prot · H50936 · 2017-11-23 00:00:00 — Det fattades inga beslut, och det är precis så det är. 117 (C): Jag tackar statsministern för svaret. Jag delar hans uppfattning om att det är oerhört viktigt att öka studenternas rörlighet i . Det råder det inga tvivel om. Detta var en ny form av möten och ledarskapsagenda som har presenterat. Inför mötet lyfte han fram att det inte skulle fattas några formella beslut, men att det skulle vara politiskt vägledande. När det är diskussioner som är politiskt vägledande om frågor som kommer att tas upp igen undrar jag på vilket sätt statsministern anser att det finns behov av att involvera redan tidigare, med tanke på att just har presenterat att detta kommer att vara återkommande inom andra områden också, som jag har uppfattat det. 118 Statsminister (S): Inför detta toppmöte, som föregick lunchdiskussionen, hade vi information till . Vi är överens om att det ska vara samråd med när det ska tas beslut och när det ska anges någon inriktning eller någon position. Då går regeringen till och samråder för att få stöd för sina ståndpunkter. Det gjorde den förra regeringen också. Men jag tycker ändå att det är en bra ordning att man ibland kan sätta sig ned och fundera på det som ligger en bit längre bort utan att behöva fatta beslut. Exempelvis tycker vi att Erasmusprogrammet har varit bra, och det kan bli fråga om att diskutera en utveckling av det. Men det kommer att ske först när nästa fleråriga budget ska antas. 119 (V): Återrapportering från socialt toppmöte om rättvisa jobb och tillväxt Jag lyssnade på president, , när hon talade i . Hon var mycket upprörd över att svenska arbetare kan arbeta på en arbetsplats där de har kollektivavtal, sjysta löner, sociala rättigheter, får pension och så vidare, medan litauiska arbetare står där och gör samma jobb men får en tredjedel av lönen och inte har några rättigheter. Hon frågade sig om det ska vara på det viset. Och så ska det inte vara. Men en social pelare, , löser väl inte denna problematik på arbetsmarknaden, att vi har en arbetsmarknad som är tudelad och att vi har social dumpning i ? Däremot skulle ett socialt protokoll kunna lösa det, nämligen att det ställs krav på att de som kommer hit och utför tjänster är välkomna men att samma lagar, samma regler och samma löner ska gälla för dem som är utstationerade här som för svenska arbetare. Jag vill veta om lyfte fram frågan om ett socialt protokoll. Jag skulle också vilja ta upp frågan om att det är någonting som skorrar lite falskt när man lyssnar på högtidstalen från det sociala toppmötet i . Å ena sidan ska de sociala rättigheterna stärkas, och arbetsrätten och kollektivavtalen ska förstärkas och gälla. Men å andra sidan har vi ett alltmer kluvet . Vi har till exempel i som har gått i strid mot fackföreningsrörelsen och urholkar de fackliga rättigheterna, gör det lättare att kringgå kollektivavtal och gör det lättare att sparka arbetare. Därför vill jag fråga : Hur går detta ihop, att man å ena sidan kan omhulda den sociala dimensionen och pelaren, och å andra sidan på hemmaplan kan riva upp samma rättigheter som man i säger sig värna om? 120 Statsminister (S): Det är just frågan om lika lön för lika arbete som vi driver, och det är därför vi har tagit striden om utstationeringsdirektivet. Ett förändrat utstationeringsdirektiv gör det möjligt för svenska parter att här i stå upp för kollektivavtal så att även den som kommer hit, också på tillfälligt arbete, får samma lön och villkor. Det är alltså precis den frågan utstationeringsdirektivet adresserar. När det gäller den sociala pelaren och ett socialt protokoll är det så här: Ett socialt protokoll kommer inte upp på dagordningen förrän man ändrar fördraget. Jag har sagt tidigare att det just nu inte är det som är det viktigaste. Om en sådan diskussion hade kommit upp hade man naturligtvis kunnat diskutera det, men är det inte så. Det är inte aktuellt att förändra fördraget. För mig är det inte heller det viktigaste , utan för mig är det