prot · H50938 · 2017-11-28 00:00:00 — Regeringen har arbetat intensivt med de här frågorna ända sedan det väldigt tuffa , skulle jag vilja säga. Det var också i det ljuset som överenskommelsen mellan partierna tecknades. Jag är glad över att både jag och kan konstatera att regeringen faktiskt har implementerat de flesta av de punkter som ingick i den gemensamma överenskommelsen. Sedan är jag lika angelägen som om att gemensamma överenskommelser ska vårdas, och man ska också på alla sätt se till att de ska verkställas. Detta är naturligtvis ytterst regeringens ansvar. Jag har också i interpellationsdebatten fått utrymme att redogöra för skälen till att just detta som rör obligatorisk samhällsorientering ännu inte har verkställts och finns med som ett obligatorium. Det handlar helt enkelt om att den stora och mycket omfattande , som också har mycket bred förankring i , också innefattar uppdraget om tidiga insatser. När vi nu är så nära att ta emot utredningens förslag hoppas jag att vi inom ganska ska kunna stå här och gemensamt konstatera att vi också kan nå den punkt i överenskommelsen som handlar om obligatorisk samhällsorientering. Ordningen är den – och detta känner väl till – att vi tar emot utredningens slutbetänkande . Därefter är det upp till regeringen att bedöma vilka förslag som vi eventuellt vill gå vidare med. Det kan sedan resultera i en proposition. När utredningen har lämnat sitt slutbetänkande kan det också finnas anledning för oss att i kraft av den gemensamma överenskommelsen föra en dialog om på vilket sätt vi går vidare med de förslag som kommer från utredningen. Även om jag inte under hela har suttit i regeringen måste jag ändå säga att jag är imponerad av det arbete som landet , regeringen och vi gemensamt i riksdag har gjort för att hantera ett asylmottagande där var det land i som stod för det absolut största mottagandet, liksom av att vi har så höga ambitioner för hur asylmottagandet ska gå till. Det är en stor glädje för mig att höra att också ger uttryck för detta. Ministern är alltså inte på något sätt nöjd. Men när säger att det inte finns någonting ger det mig ett utrymme att berätta om alla de åtgärder som är beslutade, på gång och planerade för att vi ska nå upp till alla delar av överenskommelsen. 62 (M): Jag konstaterar att migrationsministern är nöjd med regeringens arbete. Det är ett viktigt påpekande. Jag känner dock inte att jag riktigt kan dela den uppfattningen, allra minst efter klargörandet att regeringen skulle ha arbetat intensivt med denna fråga. Låt mig bara påminna om att vi står här efter att vi kom överens, och det finns faktiskt ingenting av det obligatorium som vi kom överens om. Det var det jag menade med ingenting. Det är det som är kärnan i detta: obligatoriet. Vi tog i hand . Det ska alltså dröja innan det ens finns ett utredningsresultat. Det är inte att jobba intensivt. Ursäkta, men det är faktiskt inte det. Det går inte att beskriva det så. Här har det dragits ut av skäl som jag inte känner till. Jag tycker inte heller att ministern på ett bra sätt har ringat in varför det ska ta exceptionellt : . Det är en komplicerad fråga – javisst. Men det finns många frågor som är komplicerade, som det går betydligt fortare att utreda än denna. Jag tycker faktiskt att det är lite bekymmersamt. Regeringen har en retorik som handlar om att man vill ha blocköverskridande överenskommelser. Jag tycker att det är bra. Men när det väl bränner till och när det handlar om att genomföra det som andra partier har drivit – det var vi som drev detta – verkar det vara lite si och så med genomförandet. Jag undrar fortfarande: Anser ministern att regeringen har hanterat detta på ett bra sätt? Jag tänker på tidsaspekten men också på att man inte förankrar hos partierna i överenskommelsen det som händer i frågan, utan det får de läsa i tidningen. Jag skulle också vilja fråga: Kan ministern ge ett klart och tydligt svar på huruvida obligatoriet kommer att kunna få ett ikraftträdande ? 