prot · H50942 · 2017-12-04 00:00:00 — Vi står upp för alla reformer som bygger på mänskliga rättigheter och delaktighet i vårt samhälle. Ser inte ministern att det blir ett problem att genomföra det när folkhögskolorna, för att få del av de ökade stöden i snabb takt, väljer icke inkluderande vägar för de här studerande? De här personerna har naturligtvis rätt till sin utbildning, men de har också rätt att vara inkluderade i skolans övriga undervisning. 46 Statsrådet (S) replik: Kultur, medier, trossamfund och fritid Jag ser absolut att det finns stora problem för de personer som har olika former av funktionsvariationer och som verkligen behöver extra stöd för att kunna få den utbildning som behövs på den svenska arbetsmarknaden, för den delen också den bildning som alla behöver för att kunna delta som aktiva medborgare i samhällsdebatten och bygga vårt gemensamma samhälle. Det är just därför regeringen har gjort den här stora satsningen på folkhögskolan. Och det är just därför regeringen i den satsningen gör en extra, speciell satsning just på det särskilda utbildningsstödet. Det är också därför som vi i den här budgeten gör något som man inte alltid lyckas förhandla fram i budgetar. Det är nämligen inte nog med att vi höjer antalet platser; vi säkrar också att platserna får en ordentligt högre ersättning. Den ersättningen stiger också med fler platser. Folkhögskolornas organisationer, och studieförbunden har välkomnat satsningen varmt. Och jag är stolt över att vi har kunnat gå fram med den. Frågan är om det är för snabbt, om det är för höga krav som ställs och om vi är för otåliga när vi ställer medel till förfogande för att inrätta så många nya utbildningsplatser. Det kan man alltid diskutera. Jag är ganska övertygad om att det är en satsning som är mycket motiverad. Vi vill inte riskera att tappa en enda människa. För deltagare med funktionsnedsättningar som kan delta i folkhögskolornas viktiga verksamhet är varje plats av värde. Jag är väldigt glad och stolt över att vi har lyckats ordna med så många som 5 000 platser, till glädje och till gagn för våra funktionsnedsatta deltagare men framför allt till glädje och till gagn för hela vårt samhälle. 47 (M): Min utskottskollega, tillika utskottsordförande, har i ett tidigare anförande presenterat generella kulturpolitik. Jag kommer att fokusera på idrottspolitik. Idrottsrörelsen är den i särklass största folkrörelsen, med ca 3,2 miljoner medlemmar. 650 000 ideella ledare i våra 20 000 föreningar utför ett fantastiskt arbete. Vi ska alla vara stolta över idrottens samlade kraft i samhället. Nio av tio ungdomar har dessutom under uppväxten varit medlem i en idrottsförening. dör dock fler av övervikt och fetma än av undernäring och svält, enligt , . Förklaringen kan härledas till felaktig kost men framför allt till att både unga och äldre blir alltmer stillasittande. Siffror från visar också att ökade antalet sjukskrivningar på grund av psykisk ohälsa med . När det gäller kostnaden för ohälsan finns det siffror på , men det förekommer också siffror på uppåt . Och kostnaden stiger dramatiskt. har verkligen stora utmaningar när det gäller att förbättra folkhälsan, men det gäller även integrationen. Inom bägge områdena är idrottsrörelsen ovärderlig när det gäller att förebygga både ohälsa och utanförskap. Kultur, medier, trossamfund och fritid För är allas rätt att ta del av kultur och idrott bland de mest prioriterade områdena. Kultur och idrott erbjuder vägar in i sociala sammanhang och ger struktur, glädje, läkedom och identitet. Hinder som är kopplade till social, kulturell och religiös bakgrund eller medicinska begränsningar behöver rivas. Vi föreslår därför i vår kommittémotion att ska ställa sig bakom att initiera ett samlat arbete mellan