viktigaste att få ett fokus på de sociala frågorna. Om man läser igenom vad som står i pelaren ser man att det är ett åtagande medlemsländerna nu gör, såväl när det gäller tillträde till arbetsmarknaden så att fler ungdomar och fler kvinnor kommer in på arbetsmarknaden som när det gäller jämställdhet på arbetsmarknaden, utbildningsmöjligheter och social trygghet i övrigt. Medlemsländerna får dock själva avgöra hur de vill göra detta. Återrapportering från socialt toppmöte om rättvisa jobb och tillväxt När vi nu får in detta i terminen tar jag hellre det steget än väntar på en fördragsförändring som kommer . Då börjar vi marschen mot en bättre arbetsmarknad i stället för att sitta och vänta på en fördragsförändring som kanske tar jag vet inte hur . Någonstans måste man börja, och jag tänker inte stå här och säga att det väl var eländigt att vi bara fick till en social pelare. Det är det som är det möjliga , och då gör jag hellre det än ingenting. Jag tycker att vi ska ta hem det som en framgång. Hur varje land sedan vill göra detta och vilken väg man vill välja får man faktiskt själv ta ställning till. Macron har en övergripande syn där han vill stärka kollektivavtalets roll. I övrigt tänker jag inte gå in på den franska diskussionen. 121 (V): Jag tycker också att det är bra att EU:s ledare för en gångs skull talar om annat än konvergenskriterier, konkurrens, marknadsregler och så vidare. Vi i sa att detta var ett viktigt toppmöte; det är bra att de sociala frågorna diskuteras. Det måste dock vara lite mer än bara diskussioner. Statsministern säger att han kommer att vara beredd att stödja ett socialt protokoll den dagen ett sådant lyfts fram, men det kanske är just det som är roll i det hela – att lyfta fram frågan om att det inte bara är fri etableringsrätt som ska gälla utan att det också kommer vissa skyldigheter med det, nämligen att man ska respektera ländernas lagstiftning, deras avtal och självklart deras löner. Så fungerar det inte , . Vi har social dumpning i och även i , och det ändras tyvärr inte med den sociala pelaren. Man måste i stället kräva lite mer, och det hoppas jag att statsministern kommer att göra. 122 Statsminister (S): Jag tycker att det är så vanligt att man å ena sidan säger att detta väl är bra men å andra sidan säger att det inte är bra. får man bestämma sig och ta ett kliv. är det detta vi kan göra – det är det som är möjligt – och då tycker vi att det är bättre att vi gör det. Sedan får vi se. När en diskussion om fördraget möjligtvis kommer har vi en helt annan spelplan. Att detta är en förbättring anser jag definitivt. Man kan inte både säga att det är bra och att det inte är bra. Jag tycker att det är ett steg i rätt riktning. När jag läste igenom pelaren och såg den första gången tyckte jag att detta är bra. Det är bra att vi tar det här steget. Längre fram är det andra steg som ska tas, men jag tycker att vi också måste säga att vi tar steg framåt. Man kan inte bara vara missnöjd med att man inte fick det perfekta; måste man också vara lite nöjd med att ta ett steg i rätt riktning. Den sociala pelaren är ett steg i rätt riktning. har vi fått upp dessa frågor högst upp på dagordningen, och de ska följas upp under terminen. 123 (KD): Återrapportering från socialt toppmöte om rättvisa jobb och tillväxt Tack för rapporteringen, statsministern! Jag var också med på det sociala toppmötet, och det var intressant att lyssna på de olika stats- och regeringscheferna och deras syn på detta. Det gav en lite mer balanserad bild av att det inte är så enkelt att genomföra alla de 20 principerna och rättigheterna som finns med i den sociala pelaren. Man blir dock lite brydd över att statsministern ibland säger att det inte togs några beslut när han å andra sidan säger att detta är ett åtagande. I beslutet om pelaren står det om rätt till utbildning, rätt till stöd för att hitta sysselsättning, rätt till skälig arbetslöshetskassa och minimiinkomst och så vidare. ser vi frågan om vem som ska fatta besluten