prot · H50952 · 2017-12-18 00:00:00 — Jag noterar att i i huvudsak har tagit upp frågan om östlig förbindelse i och andra Stockholmsinvesteringar och inte så ofta frågan om Sydostlänken. Den regionala förankringen är viktig. Jag noterar dock att inte tar upp Sydostlänken i sitt remissvar. Näringslivets transportråd och har inte lämnat något remissvar. Det är naturligtvis viktigt att det finns en bred uppslutning bakom de prioriteringar som regeringen framöver ska göra. Och jag tror att det är viktigt att vi fortsätter att öka investeringarna, inte minst i spårbunden trafik. Jag noterar att i sitt förslag väljer att gå fram med delar av dessa investeringar, vilket är för regionen oerhört uppskattat, som jag har förstått kommentarerna. Jag har mina skäl som statsråd att nu inte uttala mig om enskilda objekt. Däremot känner jag väl till frågan, har varit engagerad i den och anser att det är viktigt att vi nationellt klarar av att göra de prioriteringar som behövs för att rätt projekt ska ligga med i det som sedan blir den nationella planen. Jag vet också vad mitt parti har tyckt före valet. Men min fråga går tillbaka till : Är detta prioritering? Trots att vi nu med denna regering har 100 miljarder mer än vad vi hade när parti var med och styrde landet ryms ju inte alla projekt inom ramen för detta. Har då gjort hemläxan och väljer att prioritera satsningar i sydöstra , till exempel Sydostlänken? 56 (M): Nej, jag går inte på det där retoriska knepet. Det hör inte hemma här. Jag tycker att vi kan vara mer seriösa. Det är många som är intresserade av den här frågan i flera län. Vi talar om och , till vissa delar även om men framför allt om . Hur ska jag då tolka svaret? Regeringen borde ändå vara beredd att pytsa in pengar om man visade ett lite större intresse i det här fallet, när man har varit så tydlig tidigare i opposition. Det borde visas lite omsorg om alla trafikmässiga situationer i . Man bygger faktiskt mycket från och uppåt, men det möts inte av motsvarande satsningar norrifrån och söderut, det vill säga i den svenska delen av den sydöstra delen, där vi har ett ökat godsflöde från framför allt södra och östra . Jag hade hoppats att statsrådet kunde ha varit lite mer positiv och åtminstone ha uttryckt sitt intresse för detta. I stället försöker han med retoriska knep. Det tycker jag är lite tråkigt. Jag är inte en sådan politiker som hänger mig åt sådana excesser, utan jag tycker att vi ska hålla på med reell och praktisk politik i den här kammaren. Därmed får jag väl tolka det som att jag får se tiden an och hoppas att ert vallöfte ändå infrias. Men om det ska verkställas till 2018 ger jag inte mycket för det. 57 Statsrådet (S): Allt ligger i betraktarens öga. Regeringen har varit tydlig med att när beredningen i är färdig avser vi att komma med ett förslag eller faktiskt ett beslut om en nationell plan. Då får se vilka projekt som finns med. Vi har 100 miljarder mer till förfogande än då partikamrater styrde det här landet, så vi har mer resurser till infrastruktur. Jag noterar att jag inte får svar på om det för nationellt – är ändå riksdagsledamot – finns ett intresse av att bygga Sydostlänken. har jag hört många moderata företrädare tala och interpellera om objekt i men inte så ofta om till exempel Sydostlänken, som ur godstransportsynpunkt och nationell strategi har sina uppenbara fördelar. Det vet jag som nära regional företrädare med god information om Sydostlänken, och det tror jag att många i denna kammare känner till. När det gäller hur den slutliga avvägningen kommer att se ut återstår det en hel del arbete. Jag vill kunna vara noggrann och gå igenom alla remissvar. Jag vill se bevekelsegrunderna för näringslivets eventuella omprioriteringar. Jag vill naturligtvis också ta ansvar för en seriös och ansvarsfull finansiering av de insatser vi gör. Även om vi har 100 miljarder mer är säkert önskemålet fyra eller fem gånger större, så det kommer ändå att vara en tuff prioritering. Det är just med anledning av detta som jag frågar varje region, men också varje parti, vad som är de viktigaste prioriteringarna. Jag noterar att svaret från uteblev i den delen. Icke desto mindre önskar jag en riktigt god jul och hoppas att det blir en trevlig jul nere i . Ha det gott! Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2017/18:236 om följderna av ett centraliserat flygledningssystem 58 Statsrådet (S): har frågat mig på vilket sätt de i interpellationen angivna samhällsperspektiven ekonomi/centralisering av statlig verksamhet/totalförsvar vägts in i direktiv och beslut inför det att beslutet fattats. har också frågat mig om jag delar interpellantens bedömning att beslutet leder till centralisering av statlig verksamhet till och att detta därtill ökar sårbarheten för verksamheten flygtrafikledning. Det är det statligt ägda bolaget som äger de berörda flygplatserna. fattar beslut om hur bolagets verksamhet ska bedrivas. Avtalet mellan och , som utför flygledning åt , har ingåtts efter beslut i respektive styrelse och efter remittering till Försvarsmakten. Jag förutsätter att parterna har beaktat de uppdrag och regelverk som gäller för respektive parts verksamhet och att man under beslutsprocessen därmed har beaktat de olika aspekter som påverkas. Avtalet innebär att en anläggning ska byggas på nära Swedavias operativa central och för områdeskontroll och Arlandatornet. När anläggningen är klar kommer verksamheten i respektive torn successivt och att föras över till centralen. Avtalet bedöms ge möjligheter för utveckling av båda parternas verksamhet. Redundansen och de regionala aspekterna är viktiga i ett helhetsperspektiv. Det är särskilt de delarna jag kommer att informera mig närmare om i dialog med . 59 (C): Tack för svaret, statsrådet ! och Swedavia har kommit överens om att stänga ned trafikledningen i , , Åre/och . Jobben flyttar till en central flygledning på . Jag måste säga att det är ett både trotsigt och ur många samhällsperspektiv underligt beslut som de statliga företagen under ledning har fattat. Det är trotsigt därför att samarbetsregeringen, genom kollega civilminister , mycket tydligt uttalat att nu har vinden vänt när det gäller statens centralisering. Staten ska finnas närvarande i hela landet, och det är en prioriterad fråga för statsminister att så är fallet. Statliga och under statsrådet verkande och Swedavias beslut innebär att ett fyrtiotal kvalificerade arbetstillfällen nu försvinner och centraliseras till från väl fungerande verksamhet i med flera orter. Fallet med den centraliserade flygledningen blir därmed ett parallellfall till tidigare planer på att lägga ned regionala skattekontor. Det är ett underligt beslut, fru talman. Ur ett samhällsperspektiv framstår beslutet som både oklokt och troligen omöjligt att fatta bara om när totalförsvarsplaneringen väl fått upp farten i det här landet. Från början skulle även vara med. Men där sa Försvarsmakten blankt nej. Lägg därtill att en centraliserad flygledning är lättare att slå ut i ett gråzonsscenario. Det kan ske genom en cyberattack, fysisk infiltration med sabotage eller en terrorattack. Statsrådets regeringskollegor, försvarsminister och justitie- och inrikesminister , som har krisberedskapen på sitt bord, har åter all anledning att vara bekymrade över vad som händer på . Nattens händelser, då världens hårdast trafikerade flygplats i stängde ned på grund av elavbrott, borde stämma till eftertanke vad gäller att centralisera så viktiga funktioner som flygtrafikledning till ett enda ställe i landet. Sett ur ett ekonomiskt perspektiv, som är huvudskälet när det statliga myndigheterna argumenterar för förändringen, verkar det i sammanhanget vara småpengar sett till hela budgeten. Kritikerna menar att neddragningen i personal är alltför optimistisk. Central flygledning skulle därmed riskera att bli en börda och inte en besparing. Jag frågade med anledning av detta statsrådet : På vilket sätt har samtliga ovan nämnda samhällsperspektiv