som tar fram är bra. Det är också en grundbult i förtroendet för staten. Utskottet levererar nu två tillkännagivanden till regeringen från det här betänkandet. Till vill jag säga att inte en enda stavelse har ändrats för att påverka . Det tragiska beviset för ihåligheten i resonemang är att om hon bara läser utskottets betänkande kan hon se att i punkt nr 2 röstar Socialdemokraterna själva för en motion som delvis bifaller . Det handlar inte om att man har ändrat någonting. Det handlar om teknikaliteter och beslutsordningar i . Det är alltså ingenting som har ändrats. Jag förutsätter att regeringen nu behandlar de här två tillkännagivandena skyndsamt och skickar nya direktiv till så att alla de investeringar som behövs och som kommer framöver kan få nya direktiv och nya möjligheter så att färre människor ska komma i kläm. 164 (V): Med anledning av granskning av hur regeringen tillsammans med sköter sig för att tillgodose att vi har en säker kraftöverföring debatterar vi regeringens skrivelse om rapporten, näringsutskottets betänkande 21. har granskat regeringens och svenska kraftnäts styrning mot en säker kraftöverföring till samhällsekonomiskt försvarbara kostnader mot bakgrund av energiomställningen. konstaterar att den svenska energimarknaden genomgår en omfattande strukturomvandling som ställer nya krav på elkraftssystemet. anser att de stora förändringar som pågår i utformningen av energipolitiken innebär en viss osäkerhet om Svenska kraftnäts framtida uppgifter i energiomställningen. Genom ett mer omfattande EU-samarbete inom energiområdet finns ett tryck på affärsverket att kraftigt bygga ut stamnätet. Jag kommer att återkomma senare till frågan om stamnätsutbyggnad, herr talman. lyfter fram att det finns tidigare uttalanden från om att utbyggnaden av överföringssystemet ska ställas i relation till vad som är samhällsekonomiskt försvarbart givet energiomställningen. Här har regeringen svarat med en skrivelse som utskottet enhälligt står bakom. konstaterar dock själv att man inte har granskat hur det svenska kraftnätssystemets tekniska funktion påverkas av en ökad andel förnybar energi. Här måste jag bara nämna att det är en väsentlig skillnad i funktion och påverkan när man bygger ut förnybar volatil elproduktion i norra där vi redan har överproduktion. Då, herr talman, kommer man till den enkla frågan: Finns det transmissionskapacitet till att föra över elproduktion eller effekt från norra till där vi skulle behöva den? Svaret blir nej. Man behöver inte vara någon raketforskare för att dra slutsatsen att vi borde bygga ut produktion i södra delen av vårt avlånga land för att göra de mest samhällsekonomiskt försvarbara investeringarna i både kraftöverföring och produktion. om förutsätt-ningar för en säker kraftöverföring Nåväl, herr talman, för att inte förvilla någon som lyssnar på mitt anförande vill jag klargöra att jag givetvis vill bygga ut de förnybara elproduktionsslagen så mycket som möjligt. Men för att göra detta i samklang med vår transmissionskapacitet borde möjlighet att bygga ut den havsbaserade vindkraften tas betydligt bättre till vara. Offshore är ett tydligt exempel på ett sådant projekt som givetvis borde införlivas. Här passar det utmärkt att ge en känga till som avvisar kabeln till . Det är helt obegripligt enligt mig och . Tillbaka då till stamnätsutbyggnader, herr talman, som jag nämnde att jag skulle återkomma till. när det pågår investeringar i förnybara elenergislag och stamnäten och övriga nät har blivit gamla behövs det nyinvesteringar. Vad som är mer regel än undantag är det som kallas nimby: Gör och datten, men inte på min bakgård. Ingen vill störas av någon elkabel, men el ska man ha. Jag förstår att det ska vara rättssäkert och att stora byggprojekt ska kunna överprövas och så vidare, men att tillstånden ska ta fem till att få fram är väl lite att ta i. Därför, herr talman, har jag anslutit mig till en reservation som finns i beslutspunkten Handläggningstider för nätinvesteringar. Där tar man upp problematiken med dessa oändligt långa handläggningstider för nätinvesteringar. Jag yrkar därmed bifall till reservation 1. Här vill jag påkalla lite uppmärksamhet från riksdagsledamöterna på mitt och särskilda yttrande med anledning av mitt ställningstagande. Det påminner om vår likalydande motion som avslogs i den här kammaren även av motionärerna till reservationen som jag nu stöder. 