om vår socialpolitik framöver, och där känner jag trots allt en oro för en ökad överstatlighet. Jag skulle vilja referera till , vd på – . Han säger: De som eventuellt tror att den sociala pelarens principer och rättigheter bara är tom symbolpolitik som inte behöver tas på allvar begår två misstag. Det första är att självständiga roll historiskt har bevisat att man kan utveckla en praxis när det gäller rättighetsfrågor. Det andra misstaget är att man underskattar betydelsen av symboler och retoriska figurer. När dessa rättigheter har etablerats i det politiska språkbruket är utvecklingen svår att vända, och sannolikt är det också det som är syftet. När nu är på väg att lämna EU ser vi att många stater vill få gemensamma arbetslöshetsförsäkringar på EU-nivå, gemensamma arbetsförmedlingar och en gemensam arbetsmarknadspolitik. finns också ett förslag om en arbetsmarknadsmyndighet. Är detta rätt väg? Hur ska statsministern agera gentemot det tryck för ökad överstatlighet som kommer? 124 Statsminister (S): Det är helt korrekt att detta inte är särskilt enkelt att genomföra. Det är komplext, så det kommer att ta sin tid. Men varje tusenmilafärd börjar med ett steg, så någonstans ska man börja. De sociala frågorna har ju funnits med i fördraget . Det refereras till dem exempelvis i fördraget om Europeiska unionen och i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Där finns frågorna redan med – det ska göras sociala framsteg, vi ska undvika social utslagning, vi ska bekämpa social utestängning och så vidare. Det är alltså ett uppdrag som EU redan har. Min poäng är att pelaren inte förändrar någon beslutskompetens. Det finns det som redan finns på EU-nivå, och sedan har medlemsstaterna sin kompetens. Tvärtom är det så att man i pelarens inledning tar upp hänsyn till skillnader i nationella system. Subsidiaritetsprincipen gäller, pelaren ska komplettera den nationella politiken och så vidare. Det är själva ingressen till pelaren, och det är tydliga skrivningar om hur vi ser på de sakerna. Under toppmötet i fattades inga beslut. Pelaren hade sin egen process, och den var klar före mötet. Den undertecknades under toppmötet, men processen var redan klar. Där står det som sagt väldigt tydligt vilka som ska fatta beslut. När det gäller att pelaren inte skulle ha någon betydelse är det ju ingen som tar fram detta och jobbar med det för att det inte ska ha någon betydelse. Det är klart att det ska ha betydelse. Det är hela min utgångspunkt. EU har ägnat all tid åt marknaden, kapitalmarknaden, fri rörlighet och så vidare – som jag i grunden tycker är bra. Men den sociala dimensionen saknas, och det finns ingen tillit till ett europeiskt projekt om det inte också väldigt tydligt faktiskt är människornas väl och ve det är till för. Då ska de sociala frågorna upp på dagordningen. Återrapportering från socialt toppmöte om rättvisa jobb och tillväxt 125 (KD): Jag vet faktiskt fortfarande inte vart regeringen och statsministern är på väg när det gäller sociala frågor och vem som ska fatta besluten. Ska de fattas i eller i EU? har skickat mejl till oss politiker här, och där skriver man att man ser en oro för en utveckling som riskerar att beskära det nationella självbestämmandet och de sociala parternas autonomi och att det hotar den svenska partsmodellen. Ser inte statsministern att det finns en oro att vi kommer att tvingas ha en annan när det nu står om minimilöner och annat? Man skriver också att den sociala pelaren inte är rättsligt bindande men att den redan genererar flera lagstiftningsförslag. Därför är det väl ändå dimridåer statsministern står här och lägger ut? Han säger: Den har ingen betydelse, men den kommer att ha betydelse. Vi kommer att få förslag, men vi kommer att fatta alla beslut själva. Det är totalt omöjligt att förstå vart regeringen är på väg i den här frågan. Vill ni ha mer överstatlighet eller inte, statsministern? 