ekonomi/centralisering av statlig verksamhet/totalförsvar vägts in i direktiv och beslut inför det att beslutet fattats? Delar statsrådet min bedömning att beslutet leder till centralisering av statlig verksamhet till och att detta därtill ökar sårbarheten för verksamheten flygtrafikledning? På min första fråga har statsrådet svarat ”Jag förutsätter att parterna har beaktat de uppdrag och regelverk som gäller för respektive parts verksamhet”. Dessutom avser statsrådet att ”särskilt informera sig i dialog”. Jag upprepar mina frågor eftersom jag anser att jag inte har fått ett rimligt svar på dem. 60 Statsrådet (S): Jag tackar för en bra fråga i ett komplicerat ärende. Vi delar uppfattningen att det är viktigt att hela ges goda förutsättningar att leva. Till skillnad från när hade borgerlig regering utlokaliserar vi numera statliga myndigheter. har sju nya myndigheter utlokaliserats. Statliga servicekontor byggs upp över hela landet, och de nio skattekontor som nämnde i interpellationen har räddats kvar. Det är viktigt för att ska kunna leva och för att staten ska vara närvarande överallt. Det är en tydlig gemensam ambition. Å andra sidan är det viktigt att vi har väl fungerande regionala flygplatser som kostnadseffektivt kan upprätthålla den service som flyget faktiskt innebär. Jag noterar att i sitt budgetalternativ drar ned på stödet till de regionala flygplatserna med . Jag noterar också att i sin interpellation inte tar upp frågan på vilket sätt fjärrstyrd ledning faktiskt kan öka tillgängligheten till regionala flygplatser. Jag inser att det är en stor utmaning att bedöma de tekniska förutsättningarna för att implementera ett system som ger tekniska fördelar och ökad säkerhet men som givetvis också kan innebära nackdelar. Därför har jag förvissat mig om att , som levererar beställningen till Swedavia, har haft en dialog med Försvarsmakten. Försvarsmakten invände när det gällde men hade inget att erinra avseende lokaliseringen på de andra ställena. Frågan är inte klar bara för att ett statligt bolag och ett verk har skrivit ett avtal. Frågan ska prövas. Transportstyrelsen ska göra ett driftsgodkännande, och denna granskning pågår . Jag har, efter interpellationens inlämnande, kallat till mig generaldirektören för , , för att informera mig mer i frågan. Det är viktigt att vi framöver ligger i teknisk framkant i , säkerställer att vi har bra redundans i flygledarkapaciteten och, inte minst, beaktar de säkerhetspolitiska aspekter som tar upp. är det viktigt att vi säkerställer att vi har god service och tillgänglighet i hela landet. Detta är mina utgångspunkter. Jag är inte säker på att de skiljer sig så mycket från och utgångspunkter. Jag tror dock att båda våra partier har en utmaning i att hantera å ena sidan tekniska framsteg, å andra sidan möjligheten att säkerställa god service i hela landet. Jag tror att det går att kombinera. Men vi är som sagt i ett läge där Transportstyrelsen har att granska avtalet för att kunna ta beslut om ett eventuellt driftsgodkännande framöver. 61 (C): Jag har först ett par kommentarer. Till skillnad från alliansregeringen, har statsrådet lagt sig till med vanan att säga i de mest skilda sammanhang. I detta fall handlar det om att regeringen decentraliserar statlig verksamhet. Det är bra att statsrådets kollegor i regeringen anstränger sig. Det sker ofta efter det att genom exempelvis skatteutskott stött på om det tokiga i att centralisera skattekontor – men det var inte det vi skulle diskutera. För mig blir då denna fråga ännu mer underlig. När statsrådets kollegor anstränger sig för att hela landet ska leva låter och Swedavia centralisera strategiskt viktiga jobb från , med flera orter till . Det stämmer att i sin budget minskar stödet till de regionala flygplatserna med . Vi gör det eftersom vi inte vill påföra flygtrafiken i en flygskatt på drygt 1 miljard. Regeringen inför här en kompensation för flygskatten till de regionala flygplatserna som är obegriplig i sin beskrivning. Detta får