prot · H409112 · 2017-05-17 00:00:00 — Alla människor har rätt att uttrycka sig, ta del av och sprida information och åsikter. Det fria ordet främjar samhällelig och demokratisk utveckling. Internet har bara förändrat vår värld. Det har ökat människors möjlighet att få kunskap och information, uttrycka åsikter och utbyta idéer. finns en tendens att regeringar genom censur, övervakning, restriktiv lagstiftning och filtrering försöker ta kontroll över den informationsspridning som internet bidrar till. I vår alliansgemensamma reservation betonar vi därför att måste vara en förkämpe för friheten på nätet. Vi ska följa upp resolution om principen om att samma rättigheter gäller på internet som utanför. var en gång initiativtagare till denna resolution, och vi ska fortsätta att vara dess främsta försvarare. Religions- och övertygelsefriheten ägs av varje enskild människa. Den kränks i många länder. På alltför många håll förföljs människor för sin tro eller icke-tro och drivs på flykt från sina hem under de mest vedervärdiga hot. Inskränkningar av denna frihet måste uppmärksammas och fördömas. menar att arbetet med religionsfrihet måste komma högre upp på den internationella dagordningen. Vi anser exempelvis att alla diplomater bör ha genomgått en utbildning i frågor som rör religionsfrihet för att bejaka detta bättre i olika länder där vi verkar. Det finns många civilsamhällesorganisationer som arbetar särskilt för att stödja oppositionella grupper och människorättskämpar i repressiva stater runt om i världen. Detta arbete är oerhört betydelsefullt för de enskilda som riskerar sin egen och sin familjs säkerhet för att stå upp för mänskliga fri- och rättigheter. Trots detta begränsas människors möjligheter att organisera sig i allt större utsträckning. Minskat utrymme för civilsamhället och för politiker som försvarar mänskliga rättigheter är ett stort utvecklingshinder. måste sätta hårdare press på partnerländer där det civila samhällets utrymme krymper och oppositionspolitiker får allt svårare att verka. Mänskliga rättigheter, demokrati och rätts-statens principer i svensk utrikespolitik Med denna skrivelse vill regeringen ta ett helhetsgrepp om mänskliga rättigheter i hela utrikespolitiken, men vilka mål som finns för utrikes- och säkerhetspolitiken är inte lika tydligt. Regeringen anser sig återigen ta helhetsgrepp och uppfinna hjulet. Att inte erkänna tidigare regeringars arbete känns i sammanhanget lite futtigt. Det är inte första gången som en regering lyfter fram kvinnors rättigheter. Det är inte första gången fredsarbete bedrivs. riksdag får aldrig någonsin tystna när mänskliga fri- och rättigheter förtrampas. Vi får aldrig någonsin tystna, utan vi ska stå upp mot regeringen och mot andra länders regeringar. Jag står givetvis bakom samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 13. 68 (S): Vi debatterar utrikesutskottets betänkande UU15, Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i svensk utrikespolitik. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag. Sedan vill jag tacka samtliga utskottsledamöter för en bra dialog om betänkandet. Folkrätt, internationell humanitär rätt och den är grundstenar i det internationella arbetet. När jag läste betänkandet gick mina minnen tillbaka till 1982, då vi invaderades av den israeliska armén. Jag var och minns hur stridsflygplan bombade dag in och dag ut. 1982 bombades en byggnad i det bostadsområde där en kusin till pappa, , bodde med sin familj – fru, fyra barn plus mamma. och Shatila skedde när var kontrollerat av israeliska armén. Då släpptes falangister in i flyktinglägren och dödade hundratals civila. De flesta av dem var barn och kvinnor. Vi bodde några kvarter från dessa flyktingläger. Jag vaknade av skrik från gatorna. När jag gick fram till balkongen såg jag kvinnor och barn som var lättklädda och sprang på gatan, från döden. De skrek: De avrättar folk i flyktinglägren! efteråt vaknade jag mitt i vår lägenhet i av okända röster som stormade i lägenheten. Den dagen hade mammas kusin kommit för att sova hos oss med sina barn och sin fru. Den militanta gruppen som gick in i vår lägenhet var tungt beväpnad. De tog ut mammas kusin på gatan och avrättade honom medan familjen stod på balkongen och såg på. äger likadana händelser rum i krigsdrabbade områden som , och . Jag är starkt orolig över att den humanitära