63 Statsrådet (S): Jag var tydlig med att jag inte på något sätt är nöjd. Vi har ännu inte alla frågor i hamn. Detta hoppas jag att hör. Däremot är jag imponerad av de insatser som är gjorda av hela vårt samhälle. Jag står inte här och säger att jag endast är nöjd med regeringens agerande. Det är många ute i samhällsorganisationen – , civilsamhället, kommuner, landsting och regioner – som tar ett väldigt stort ansvar för att arbetet och introduktionen för våra asylsökande och nyanlända ska fungera på ett bra sätt. Jag tycker inte att ska förringa de insatser som görs. Jag nämnde exemplet Svenska från dag ett. Det är en väldigt framgångsrik satsning som görs av folkbildningen. Där har fler än 120 000 unika deltagare fått både grundläggande språkträning och samhällsinformation. Jag tycker att det är viktigt att lyfta fram det. Det finns ytterligare åtgärder, till exempel möjligheter till praktik. Det är ett väldigt bra verktyg för att öka kunskaperna när det gäller både språket och samhällsinformationen. Det finns en insats som handlar om svenska under föräldraledigheten. Den har samma syfte. Det är en rad åtgärder som tillsammans gör att vi tar kliv framåt. Jag vill avsluta med att tacka för interpellationen. Jag hoppas att vi båda ser fram emot slutbetänkande . Jag önskar också en dialog om hur vi sedan ska formulera eventuella förslag i ljuset av den överenskommelse som vi har gjort mellan regeringen och de borgerliga partierna. Tack för debatten! Överläggningen var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2017/18:104 om distansutmätning 64 Statsrådet (S): har frågat mig om jag och regeringen kommer att vidta några åtgärder för att utöka möjligheterna till distansutmätning. Den som är skyldig pengar ska inte kunna undanhålla dem. Det är viktigt att verkställigheten av domar och beslut är effektiv i de fall gäldenären inte självmant betalar sin skuld. behöver därför ha bra verktyg för att kunna utmäta egendom. En annan förutsättning för att ska kunna arbeta effektivt är samverkan med andra myndigheter. Som beskriver finns det en jourtelefon som bland andra polisen kan använda för att uppmärksamma på tillgångar som kan distansutmätas. Myndighetssamarbete är viktigt i arbetet mot den organiserade brottsligheten, inte minst för att komma åt kriminellas brottsvinster. Det är en prioriterad fråga för regeringen, och samarbetet har successivt utökats. I det här sammanhanget vill jag även nämna att vi har infört utökade möjligheter till förverkande. De nya reglerna har gjort det lättare att förverka pengar som påträffas i kriminella sammanhang men som inte kan knytas till ett visst konkret brott. Regeringen bereder just nu betänkande Ett modernare utsökningsförfarande. Utredningen lämnar många förslag för att modernisera och förbättra verksamhet. Vidare konstaterar utredningen att det finns effektivitetsvinster med utökade möjligheter till distansutmätning. belyser betänkandet andra hänsyn som måste beaktas om polisen ska få en större roll i utmätningsförfarandet. Bland annat tar utredningen upp risken för att brottsvinster tvättas genom utmätning. För regeringen är det angeläget att det finns ett regelverk som möjliggör effektiva utmätningar. Jag vill inte föregripa den pågående beredningen, men jag kan konstatera att utredningen och remissinstansernas synpunkter ger regeringen ett gott underlag för ett kommande ställningstagande vad gäller utökade möjligheter till distansutmätning. Detta är mitt inledande svar. 65 (M): Jag vill naturligtvis börja med att hälsa välkommen till kammare. Det är vår första debatt här, och det är alltid väldigt roligt att debattera med en annan Kristianstadbo. Jag vill också tacka för svaret. Denna interpellation handlar om hur vi ska kunna ge de verktyg som behövs för att de ska kunna bidra till att medborgare, företag och myndigheter kan få betalt för sådant som de ska ha betalt för. Det ska inte vara enkelt för den som har skulder att behålla värdefull egendom och därmed undgå