126 Statsminister (S): Jag ska försöka igen. Jag vill att löntagare på den europeiska arbetsmarknaden ska ha sjysta villkor. Jag tycker att det är viktigt. Svenska jobb ska inte försvinna på grund av osund konkurrens. Svenska villkor ska inte behöva försämras på grund av osund konkurrens. Jag tycker att kvinnor ska ha större delaktighet på arbetsmarknaden och att fler ska komma i arbete. Jag tycker att ungdomar behöver komma i arbete. Jag tycker att vi behöver hjälpa dem som blir utan arbete att komma tillbaka i arbete. De flesta kanske inte ens får en utbildning, utan det förutsätts att man ska ta morgondagens jobb med gårdagens utbildning. Det håller inte. Vi måste få en väldigt tydlig social dimension i detta, men den här pelaren förändrar inte beslutskompetensen. Det är mitt budskap. Där har det inte skett någonting. Det som EU har att göra kan EU göra, och det som medlemsstaterna har att göra är oförändrat. Men jag vill ha en mycket tydligare social dimension. 127 i (M): Tack, statsministern, för redogörelsen! Vi moderater är inte emot sociala frågor, men vi är emot överstatlighet i sociala frågor. Vi anser att EU måste vara relevant och fokusera på sina huvudsakliga uppgifter, och dit hör inte en EU-gemensam föräldraförsäkring eller harmoniserade socialbidrag. Vi har från upprepade gånger varnat för de långtgående konsekvenser som en social pelare får inom ett område som vi moderater anser ligger inom den nationella kompetensen. Återrapportering från socialt toppmöte om rättvisa jobb och tillväxt Statsministern har inte visat någon som helst oro för vad en pelare kan leda till. Han har gång på gång sagt att han inte vill se överstatlighet utan att det är upp till varje medlemsstat hur man uppfyller pelarens målsättningar. I kontrast till detta sa kommissionens ordförande på toppmötet i att den sociala pelaren inte är någon diktsamling utan ett program för handling. Han var tydlig med att kommissionen kommer att göra allvar av pelarens målsättningar genom att föra fram EU-lagstiftning inom detta område. Vid statsministerns och kommissionens ordförandes gemensamma presskonferens nämnde Juncker särskilt uppdateringen av föräldraledighetsdirektivet med fyra månaders kvoterad föräldraförsäkring. Han nämnde också vikten av en särskild budget för sociala frågor inom EU. Dessa två beskrivningar av den sociala pelaren skiljer sig åt markant, så jag undrar vems beskrivning som är korrekt – statsministerns eller kommissionens ordförandes? 128 Statsminister (S): Det kan vara både och. Det är klart att detta är ett program för handling. Det ska inte vara någon diktsamling, utan hela poängen är att vi ska höja ambitionen vad gäller de sociala frågorna. Jag hör från några ledamöter här inne att de inte är emot de sociala frågorna och att de tycker att det är intressant, men jag hör aldrig några förslag på hur det ska gå till. Aldrig hör jag det, utan jag hör bara en massa tekniska och formella invändningar om det ena eller det andra. Jag ber er än en gång att läsa ingressen till den sociala pelaren. Det står fyra eller fem gånger att det inte handlar om något övertagande av mer makt. Det står om subsidiaritetsprincipen och att det rör sig om komplement till de nationella reglerna. Detta kan man diskutera hur länge som helst, men jag ber er att läsa det. Jag vill också fråga var i denna pelare , i detta fall, ser att det står att mer beslutskompetens ska tas över. Var står detta? Varifrån kommer dessa farhågor? Jag säger att det inte kommer att bli någon förändrad beslutsordning mellan EU och medlemsstaterna. Jag tycker att det är bra – EU har redan en viss beslutskompetens på området. Det så kallade upplysningsdirektivet, som ska ge arbetstagarna bra skriftlig information om det anställningsförhållande de går in i, är en regel som har funnits . Det är alltså inget nytt att EU har beslutskompetens i dessa frågor, men ingen ytterligare beslutskompetens ska flyttas till EU och till . Det är det som jag försöker att säga, och där är jag och Juncker helt överens. Jag vill dock att det ska bli ett program för handling. Det är därför jag vill att det ska in i terminen, så att vi följer upp dessa frågor likaväl som vi följer upp den ekonomiska utvecklingen. Jag tycker att det är nog så viktigt med den sociala delen och att människor kan känna någorlunda social trygghet och se ljust i stället för att vara rädda för framtiden, för det skulle vara det sämsta vi kan åstadkomma. 