rätten och folkrätten ej respekteras. Men när man hör regeringens och utskottets ambitioner för hur ska leda och stärka sin roll på den internationella arenan vad gäller mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer vet jag att det finns hopp. Oavsett vilken regering vi har kommer inte att ge upp – vi ska arbeta för att främja respekten för folkrätten och stärka de institutioner som är satta att försvara den. Utskottet ser vidare positivt på att regeringen har sammankallat en Folkrätts- och nedrustningsdelegation som träffas två till . Att det humanitära tillträdet ofta begränsas i humanitära krissituationer räcker enligt mig för att utgöra ett brott mot den humanitära rätten. Utskottet ser också positivt på att frågor om en generellt ökad kunskap om internationell humanitär rätt, humanitära principer och förbättrade möjligheter till säkert och obehindrat humanitärt tillträde till krisdrabbade människor lyfts fram i regeringens antagna strategi för humanitära bistånd genom . Mänskliga rättigheter, demokrati och rätts-statens principer i svensk utrikespolitik Jag blir som många andra mycket lycklig när ICC börjar arbeta mer effektivt och ser till att de personer som mördat civila hamnar bakom galler i den internationella rättvisan. Då kan pappas och mammas kusiner och deras familj få frid. Jag vill avsluta mitt inlägg med att säga att jag är stolt svensk och att jag fortfarande har en stark tro – en tro på landet och på fortsatt demokrati. 69 (MP): Det är berättelser som den vi har hört berätta i talarstolen före mig som vi måste lyssna på. Det är i ljuset av mänsklighetens mest fatala misslyckanden som idén om de mänskliga rättigheterna och konventionen om de mänskliga rättigheterna har uppstått. Det är inte i en naiv tro på att människan är god utan utifrån en dyrköpt förvissning om mänsklighetens kapacitet att göra ont. Det var med förhoppningen om att kommande generationer skulle kunna lära av historien och göra framtiden bättre som FN:s konvention om de mänskliga rättigheterna antogs i FN . Det året var förintelseöverlevaren . Han var en man som just överlevt fem koncentrationsläger och strax därefter skulle komma att flytta till . skrev han en artikel i , alldeles i kölvattnet av att öppet förklarat sig villiga att samarbeta med . Så här skrev han: ”Riktigt dåliga och beprövade idéer rotas fram av ondskans budbärare och lanseras på nytt bland de som inte kan se likheter med det förgångna och känna igen varningssignalerna. Hade människor gjort det hade Förintelsen inte varit möjlig.” påminner oss alltså om att söka och orka se varningssignalerna, även i vår omedelbara närhet. De är inte alltid utklädda i uniform och stövlar utan syns ofta i kostym, finskor och en utsträckt hand. När vi debatterar regeringens skrivelse om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i svensk utrikespolitik tycker jag att vi måste ha ord i åtanke, herr talman. Vår likhet inför lagen, vår rätt att rösta på vilka partier vi vill, vår rätt att själva rå om och bestämma över våra kroppar, vår sexualitet och vår religiösa tro – eller icke-tro, för den delen – liksom vår rätt att yttra oss fritt och öppet om allt detta är mänskliga, demokratiska rättigheter som måste vara grundbulten i varje fungerande samhälle. Det har lika mycket varit dessa rättigheter som byggt vår välfärd och vårt välstånd som tvärtom. För att någon utveckling av värde ska kunna ske krävs fred och ett samhälle som bygger på tillit, tilltro och delaktighet. Vi ser dessvärre att dessa rättigheter, som vi kanske har tagit för givet, nu utmanas av krafter i världen, i och här i med en intensitet vi inte har sett på väldigt länge i den fria världen. Från Daishs rekryteringsfilmer till Nordiska motståndsrörelsens marscher i ser vi dem som öppet visar sitt förakt för det öppna samhället – det samhälle vi vill värna. Mänskliga rättigheter, demokrati och rätts-statens principer i svensk utrikespolitik Det finns dock subtilare varningssignaler än så, för att åter låna ord. Historien har lärt oss att om vi så börjar tumma på bara en enda, liten del av de mest grundläggande fri- och rättigheterna kan civilisationens bärande pelare snabbt visa sig stå på ganska skakig och lös grund. Det kollektiva minnet må vara kort – lite för kort för att vi ska se likheterna mellan vår och våra far- och morföräldrars tid – men vi