sin skyldighet att betala. Samhället måste göra vad det kan för att brottsoffret ska få sitt skadestånd, för att underhållsstödet ska betalas och för att den som vägrar att betala sin skatt faktiskt ska göra det. Den grova organiserade brottsligheten finner ständigt nya vägar. Det ställer krav på lagstiftningen och på myndigheterna att faktiskt hänga med. Kronofogden har länge efterfrågat utökade möjligheter till distansutmätning. Om de fick det skulle de kunna driva in mer skulder. Sedan Kronofogden inrättade sin jourtelefon har egendom av stort värde kunnat säkerställas genom så kallad distansutmätning, framför allt tack vare ett närmare samarbete med polisen. Exempelvis kan utmätning ske av kontanter eller smycken som har tagits i beslag mitt av polis i samband med att en skuldsatt person har anhållits. Denna interpellation tar sikte på ett hål i lagstiftningen som gör att värdefull egendom ibland inte kan utmätas. Om polisen, till exempel i en rutinkontroll, stoppar en skuldsatt person med en värdefull bil kan de inte hålla kvar bilen om de inte har stöd i sin egen lagstiftning för att göra det. Därmed tvingas de att släppa iväg personen med den värdefulla bilen även om de vet att personen har stora skulder. Det måste sticka i människors ögon. Det ska inte vara så lätt att slippa göra rätt. Jag är rädd att detta också undergräver allmänhetens förtroende för myndigheterna. Det rimliga skulle i stället vara att polisen ringde upp Kronofogden, fick kännedom om skulderna och höll kvar bilen. kom Kronofogden med förslag på hur man skulle kunna komma till rätta med detta. Och de lyfte så sent som fram behovet i sitt remissvar på utredningen rörande nya utmätningsregler. Det är alltså bakgrunden till min interpellation. Kommer regeringen att vidta några åtgärder för att utöka möjligheterna till distansutmätning? Det var min fråga. Jag får inte direkt något svar på min fråga, men jag konstaterar att ministern i sitt svar lyfter vikten av ett regelverk som möjliggör effektiva utmätningar. Det är bra. Distansutmätning är en viktig fråga som lyfts i utredningen och som regeringen har att ta ställning till. Men i utredningen finns det också andra viktiga förslag. Därför skulle jag vilja fråga: När tror statsrådet att regeringen kommer att ta ställning i frågan och lägga fram en proposition med betänkande som grund? 66 Statsrådet (S): Jag tror att jag och är överens om väldigt mycket i den här frågan, men jag skulle ändå vilja ta tillfället i akt och beskriva att det finns balanspunkter i frågan. Å ena sidan är det viktigt att har bra verktyg för att utföra sitt arbete. Det handlar både om att hitta tillgångar och att utmäta det man hittar. Då är det angeläget att det finns ett samarbete mellan och andra myndigheter. Jourtelefon, som pekar på, är ett framgångsrikt sådant. När det gäller arbetet mot organiserad brottslighet har en viktig roll. Det är en viktig signal att sända att brott inte lönar sig, och det finns statussymboler , till exempel bilar, klockor och kontanter, som faktiskt kan plockas av de kriminella som en tillgång i det uppdraget. Utmätning är ett bra sätt att komma åt de tillgångar som kan kopplas till brottslighet, men å andra sidan, och där har vi den andra balanspunkten, berör arbete ofta enskildas privata sfär, vilket ställer krav på att myndighetens agerande är proportionerligt och sker med respekt för de enskildas integritet. De allra flesta av dem som har obetalda skulder är ju inte kriminella. Det är bra att polisen kan hjälpa , men innan vi ger polisen ännu fler arbetsuppgifter måste man också överväga om det är den bästa användningen av polisens resurser. Det är en sådan fråga. Sedan måste man också beakta att olika myndigheter har olika uppdrag. belyser också risken för att enskilda drar sig för att söka hjälp från polisen av rädsla för att deras saker ska bli utmätta. Även det är en dimension som man måste ha med sig. Frågan om utökad distansutmätning ingår ändå som en del i den större frågan