stat och idrottsrörelse mot osunda kroppsideal och tillkännage detta för regeringen. Det gäller också förslaget om att skapa en fristående, oberoende antidopningsorganisation. har uppmärksammat och påtalat, med stor vikt, att tillsammans med – vilket inte är särskilt smickrande när man talar om dopning i dessa tider – är de enda nationerna som ännu inte har etablerat en oberoende antidopningsorganisation. finns kvar, men de har ett så kallat häng på . Det handlar om och idrottens trovärdighet. Vi måste omgående starta detta mycket viktiga arbete. Vi skulle helst ha gjort det . Dopningen är dessutom större än bara en idrottsfråga. Det har blivit större utanför idrotten. Det är nu ett allvarligt samhällsproblem, inte minst på grund av den helt okontrollerade införseln av mycket farliga kosttillskottspreparat som innehåller tungmetaller, arsenik, dopningssubstanser och farliga läkemedelssubstanser. Det är oerhört allvarligt. Jag har drivit frågan , dock utan att det har kommit något initiativ från regeringen så här långt. Vi är sent ute. kräver en ny organisation . måste alltså påbörja arbetet. vill även skapa ett äldrelyft, alltså idrott för äldre. Regeringen bör, inom ramen för Idrottslyftet, skapa ett äldrelyft för att stimulera föreningarna att ge även äldre människor möjlighet att utöva organiserad idrott. Vi vill också att föreningarna utbildas än mer om barnrättsperspektivet. Idrotten gör som bekant fantastiska insatser som betyder mycket för hundratusentals barn och ungdomar. Det finns dock barn som far illa och som utsätts för orimliga krav, i vissa fall rena övergrepp. För att förhindra det behöver idrottsrörelsen utbildas ännu mer i barnrättsfrågor. Den utvärdering som utskottet gjorde detta år visade också att okunskapen om och barnrättsperspektivet är påtaglig. har beslutat att endast föreningar som bedriver en verksamhet ur ett barnrättsperspektiv ska erhålla medel från . Uppföljningen bör förbättras, och utvärderingsgruppen fann även att det behövs en översyn av statens medel till idrotten. Lägg därtill att regeringen bör förbättra sin rapportering till gällande hur resultatet av regeringens satsningar har utfallit. Samma sak påtalade . Det blev också ett tillkännagivande från utskottet . Problematiken kvarstår dock fortfarande, och situationen måste förbättras här och . Idrott på fritis är ett annat förslag som föreslår i sin kommittémotion. vill utforma en idrottspolitik som når alla barn och ungdomar. Vi föreslår därför en satsning på idrott på fritis där ges i uppdrag att utforma ett projekt där idrotten blir en ännu tydligare del av fritidshemmens verksamhet. Vi ser att barn till föräldrar med försörjningsstöd inte deltar i fritidsaktiviteter i lika stor utsträckning som andra barn. Alliansregeringen införde därför en fritidspeng för barn till föräldrar som har haft försörjningsstöd längre än . Den gav efter ansökan möjlighet till ett extra tillskott om maximalt för fritidsaktiviteter. Här vill vi se ett återinförande av fritidspengen. Kultur, medier, trossamfund och fritid Fritidspengen avskaffades dessvärre av den nuvarande regeringen. För att möjliggöra för fler barn att delta i aktiviteter bör fritidspengen återinföras. Utskottets utvärdering av statens medel till idrotten visade bland annat att barn i socioekonomiskt svaga familjer idrottar mindre. Det är en mycket viktig signal att beakta. Jag vill avsluta mitt anförande på samma sätt som jag har avslutat flera av mina tidigare budgetdebatter: Jag vill tacka alla dem som på något sätt verkar inom idrottsrörelsen. Det här är ovärderliga insatser för den enskilde men också för samhället i stort. Ni är alla vardagshjältar och vi ser er som gör detta arbete med all tydlighet! 