129 i (M): Det råder uppenbarligen delade meningar om hur toppmötet och den sociala pelaren ska tolkas, vilka konsekvenserna ska bli och hur det hela ska följas upp. Återrapportering från socialt toppmöte om rättvisa jobb och tillväxt Kommissionen har varit tydlig med hur man vill gå vidare med pelaren. Redan nu finns förslag om en europeisk arbetsmarknadsmyndighet, och i kommissionens arbetsprogram , 2018, säger man att man kommer att presentera ett åtgärdspaket för sociala frågor. Vi kommer alltså att få en rad förslag på EU-lagstiftning inom det sociala området. president har varit tydlig med att han vill ha lagstadgade minimilöner i varje EU-land, vilket skulle skära rakt in i den svenska modellen. Beskrivningen av pelaren och dess konsekvenser skiljer sig alltså åt markant, så jag frågar än en gång: Vems beskrivning är korrekt – statsministerns eller Macrons? 130 Statsminister (S): Jag vet inte hur länge vi kan fortsätta den här diskussionen. kom ett nytt färdigskrivet inlägg, som inte tar någon som helst hänsyn till vad jag säger. Det blir ganska svårt att diskutera då. Det är fullständigt klart att den sociala pelaren inte förändrar någon beslutskompetens mellan EU och medlemsstaterna. Jag ber också om att – – få ett svar på vad i den sociala pelaren som pekar på något annat. 131 (SD): Tack, statsministern, för återrapporteringen från det sociala mötet i ! Utifrån den återrapportering som vi har fått i kammaren samt utifrån medierapporteringen kan jag konstatera att det är tydligt att statsministern och regeringen i mångt och mycket kryper för ordförande i denna fråga, vilket jag som nationalkonservativ ledamot i riksdag finner högst beklagligt. Vi har tidigare haft ett som har drivit frågan om Lavaldomen väldigt hårt. Vi har haft en fackföreningsrörelse i det här landet som väldigt tydligt har stått upp mot lönedumpning, inte minst i bygg- och transportsektorn. Men vi har en socialdemokratisk statsminister i form av som gång efter annan ger fagra löften – här i kammaren får vi höra vackra och fina ord – men som i praktiken sviker de svenska löntagarna och som i praktiken ser till att vi får alltmer social dumpning, både i och här i . Inte minst har vi situationen med och – vi ser tiggarna överallt i hela vårt avlånga land. ser vi även en social pelare, som trots det som står här och säger förflyttar mer makt på det sociala området från och riksdag till anonyma och icke folkvalda byråkrater i . Detta är förskräckligt och högst beklagligt. Varför vill inte sätta ned foten i det här fallet? Varför vill inte ta ansvar för och för den svenska modellen? Varför vill flytta över mer makt till ? Precis som var inne på säger och två helt olika saker på det sociala området vad gäller den sociala pelaren. 132 Statsminister (S): Återrapportering från socialt toppmöte om rättvisa jobb och tillväxt Jag blir något förvånad när från ska lära mig om fackföreningsrörelsen. Denna retorik är bara floskler – det kommer inget underbyggt. ber jag även att svara på vad det är i denna sociala pelare som flyttar över kompetens från medlemsstaterna till . Ni måste bevisa vad det är som gör detta. Använd inte tom retorik och floskler, utan säg mer bestämt vad det är i den sociala pelaren som flyttar över mer makt! driver dessa frågor och behöver inte krypa – vi är överens. Alla de medlemsstater som har antagit denna pelare är överens. En del medlemsstater har socialdemokratiska ledningar medan andra har borgerliga, konservativa eller liberala ledningar, men vi är överens om att detta är en dimension som måste in. Hoppet hos medborgarna och löntagarna måste öka. Det kan inte bara handla om en marknad