om hur arbete kan bli mer effektivt. Regeringen kommer att titta på dessa frågor med som utgångspunkt. I beredningen kommer också remissinstansernas synpunkter liksom erfarenheter och idéer från myndighetssamverkan mot organiserad brottslighet att vara viktiga delar. Någon tidsplan kan jag inte utlova , utan mitt anförande är ett uttryck för regeringens ambition på det område som ställer frågan om. 67 (M): Utifrån sett kanske det här kan tyckas vara en mindre fråga. Men faktum är att ett förändrat regelverk för distansutmätningar skulle kunna få rätt stora konsekvenser. Kronofogden har själv gjort en försiktig beräkning och då kommit fram till att det utmätta beloppet avseende egendom som påträffas av annan myndighet skulle kunna tredubblas jämfört med , och är det alltså redan mångmiljonbelopp som vi pratar om och som man får in via Kronofogdens jourverksamhet. fick Kronofogdens jourtelefon ta emot 235 samtal från polisen där de fick avstå från utmätning av det här skälet, trots att det alltså fanns skulder. Och det är bara jourtelefonen. Till det kommer det som skulle kunna ske och som inte finns med i den statistiken. lyfter i sitt svar till mig vikten av samverkan mellan myndigheter, och det är otroligt viktigt. Kronofogden, Polisen och Tullen har till exempel haft väldigt framgångsrika projekt där man har kunnat utnyttja varje myndighets egen befogenhet och kunnat samverka och komma åt mer egendom tack vare detta. Den förbättrade samverkan skapar möjligheter, men den belyser också de hinder som finns för en effektivare verksamhet. Den begränsade möjligheten till distansutmätning är ett sådant hinder. har Kronofogden föreslagit en möjlighet att distansutmäta med hjälp av polisen. I sitt remissvar menar de att det skulle kunna omfatta även Tullen, och andra brottsbekämpande myndigheter. Jag ser här väldigt stora möjligheter att möta den grova organiserade brottsligheten på ett mer effektivt sätt. Det handlar även om att fler ska kunna bli skuldfria och att fler ska kunna få betalt. Ministern lyfter upp de överväganden som har gjorts i utredningen och som naturligtvis är väldigt viktiga. Utredningen föreslår alltså inte utökade möjligheter till distansutmätning, vilket jag tycker är synd. Det handlar till exempel om vikten av att pengar inte tvättas genom att brottsvinster används till att betala skulder. Här tycker jag att det är viktigt att framhålla att det är med sin speciella kompetens som ska fatta de här utmätningsbesluten och ingen annan. Utredningen lyfter också fram risken med att utökade möjligheter till distansutmätning skulle skapa merarbete. Det är ganska självklart, men om de ytterligare ansträngningarna skulle leda till att fler fick betalt och fler blev skuldfria måste det ändå anses vara prioriterat arbete. Riskerna när det gäller allmänhetens förtroende för myndigheterna och för rättsväsendet är nog betydligt större om man står stilla och tittar på när skuldsattas egendom försvinner utom synhåll jämfört med om man lägger lite extra resurser på att se till att samhället faktiskt fungerar. Slutligen har jag lite svårt att förstå hänvisningen till de utökade möjligheterna att förverka pengar som inte kan knytas till ett brott. Om man med bibehållen rättssäkerhet kan förverka pengar som man inte kan knyta till ett visst konkret brott borde man ju verkligen kunna utmäta pengar som man kan knyta till en viss skuld. I övrigt är förverkande och utmätning två helt olika saker, så hur menar ministern att de utökade möjligheterna att förverka egendom har koppling till den här interpellationen och problemen med de begränsade möjligheterna till distansutmätning? 