48 (S): Jag vill inleda med att instämma i yrkande från tidigare i debatten. En bärande del av den svenska modellen är ett fritt och starkt föreningsliv med starka folkrörelser och stark folkbildning, många olika verksamheter och uttryck, nytt och gammalt. Inte minst består det civila samhället av människor från olika bakgrunder som möts, gör saker och växer tillsammans. Gemensamt över generationerna är engagemang och organisering för att åstadkomma en förändring. Så här sammanfattas det i rapporten i rörelse från : Ett starkt föreningsliv med ett omfattande folkligt deltagande har utgjort en central del i det moderna och övriga nordiska länders historia och har därigenom bidragit till en framgångsrik samhällsmodell. Denna modell har, inte minst , lyfts fram som ett föredöme, såväl ur mänsklig som demokratisk och ekonomisk synvinkel. prövades en annan modell med en bärande politisk idé: sänkta skatter, mest för dem med allra tjockast plånböcker. Resultatet av detta vet vi och det stavas budgetunderskott, hög arbetslöshet och växande klyftor. har den rödgröna regeringen brutit med den politiken och satt ny kurs för . ser vi i stället investeringar i gemenskap, trygghet och mer jämlikhet. Underskott har vänts till överskott, och vi kan därför här debattera en historiskt höjd kulturbudget med förslag och satsningar som stärker idrotten, folkbildningen och stora delar av det civila samhället. Mot detta står oppositionens förslag som sammantaget skulle innebära ambitionssänkningar i miljardklassen. Särskilt hårt slår det mot folkbildningen och mångfalden. Men trots att många har fått det bättre i vårt land har vi stora utmaningar framför oss. har klyftorna i samhället vuxit. Vi vet att klass, utbildning, bakgrund, bostadsort, kön, sexualitet och tillgänglighet påverkar hur vår delaktighet i kultur-, idrotts-, förenings- och samhällslivet ser ut. Kultur, medier, trossamfund och fritid För oss socialdemokrater är människors delaktighet och gemenskap utgångspunkten för hur vi bygger demokrati och tillit i samhället. Och därför måste föreningslivet vara öppet för alla. Avgifterna måste vara låga och tillgängligheten hög. Därför satsar vi på en politik för fler engagerade, mer kultur, idrott och rörelse. Det har sagts att är en studiecirkeldemokrati och att det är genom studiecirklar som människor har tränat sig själva i analysförmåga så att de kan fatta beslut och jobba tillsammans utan att ge upp sina ideal och drömmar. och folkhögskolor samlade 2016 tillsammans 1 miljon deltagare. Bara i studieförbundens verksamhet deltog 680 000 personer i studiecirklar och över 20 miljoner deltagare, dock inte unika, i kulturprogram. och folkhögskolor har gjort enorma insatser för att ge asylsökande och nyanlända en bra väg in i samhället. Genom svenska från dag ett har 80 000 unika deltagare deltagit i verksamheten 2016. Folkbildningen sker i hela landet, från städer och förorter till pendlingskommuner och i glesbygd. Folkbildningens roll som arena för kultur och skapande kan inte underskattas. Den största andelen av de cirklar som anordnades handlade om humaniora, konst och kultur. Folkbildningen ger människor verktyg att delta fullt ut i demokratin. I studiecirklar och annan verksamhet möts människor från olika bakgrunder och utvecklar samhället och sig själva. Vi socialdemokrater välkomnar satsningarna på folkbildningen och särskilt på studieförbunden. Detta redovisades tidigare i debatten på ett föredömligt sätt av statsrådet . Jag tänkte nämna några ord också om idrotten. Idrotten samlar miljoner av utövare och tusentals ledare. Det är vår största folkrörelse. Nästan alla har en egen erfarenhet av idrott och rörelse. Idrotten har en bred uppgift. Den ska fostra fantastiska ledare och nästa generations idrottsstjärnor. Men avgörande är också att inspirera och