vi ta i en senare interpellationsdebatt, men eftersom inte vill påföra flyget den kostnad regeringen avser att påföra, anser vi att vi inte heller behöver kompensera dem för den. Så åter till det interpellationen handlar om. Statsrådet säger att det skulle vara ett stöd också för de regionala flygplatserna att man inför detta centraliserade, utvecklade eller, som generaldirektören själv uttryckte det, digitaliserade system – det är lite nysvenska över det, för det är ju en centralisering till . De regionala flygplatserna har, till skillnad från Swedavias, statens, flygplatser, möjlighet att själva handla upp lufttrafikledning. Det har man också gjort, av andra företag än LFV och ofta till en väsentligt lägre kostnad. För flygplatsen hemma i talar man om besparingar på 25–, och jag kan tänka mig att det rör sig om något liknande för , varifrån kanske flyger . Avser statsrådet att påföra de regionala flygplatserna flygtrafikledning ? Är det detta statsrådet ger uttryck för när han säger att det är för deras skull man centraliserar till ? Detta vill jag ha svar på, och det vill nog även de regionala flygplatserna. Mina fråga kvarstår: På vilket sätt har samhällsperspektiven ekonomi/centralisering av statlig verksamhet/totalförsvar vägts in i det beslut som två statliga verk under statsrådet vingar nu fattar? 62 Statsrådet (S): Det är inte två statliga verk under mina vingar; det är ett statligt bolag och ett statligt verk. Det statliga verk jag hanterar här är , och jag har kallat till mig och haft en dialog med generaldirektören för att förvissa mig om att man har tagit Försvarsmaktens synpunkter i beaktande. Jag har också informerat mig om konsekvenserna av en sådan omläggning. Transportstyrelsen är som sagt i ett läge då man ska granska eftersom det är Transportstyrelsen som har i uppdrag att ta beslut om driftsgodkännande för detta. Så var fallet när man i centraliserade och införde en fjärrstyrning av . Om jag har förstått saken rätt har denna driftsfunktion fungerat i huvudsak väl. Som svar på fråga om jag avser att gå vidare med övriga flygplatser säger jag att jag absolut inte har någon sådan intention. Någon sådan plan finns inte. Det är inte heller regeringen som har fattat ett beslut, utan det är och Swedavia som gemensamt har slutit ett avtal, som Transportstyrelsen nu har att granska för ett eventuellt driftsgodkännande och som jag i egenskap av statsråd har informerat mig om. Jag noterar att det är under denna regerings tid som vi har förmått flytta ut statlig verksamhet och nya myndigheter i hela landet. Statliga servicekontor etableras på ort efter ort. Till och med mitt eget har kunnat få ett utlokaliserat statligt verk därför att det är andra tongångar . förmår vi utmana, och klarar vi av att lyfta ut statlig verksamhet i hela landet. Men det är klart att sådant sker och varje gång man diskuterar, oavsett om det handlar om centralisering eller om decentralisering, måste man alltid väga in kostnadseffektivitet och andra intressen. På vilket sätt kan vi öka tillgängligheten till exempelvis regionala flygplatser? Detta är ett av skälen till att jag nu informerar mig mer om denna verksamhet och till att jag föreställer mig att Transportstyrelsen, när de gör ett driftsgodkännande, under sin prövning beaktar de olika intentioner som finns med ett överförande av styrningen till fjärrstyrd flygledning. Jag följer debatten, och jag noterar framför allt – vilket kanske är det viktigaste – att Försvarsmakten i detta fall inte har något att erinra. Men jag är alldeles övertygad om att både jag och kommer att återkomma i diskussioner om denna fråga, för den är viktig. Den rör en viktig del av svensk flygsäkerhet, och den rör en viktig del av implementeringen av ny teknik. 