68 Statsrådet (S): Jag vill inleda med att tacka så väldigt mycket för frågan. Det är otroligt viktigt att vi för den här diskussionen, och som jag sa i mitt andra inlägg är det ju så att det finns balanspunkter i detta. Precis som påpekar har konstaterat att en utökad distansutmätning skulle främja effektiviteten. landar man i bedömningen att kravet på besittning bör behållas och att förslag inte bör genomföras. Vi har remissrundan som på alla sätt visar att förslaget har mottagits väl, även om det finns remissinstanser som pekar i den riktning som tar upp, nämligen frågan om distansutmätningen. Där instämmer , och inte i utredningens slutsats utan anser att man ska ge de här utökade möjligheterna till distansutmätning. Det fortsatta arbetet kommer i vår beredning att inriktas på att analysera utredningens förslag, värdera remissinstansernas olika ståndpunkter och sedan återkomma med eventuella förslag med anledning av betänkandet. Jag tycker att det är viktigt att frågan lyfts fram. Jag tycker att det från sida har varit en väldigt klargörande och tydlig debatt, och jag försäkrar att jag har frågan med på dagordningen. 69 (M): Som jag sa inledningsvis måste samhället stå på tå för att bekämpa brottslighet. När den organiserade brottsligheten flyttar fram sina positioner måste samhället reagera och hänga med. När samhället har fått ett uppdrag som är fastslaget – att driva in en skuld – ska samhället också ha de möjligheter som krävs för att göra det. Det sticker i ögonen på folk när personer med stora skulder innehar värdefull egendom. Att Kronofogden får avstå från att utmäta värdefull egendom på grund av lagtekniskt krångel skadar allmänhetens förtroende för rättssamhället. Till syvende och sist handlar det nämligen om brottsoffer som inte får betalt, om underhåll som inte betalas och om skattesmitare som kommer undan. Det får vi aldrig acceptera. Självklart måste vi också bibehålla rättssäkerhetsperspektivet; det instämmer jag helt i. Jag vill tacka för debatten. Jag ser mycket fram emot regeringens ställningstagande framöver, och jag hoppas att man lyssnar på den egna myndigheten i det här fallet. 70 Statsrådet (S): Jag skulle vilja avsluta med att ge några goda exempel som tas upp av utredningen, som också relaterar till att det råder effektivitet i organisationen. Utredningen pekar på vikten av att polisen i första hand prövar om upphittad egendom ska förverkas. Pengar och andra tillgångar som härrör från brott ska i första hand förverkas och inte kunna användas av den kriminelle för att betala skulder, vilket har understrukit i sina anföranden. Vi kommer att titta närmare på dessa frågor i beredningen av utredningens betänkande. har på alla sätt understrukit värdet av att myndigheter samverkar. Det finns också ett elektroniskt informationsutbyte mellan och andra myndigheter. Det ger utökade möjligheter i ett samarbete för att på ett bra sätt kontrollera om någon del av eller hela summan kan utmätas. anser att bör ha ett ökat elektroniskt informationsutbyte med fler myndigheter. Utredningen presenterar också möjligheten att brottsutredande myndigheter skulle kunna få tillgång till delar av databas och göra elektroniska kontroller. Det finns många delar i detta som kan bidra till att det blir en effektiv utmätning. Med detta tycker jag att interpellation på alla sätt bidrar till utvecklingen av frågan. Överläggningen var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2017/18:105 om utredningar på migrationsområdet 71 Statsrådet (S): har frågat mig vilka överväganden jag gör för att säkerställa objektiviteten när det gäller val av utredare på migrationsområdet. Inledningsvis vill jag framhålla att beslut om att utse utredare fattas på saklig grund efter noggranna överväganden. Utredaren ska naturligtvis ha utbildning och erfarenhet som passar för det aktuella uppdraget. En uttalad och viktig målsättning för regeringen är också att uppdragen ska fördelas så jämnt som möjligt mellan kvinnor och män. Riktlinjer och utgångspunkter för utredningsuppdraget formuleras och avgränsas i de direktiv som regeringen beslutar för utredaren. I direktiven beslutar regeringen även om de närmare formerna för utredningsarbetet. Ansvarigt statsråd utser de övriga personer som i olika funktioner ska delta i utredningsarbetet. Ofta deltar exempelvis departementstjänstemän, men även tjänstemän från relevanta myndigheter och intresseorganisationer samt akademiker, som experter eller sakkunniga i utredningen. Slutligen kan förslagen från utredaren sändas ut på remiss till berörda myndigheter och intresseorganisationer för synpunkter. Även allmänheten har rätt att lämna synpunkter. Efter en sådan remissomgång tar regeringen ställning till hur man ska gå vidare med utredningens förslag. Mot denna bakgrund anser jag att jag har bra förutsättningar att se till att regeringens beslutsunderlag är såväl sakliga som objektiva och håller god kvalitet. 