och en penningmarknad och om varor och tjänster, utan det måste också handla om människor. Det är detta som den sociala pelaren adresserar. Det initiativet tog vi, och vi gjorde det tillsammans med kommissionens ordförande därför att vi har samma syn på detta. Vi ska vara stolta i när hela kommer hit. Inte bara stats- och regeringschefer utan även arbetsmarknadens parter, civilsamhället, akademin och studenter kommer hit, eftersom de ser ett behov av detta. Det här är helt nödvändigt. Men vad möts man av här i riksdag och av ? Jo, en tom retorik som dessvärre inte är underbyggd av ett enda fakta. 133 (SD): Det är klart att jag, , som nationalkonservativ ledamot av riksdag ska lära fackpampen Löfven om dels svensk fackföreningsrörelse, dels svenska språket. Det heter ”ett faktum”, herr statsminister. Vi har social dumpning i och i . Det gäller inte minst inom bygg- och transportsektorn. Vi har social dumpning i och i andra västeuropeiska länder när det gäller tiggarna, romerna, från och . Trots att statsministern har varit i regeringsställning har ingenting gjorts mot detta. I stället kryper för federalisten Juncker och flyttar över alltmer makt till och till icke folkvalda byråkrater och lobbyister. Detta är en skam för . Grodan kokas långsamt – självklart är det så. Det börjar med detta, men vi vet att i och med den nya fördragsändringen efter Europaparlamentsvalet kommer det här att lagstadgas i fördraget. 134 Statsminister (S): börjar man känna igen . är orden på riktigt. De vill och tror att man kan vara populistisk och tala om löntagares väl och ve. kallar man företrädare för fackliga organisationer för fackpampar. Eller är det möjligtvis bara statsministern som är fackpamp? Har den här synen på fackliga företrädare, att de är fackpampar? Återrapportering från socialt toppmöte om rättvisa jobb och tillväxt Jag hörde inget svar på hur beslut flyttas över till i den sociala pelaren. Jag tror att det beror på att över huvud taget inte finner några sådana tecken. Men det här passar i retorik, vilket är beklagligt. 135 (L): Och så säger man att det aldrig hettar till i den svenska ! Det här var intressant. Tack, statsministern, för redogörelsen! Låt mig också säga tack för senast! Jag hade nämligen förmånen att få vara med på toppmötet i . Liberalerna delar regeringens syn på behovet av en social pelare. Därför har vi varit med på den linjen. Jag tror grunden till det är att Liberalerna är det mest EU-vänliga partiet här i kammaren och att vi tror på den fria rörligheten. Just för att vi tror så mycket på ett starkt EU och på att ska vara starkt i detta EU tycker vi att tiggarna, som vi hörde redogöras för tidigare och som sitter utanför butikerna, är ett gravt underbetyg till det EU som vi har sett. Därför är jag glad över att vi fick möjligheten att skriva en social pelare. Men kommer vi till nästa krux, och det är att omsätta den till verkstad och till handling. Vi kan nog enas om en punkt, som vad jag kan minnas nog har varit en stående punkt och säkert tidigare också. Det är att vi ständigt säger att EU måste ta itu med de beslut som redan har fattats och omsätta dem. ska detta skrivas in i den europeiska årliga terminen för att där kunna redogöras för. Men, statsministern, det här var ett informellt toppmöte. Hur gick diskussionen? Finns det en genuin vilja? Statsministern sa att nu ska föra diskussionen vidare under sitt ordförandeskap. Det är fantastiskt bra. Men finns det en genuin vilja att vara handlingskraftig? Hur gick diskussionen bakom de stängda dörrarna, där vi inte fick vara med? 136 Statsminister (S): Under större delen av tiden var dörrarna öppna. Vi hade i och för sig en lunchdiskussion då vi hade en kort sammanfattning. Vi konstaterade där att frågan kommer upp igen under Europeiska rådets möte . Där ska den finnas med i slutsatserna med avsikten att det ska komma till verkstad och handling. Precis som säger ska det komma in i terminen. Det är huvudstrategin , för då får vi en uppföljningsmöjlighet.