63 (C): Detta är min slutreplik, och därefter har statsrådet en replik till. Därmed kanske jag kan ställa ytterligare någon fråga. Tack för löftet att inte tvinga in de regionala flygplatserna under statens lufttrafikledning! Det är tror jag att i synnerhet de är väldigt tacksamma över, för det finns en rädsla över att få bära stora overhead-kostnader när man äntligen har krånglat sig ur det. Det är bra att statsrådet sätter Transportstyrelsen på att granska det hela, som jag uppfattar det innan man går in i verkställighet. Det är helt korrekt att det pågår en försöksverksamhet med fjärrstyrning, men den har legat nere två gånger under det att man har kört den. Det är givetvis så med fjärrstyrd teknik att där finns en sårbarhetsfaktor. Det finns skäl att reflektera i , världens mest trafikerade flygplats, som på grund av bortkopplad strömförsörjning slutade att fungera, och över de följder detta får. Det är ungefär samma följder som om man inte har någon lufttrafikledning igång. Avslutningsvis är det bra att statliga verk utlokaliseras, men för mig, fru talman, framstår det likväl som en gåta att och Swedavia ägnar sig åt att centralisera strategiska, viktiga statliga tjänster från en mängd orter i landet till . Tack för svaret, än en gång! 64 Statsrådet (S): Tack, , för engagemanget och för en bra diskussion! Det enda jag möjligtvis vill tillägga är en betoning av att Försvarsmakten i detta fall har ett ansvar för att granska och komma med synpunkter. Detta har de gjort utifrån den information jag har fått när det gäller . De har haft synpunkter när det gäller etableringen i , men inte på de andra etableringarna. Jag delar i allra högsta grad uppfattningen att det är viktigt att vi vid varje ny teknisk förändring beaktar de risker den innebär . Oavsett om vi talar om nattens elavbrott i eller om andra händelser är det viktigt att man har detta i beaktande framöver. Vi behöver ökad redundans och säkerhet för att kunna klara av de utmaningar vi står inför, oavsett om det handlar om civila olyckshändelser, terrorhot eller risk eller förberedelse för ofärd och krig. Jag uppskattar engagemanget. Eftersom och jag har en debatt kvar avstår jag från att önska god jul . Det får jag göra vid nästa tillfälle. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2017/18:245 om vinterväghållning i norra 65 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att lösa den situation som uppstått kring vinterväghållningen i norra . Enskilda väghållare är fria att själva välja hur de vill ordna sin vinterväghållning. I den mån som upphandlade entreprenörer har möjlighet att erbjuda även enskilda väghållare tjänster med vinterväghållning är det fullt möjligt och något som ser positivt på. Det blir då ett avtalsförhållande mellan den enskilda väghållaren och entreprenören. Att vinterväghållningen av våra vägar fungerar har stor betydelse för både framkomlighet och trafiksäkerhet. ställer därför krav på sina entreprenörer hur vinterväghållningen ska genomföras och vilken standard som ska uppnås på vägarna . följer upp entreprenörernas arbete och bevakar att det som har avtalats, och som staten också betalar för, utförs. har utvecklat nya och moderna metoder och arbetssätt för att förbättra uppföljningen. Dock är kraven på hur och när entreprenören ska utföra vinterväghållningen desamma som . inför successivt dessa nya metoder och arbetssätt för uppföljning i samband med upphandlingar av vinterväghållning. Inför införandet har haft dialog med såväl entreprenörerna som . Dialogen med har resulterat i en handlingsplan som omfattar ett antal aktiviteter för att proaktivt minska riskerna för att enskilda vägföreningar ska bli negativt berörda. Till exempel informerar berörda enskilda väghållare om pågående upphandlingar och hur det kan komma att påverka eventuella avtal som den enskilda väghållaren har med nuvarande entreprenör. kan även bistå med rådgivning till vägföreningarna. De geografiska förhållandena kan ibland dock föranleda att det i vissa fall kan finnas behov av mer långtgående åtgärder för att möjliggöra en samordning av snöröjningsåtgärder. Det kan till exempel avse åtgärder för att gemensamt planera för synkroniserade upphandlingar. Jag förutsätter att fortsatt dialog krävs med anledning av de uppgifter som framkommit. Det är angeläget att alla parter ser sin möjlighet till att bidra till frågans lösning. Jag avser att fortsatt följa frågan. 