72 (SD): Vi ser hur resterna av det en gång så trygga folkhemmet monteras ned i allt snabbare takt av den Sverigefientliga och globalistiska samhällseliten som styr det politiska samtalet såväl som den faktiska politiken i . Vi ser detta i faktisk politik. Till exempel har den så kallade Pensionsgruppen, där Socialdemokraterna och även , ingår bestämt att man ska höja pensionsåldern för svenskarna – detta för att finansiera det fortsatta migrationspolitiska kaoset. Vi ser en sjukvård i kris där barns hälsa skadas allvarligt, där barn till och med har dött på grund av den överbelastning som sjukvården har drabbats av. Även detta går till stora delar att härleda till den migrationspolitiska inriktningen som nuvarande och tidigare regeringar har bedrivit. Vi ser också hur låglönejobb – tidigare kritiserat av Socialdemokraterna – har förhandlats fram av fackförbunden i samverkan med näringslivet. Vilken gång i ordningen facken sviker svenska arbetare vet jag inte, men det är värt att notera att Socialdemokraterna är LO:s parlamentariska gren. Vad har då detta med själva sakfrågan att göra? Jo, det pekar ju på vartåt regeringen vill. Utredningen syftar till att utreda så kallade limbofall, verkställighetshinder och annat. Frågan är om det är lämpligt att anställa en asylaktivist som utredare. En enkel googling hade visat vad den här personen har för personliga åsikter. Det är inte särskilt seriöst. Dessutom är utredningen i sig helt onödig. Den är bara ett sätt för regeringen att kunna motivera framtida amnestiförslag likt det som man tillkännagav i går; fullvuxna afghanska män som har utgett sig för att vara barn ska få stanna i . Det är också allvarligt att man slösar skattepengar på att anställa en person som helt klart rör sig i en sfär inspirerad av ideologiska preferenser. Det visar på den nepotism och korruption som har smugit sig in i Myndighetssverige där utredarjobb, samordningstjänster och andra tjänster delas ut till personer på basis av att de har rätt politisk åsikt och inget annat. Vad gäller utredningen i sig är det allvarligt att man låter utreda verkställighetshinder i stället för att lösa verkställighetshindren. Har regeringen glömt bort att det finns diplomatiska verktyg för att påverka de länder som vägrar att ta emot sina egna medborgare? Är regeringen medveten om att det går att upprätta transitavtal med länder för att ta emot personer? Min farhåga vad gäller utredningen berör de marockanska gatukriminella som finns i storstäderna. I stället för att problematisera situationen anser jag att medborgarna ska skickas till . Gör det båtvägen om så krävs och sätt personerna i land. De är medborgare, inte våra. Vi har inget ansvar för dessa personer utan de är ansvar. Regeringen beställer utredningar som inte behövs i stället för att göra saker som faktiskt kan göras. Utredningen visar att regeringen avser att fortsätta på sin inslagna väg vad gäller amnesti. Det kommer att innebära påfrestningar på våra sociala trygghetssystem och sjukvården. Vi kommer att fortsätta att se personer i den svenska sjukvårdskön med stora vårdbehov. Det konstaterades att de som anlände under det migrationspolitiska kaoset 2015 hade stora behov av sjukvård, vilket såklart kom att utgöra en påfrestning på sjukvården. Om inte ministern har läst rapporten föreslår jag att ministern läser de rapporter som MSB har producerat i ämnet. 73 Statsrådet (S):