engagera fler människor till rörelse och ett hälsosamt liv – ett livslångt idrottande. Idrotten har också en social funktion och extra viktigt är att vi når fler grupper som inte deltar. Därför har idrotten fått resurser att utveckla verksamheten och rekrytera ledare i utsatta bostadsområden. Idrotten ska vara till för alla. Regeringen har utvecklat dialogen med idrottsrörelsen och särskilt uppmärksammat arbetet för en jämställd idrott, idrott för funktionshindrade och verksamhet för barn och ungdomar. För att möta ett växande behov och nya utmaningar och för att göra idrotten mer tillgänglig vill vi införa lägre avgifter. har stödet till idrotten ökat med . Vi socialdemokrater värnar idrottsrörelsen i såväl ord som handling. Men hälsofrämjande insatser sker också utanför idrotten. har statsbidragen till friluftspolitiken höjts och resulterat i stora satsningar på barn, unga, hälsa, mångfald och integrationsinsatser. – , nästan dygnet runt – genomförs en fantastisk verksamhet och stora insatser i föreningsliv. Jag har här beskrivit hur ett starkt föreningsliv bidrar till att utveckla vårt land. Kultur, medier, trossamfund och fritid Och sammanfattningsvis: Politiken har ett viktigt ansvar. Vi ska ge långsiktiga förutsättningar för detta engagemang. Utgiftsområdet är inte det största i budgeten men jag vågar påstå att vinsterna är omöjliga att uppskatta. Under den här mandatperioden har det civila samhället gjort enorma insatser och visat på hur viktigt det är med starka och fungerande föreningar. Genom egenorganisering, i möten mellan människor med olika bakgrunder, ur aktivism, i det breda engagemanget bygger vi vidare på en tradition. Så förstärks tilliten och gemenskapen i samhället, så växer vi tillsammans och så utvecklar vi vår modell, den svenska modellen. 49 (M) replik: beskriver regeringens stora satsningar på idrotten. Men han glömmer att nämna reformer som slår hårt mot idrottsrörelsen. Regeringen har aviserat att man vill införa en flygskatt. Vi vet att idrottslag inom mängder av olika idrottsgrenar reser väldigt mycket. De har också varit högljudda med att detta kommer att slå oerhört hårt mot deras ekonomier. I vissa sammanhang pratar vi om i ökade resekostnader, och regeringen har även aviserat att man vill höja bensin- och dieselskatten. Jag bor i . I utanför har den lilla föreningen , men många av idrottsutövarna, inte minst barn och ungdomar, vill ändå fortsätta med idrotten och åker därför per träningstillfälle. Det är klart att det slår väldigt hårt mot enskilda familjer som vill fortsätta med idrotten. Alliansregeringen införde 2014 fritidspengen som också var en möjlighet för socioekonomiskt svaga grupper att få ett bidrag. Det handlade om till de föräldrar som hade gått på försörjningsstöd . Det är klart att bidraget var viktigt för dessa familjer. Vi må ha samma summa i budgeten, men ni tar med ena handen och ger med den andra. Det blir kontraproduktivt, och min fråga till är: Varför motverkar regeringen barns och ungdomars möjligheter till idrottsutövande via skattehöjningar? 50 (S) replik: Tack för frågan! Först kan man säga att klimatfrågan är vår tids stora ödesfråga, även om det bär emot att säga på det sättet. Men den är ju så avgörande för oss att hantera. Regeringens förslag om flygskatt är ett sätt att få bukt med de enorma utsläpp som vi ser och se till att våra barn och unga faktiskt har en planet att ärva efter oss. Generationsöverenskommelsen i klimatfrågan är oerhört viktig att vårda. När det kommer till satsningar har jag för mig att ni har tittat på trängselavgifter för tåg. Jag vet inte riktigt om det skulle vara ett bättre sätt att komma till rätta med de stora utmaningar vi ser inom det politikområdet. Här ska vi dock prata politik och idrott. Regeringen