66 (C): Tack för svaret, statsrådet! När jag skrev denna interpellation till infrastrukturministern rapporterade medierna om att vintern var i full gång, i synnerhet i norra . Att det snöar kraftigt, särskilt i norra och längs landets ostkust, och att detta ställer samhällsfunktioner inför mycket stora påfrestningar är ingen nyhet. Just därför, fru talman, är det lite underligt att regeringen inte har reagerat tidigare när så uppenbara och stora brister har blottlagts i hur den allmänna väghållningen sköts efter det att statsrådets egen myndighet lagt om sina upphandlingsrutiner för vinterväghållning. –2017 rapporterades att nya regelverk kring upphandlad vinterväghållning gör att ett stort antal vägföreningar, alltså vägsamfälligheter, i norra inte har någon fungerande snöröjning. Kortfattat bottnar bekymren i att ett nytt regelverk gör att entreprenörernas punktlighet övervakas via gps och att eventuella förseningar hos entreprenören leder till kraftiga viten. Konsekvenserna av detta har blivit att entreprenörerna, som tidigare kunde åta sig sidouppdrag längs vägen eller under hand som de skötte statens vinterväghållning, nu i stället undviker snöröjningsuppdrag för andra väghållare än statliga , till exempel vägsamfälligheter. Detta får i sin tur som följd att samhällsservice som brandkår, polis, ambulans eller hemtjänst i händelse av snöfall riskerar att inte nå fram till den medborgare som behöver hjälp. Människor som valt att bo längs en vägsamfällighet – det är många – kommer inte till jobbet och får inte samhällets stöd i utsatta situationer. Att en utebliven eller en inte i rätt tid utförd insats från samhället ökar risken för att människor kommer i kläm står klart för var och en av oss. Att inte känna sig säker på att få sin väg snöröjd för att hinna till jobbet eller komma till skolan riskerar att exkludera människor. Jag har full respekt för att vid upphandling av vinterväghållning håller koll så att man får sin avtalade tjänst utförd till rätt pris och . Men det blir sett ur hela samhällets perspektiv obegripligt om upphandlingen av vinterväghållning av statens vägar görs på ett sådant sätt att en samtidig och parallell vinterväghållning längs vägen inte kan genomföras. Vi riskerar att statligt nit på den ena sidan i systemet leder till en samhällsekonomisk förlust på den andra. För den enskilda människan, som blir hängande mitt emellan, framstår detta givetvis som obegripligt. Min fråga till statsrådet var därför: Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att lösa den situation som har uppstått kring vinterväghållningen i synnerhet i norra ? Det svar som vi har fått av statsrådet är att han avser att följa frågan. Jag är säker på att människor som ser fram emot, och i någon mån bävar inför, vinterns ankomst vill ha ett mer utförligt svar på hur de ska kunna komma till och från jobbet, kunna skjutsa barn till skolan och veta att hemtjänst och räddningstjänst fungerar. De vill veta det, och de förväntar sig att statsrådet och regeringen kännedom om problemen gör mer än att säga att de avser att följa frågan. 67 Statsrådet (S): Jag kommer själv från ett litet samhälle med 800 invånare, och jag vet vad det innebär om snöröjningen inte fungerar. För mig är det självklart att alla aktörer, såväl enskilda väghållare som åkerier och entreprenörer, som statliga myndigheter eller statliga verk, har ett särskilt ansvar att se till att ambulansen kommer fram och att kommer fram. Det vilar ett stort ansvar på dem att fullfölja dessa skyldigheter. På samma sätt är det självklart att vid sin kontroll av utförda tjänster säkerställer att man faktiskt får de tjänster utförda som man betalar för. Sedan interpellationen inlämnades har jag säkerställt att det är så, och jag har haft en dialog med och dess generaldirektör om frågan.