165 (KD): En säker kraftöverföring är någonting som vi naturligtvis tycker är självklart att vi ska ha. Men elnäten sköter inte sig själva. De bygger inte sig själva och de underhåller inte sig själva. har det yttersta ansvaret för att det här fungerar. Det är intressant att konstatera i det här sammanhanget, tycker jag, att det är så många elnätsföretag som det ändå är i detta lilla land. Det är ungefär 170 elnätsföretag av olika storlek. Stamnätet ägs dock av . För att allt detta ska fungera tillsammans och överföringskapaciteten ska fungera byggs det ut, till exempel i och med Sydvästlänken som många är berörda av. Det är ett stort projekt. Då finns det också en självklarhet i att vi faktiskt också gör de samhällsekonomiska bedömningar som krävs för den typen av stora projekt. Det är ganska märkligt att inte har gjort den tillsynen eller översynen som man nu har gjort av ett affärsverk som när det gäller att man faktiskt ska göra samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar vid större nätinvesteringar. Eller det står inte större, utan det står nätinvesteringar. Men de blir per automatik större eftersom det är . I vilket annat sammanhang kräver vi inte att det ska finnas ett sådant ekonomiskt ansvar? om förutsätt-ningar för en säker kraftöverföring Jag gläds åt att utskottet föreslår ett tillkännagivande, i linje med , om att man bör utreda behovet av att en utomstående aktör tittar på detta. Det gäller inte minst med tanke på den demokratiska delen, till exempel att kunna ha synpunkter på utformningen av Sydvästlänken, som jag känner till lite bättre. Där har man , i olika sammanhang, vid de så kallade samråden ifrågasatt om det är ekonomiskt lönsamt att gräva ned kablar i marken eller om man ska fortsätta ha dem i luften. Det finns ett behov av det här. Och jag tror att vi alla kommer att vara nyfikna på resultaten. För tids vinnande ska jag inte tala mer. Men jag ska, liksom min kollegor, yrka bifall till reservation nr 3. 166 (SD): har granskat regeringens och svenska kraftnäts styrning mot en säker kraftöverföring. Fokus för granskningen har varit den finansiella och verksamhetsmässiga styrningen av mot bakgrund av omställningen mot mer förnybara energislag i elnäten. Flera av slutsatserna ligger i linje med våra uppfattningar. I likhet med ser vi bland annat brister i finansieringsmodellen, vikten av att mer samhällsekonomiska analyser genomförs samt att en undermålig finansieringsmodell kan påverka den svenska kraftbalansen negativt och öka kostnaderna för svenska elnätskunder. I pågår nu en kraftig utbyggnad av förnybar energi. Den byggs mer eller mindre uteslutande på politisk väg. Det bidrar till en starkt fluktuerande obalans i elnäten och medför ett enormt investeringsbehov i stärkt överföringskapacitet. Osäkerheten på den europeiska energimarknaden är stor angående det totala investeringsbehovet, vem som i slutänden får betala och vilka konsekvenser det får för den europeiska konkurrenskraften. Osäkerheten på energimarknaden gällande fluktuerande produktion och elpris påverkar även den svenska energimarknaden. Vi kan komma att mer eller mindre tvingas bygga ut den kontinentala överföringen av el för att kunna förse fler med exempelvis svensk reglerkraft. Jag vill poängtera att vi inte på något sätt är negativt inställda till en kontinental elöverföring eller handel med andra länder. Men en utbyggnad av överföringskapaciteten behöver analyseras. Det ska även finnas ett samhällsekonomiskt incitament för att bygga den. I skrivelsen om granskning skriver regeringen i stort sett rakt ut att man saknar underlag för att bedöma de samhällsekonomiska konsekvenserna kopplat till nya utlandsförbindelser. Man försöker i stället göra det lätt för sig genom att försvara eventuella överinvesteringar med att de i så fall skulle bidra till ett mer robust elsystem, trots att det kan leda till ett kostnadspåslag för svenska elkonsumenter och företag. Vi bör komma ihåg att Svenska kraftnäts årliga nätinvesteringar har ökat med närmare 1 . De har alltså tiofaldigats .