har gjort satsningar just på barn och ungdomar. Vi ser att en effekt av Alliansens politik är ökade klyftor, vilket slår allra hårdast mot människor som bor i våra storstäder och mellanstora städer men också i mindre städer. Jag är uppvuxen i , och även där har vi områden som har halkat efter. Därför är satsningarna på barn och unga i socioekonomiskt svaga områden extra viktiga. Kultur, medier, trossamfund och fritid Jag tycker att det är bra att vi har en enighet kring utgiftsområdet på idrottssidan. Jag välkomnar det verkligen, för idrotten är viktig. De satsningar vi gör är viktiga för att få bukt med ohälsa bland barn, och genom lägre avgifter, ökad tillgänglighet och satsningar på ledare i våra idrottsrörelser gör vi idrotten mer tillgänglig för dem som behöver det allra mest – våra barn och unga. 51 (M) replik: ord håller inte ihop. Han talar om delaktighet, gemenskap och om hur viktigt det är med mer idrott. motverkar man idrottsrörelsen och att människor ska kunna utöva idrott. Alliansen fick efter ett tillkännagivande till slut igenom mer i skolan. Det var ett stort motstånd kring detta, och jag hade många debatter mot idrottsministern som sa att nej, vi ska inte införa det här. Men med hjälp av tillkännagivandet gjordes det. Socialdemokraternas politik håller alltså inte ihop när det gäller det här. utvärdering av statens idrottspolitiska mål visade just att det är socioekonomiskt svaga familjer som hindras från att idrotta på grund av att ekonomin inte tillåter det. Jag har nämnt fritidspengen som en viktig del. Vi ser att folkhälsoutmaningarna är större . Jag nämnde i mitt anförande att den psykiska ohälsan har ökat och att vi i större utsträckning dör i fetma och övervikt än av undernäring. Det här kostar . Idrotten är nyckeln till gemenskap, glädje, folkhälsa och så vidare. Därför är det ofattbart att regeringen väljer att föra en politik som är kontraproduktiv och där den högra handen inte vet vad den vänstra gör. Jag måste återigen fråga: Hur motiverar denna kontraproduktiva politik? 52 (S) replik: De utmaningar vi ser är större än bara inom idrottsrörelsen och påverkar oss alla i alla delar av samhället. Det handlar om de ökade klyftorna mellan människor, och det är avgörande att vi kommer till rätta med det. En drivkraft när det gäller de ökade klyftorna handlar om ekonomi. Det handlar om att människor som har en tuff utmaning ska kunna gå från arbetslöshet till jobb och från försörjningsstöd till jobb. Det handlar om att de som har den allra lägsta kunskapsnivån och är kortutbildade ska ges en möjlighet att snabbt kunna ställa om, skaffa sig en utbildning och komma i jobb. Det här har vi en politik för. Som har framkommit tidigare i debatten har vi inte bara reformer inom kulturpolitikens område, utan det är breda reformer för att lyfta människor och och som siktar mot en ökad jämlikhet mellan människor. Kultur, medier, trossamfund och fritid När det gäller idrotten har regeringen ökat dialogen med idrottsrörelsen. Vi har satt oss ned och diskuterat de mål som gäller för hela politikområdet, och det handlar just om ett jämställt idrottsliv, satsningar på ledarskap och mer resurser för att nå dem som står allra längst bort. Vi har också, som jag presenterade i mitt anförande, satsat för att se till att vi kan hålla tillbaka avgifter och göra idrotten mer tillgänglig i just de utsatta områden och grupper som nämner i sin fråga. Jag tycker inte att vi för en politik som tar med ena handen för att ge med den andra. Vi för en politik som vill bekämpa klyftor, vilket är den grundläggande orsaken till att människor har olika tillgång till kultur, idrott och föreningsliv. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 4 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2017/18:240 Arbetet mot sexuella trakasserier av (M) till statsrådet (S) 2017/18:241 Försörjningstrygghet avseende livsmedel av (M) till statsrådet (S) 2017/18:242 Flytt av flygledning från av (M) till statsrådet (S) 2017/18:243 utbetalning av assistansersättning av (M) till statsrådet (S) 2017/18:244 En mänsklig sjukförsäkring av (V) till socialminister (S) 2017/18:245 Vinterväghållning i norra av (C) till statsrådet (S) 2017/18:246 Sanktionsavgift vid kemikaliebrott av (V) till miljöminister (MP) § 5 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2017/18:366 Förtroendet för rikspolischefen av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:367 problem med uppkörningstider av (SD) till statsrådet (S) 2017/18:368 #Metoo och Försvarsmakten av (C) till försvarsminister (S) 2017/18:369 Stort antal oavslutade förundersökningar i av Boriana (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:370 Medicinsk åldersbedömning av ensamkommande av (SD) till statsrådet (S) 2017/18:371 Antalet häktade i av Boriana (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:372 En svensk-norsk polisstation i av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:373 Åtgärder inom hälso- och sjukvården för transpersoners levnadsvillkor av (S) till socialminister (S) 2017/18:374 Arbetskraftsinvandring av (M) till statsrådet (S) 2017/18:375 Regeringens syn på ett svenskt medlemskap i bankunionen av (SD) till statsrådet (MP) 2017/18:376 Klimateffektiv politik av (SD) till miljöminister (MP) 2017/18:377 Sysselsättningsgapet av (SD) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2017/18:378 förmåga att bistå i humanitära katastrofer av (SD) till statsrådet (MP) 2017/18:379 Definitionen av synnerligen grovt vapenbrott av Boriana (M) till justitie- och inrikesminister (S) § 6 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2017/18:285 Autonoma vapensystem av (MP) till försvarsminister (S) 2017/18:305 som ett digitalt föregångsland av (S) till statsrådet (MP) 2017/18:307 Den allmänmedicinska forskarskolans framtid av (C) till statsrådet (S) 2017/18:312 Val av särskild utredare till Utredningen om radiospektrumanvändning av (M) till statsrådet (MP) 2017/18:318 Den nya läkarutbildningen av (M) till statsrådet (S) 2017/18:320 Praktiknära forskning av (M) till statsrådet (S) § 7 Kammaren åtskildes . Sammanträdet leddes av andre vice talmannen. § 1 Meddelande om statsministerns frågestund § 2 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 3 Kultur, medier, trossamfund och fritid betänkande 2017/18:KrU1 1 (M) 2 (S) 3 (M) replik 4 (S) replik 5 (M) replik 6 (S) replik 7 (SD) 8 (MP) 9 (SD) replik 10 (MP) replik 11 (SD) replik 12 (MP) replik 13 PER LODENIUS (C) 14 (MP) replik 15 PER LODENIUS (C) replik 16 (MP) replik 17 PER LODENIUS (C) replik 18 (V) 19 (L) 20 (SD) replik 21 (L) replik 22 (SD) replik 23 (L) replik 24 (KD) 25 Kultur- och demokratiminister (MP) 26 (M) replik 27 Kultur- och demokratiminister (MP) replik 28 (M) replik 29 Kultur- och demokratiminister (MP) replik 30 (KD) replik 31 Kultur- och demokratiminister (MP) replik 32 (KD) replik 33 Kultur- och demokratiminister (MP) replik 34 (SD) replik 35 Kultur- och demokratiminister (MP) replik 36 (SD) replik 37 Kultur- och demokratiminister (MP) replik 38 Statsrådet (S) 39 PER LODENIUS (C) replik 40 Statsrådet (S) replik 41 PER LODENIUS (C) replik 42 Statsrådet (S) replik 43 (L) replik 44 Statsrådet (S) replik 45 (L) replik 46 Statsrådet (S) replik 47 (M) 48 (S) 49 (M) replik 50 (S) replik 51 (M) replik 52 (S) replik (Beslut skulle fattas .) § 4 Anmälan om interpellationer § 5 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 6 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 7 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2018