måste hålla våra ögon öppna. Vi måste fortsätta kampen för de mänskliga rättigheterna och för demokratin. Vi måste fortsätta kampen för den lille pojken i , som kanske bara har upplevt krig och kanske har fått sin familj dödad av den syriska regimen – som har fått livet slaget i spillror redan innan det har börjat. Var är hans mänskliga rättigheter? Vi måste fortsätta kampen för den halva familj som har lyckats fly krig och knappt överlevt färden i en halvtrasig gummibåt över till ett som själviskt sätter upp murar för att man inte kan se längre än till sina egna egoistiska intressen, i fullständig avsaknad av empati och inlevelseförmåga. Var är den familjens mänskliga rättigheter? Vi måste fortsätta kampen för den kvinna som utsätts för våldtäkter som en del av en vidrig krigföring – eller av dem vi sänt dit för att faktiskt skydda dem. Jag vägrar kalla det ”sexuella” övergrepp, för det har inget med sex att göra. Det är våld. Det är våldsövergrepp, förnedring och tillintetgörande. Var är dessa kvinnors mänskliga rättigheter? Tänk att det finns länder i världen där våldtäktsmän blir straffbefriade om de gifter sig med kvinnan! Vad är det? Vad gör det med kvinnan? Inte nog med att hon utsätts för ett vidrigt, fruktansvärt övergrepp – hon ska dessutom tvingas leva med den grova brottslingen. Vad ska vi kalla det? Ska vi kalla det dubbel, trippel eller oändlig bestraffning för den kvinnan? Handen på hjärtat: Tycker ni att vi i lever upp till de mänskliga rättigheterna så länge som kvinnor och män inte har samma rättigheter och möjligheter? Jag menar att inte ens gör detta – även vi har en lång väg att gå. Jag vägrar att acceptera att förändring tar tid. Man säger: Ha tålamod, det tar tid! Nej – förändring kräver en sak: vilja. Sedan kan förändring skapas snabbt och väldigt resolut. Vissa undrar varför vår rödgröna regering så gärna talar on FN, om vikten av ett långsiktigt bistånd, om fred och statsbyggande och om roll i detta. Det här är kanske inga valvinnarfrågor, men det har att göra med att vi ser vad som händer när vi inte talar om det och inte arbetar för det – när vi urholkar begreppen och glömmer bort varför våra mor- och farföräldrar var villiga att slåss på liv och död för just detta. Den svenska utrikespolitiken och det svenska biståndet är lika mycket en påminnelse om vad som gör vårt eget land så bra som om varför vi inte får ta detta för givet. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i utrikesutskottets betänkande och avslag på reservationerna. Mänskliga rättigheter, demokrati och rätts-statens principer i svensk utrikespolitik 70 (S): Jag tänker i mitt anförande ta upp en annan aspekt än vad gjorde före mig och en annan aspekt än vad mina efterföljande socialdemokratiska kollegor kommer att göra. Jag ska tala om FN och de mänskliga rättigheterna. Arbetet med de mänskliga rättigheterna i FN sker på en mängd arenor. Det sker i instanser som säkerhetsrådet, generalförsamlingens tredje utskott, , kontoret för högkommissionären för mänskliga rättigheter och i konventionskommittéerna. Också i och i fonder och program är främjandet och stärkandet av mänskliga rättigheter centralt. agerar på dessa arenor för att sätta fokus på mänskliga rättigheter. är en av de tio icke-permanenta medlemmarna i . Vi valdes in där som förstaval av världens länder efter en framgångsrik kampanj. Det är ett bevis på att har ett högt anseende bland världens länder. Detta är ett anseende som har byggts upp , av olika regeringar, och som visar på några saker. Det visar bland annat att är ett land som står upp för mänskliga rättigheter. Vi är ett land som uttrycker vår mening och som alltid främjar dialog och diplomati i stället för konflikt och våld. Vi har också en lång tradition av bistånd och utvecklingssamarbete med många länder i världen. Där har vi visat en genuin vilja till gemensam utveckling och solidaritet. Vi har inte, som många västländer, ett kolonialt förflutet, och under stod vi inte på någon av supermakternas sida, vilket gav oss en självständig röst. Vi är ett land som inte har befunnit sig i krig . Vi har arbetat, inte minst i FN, för fred och nedrustning, för konfliktförebyggande och medling samt för stärkande av de mänskliga rättigheterna. är en av de största givarna till FN. Vi är ett av alldeles för få länder som ofta bidrar med så kallat kärnstöd, alltså icke-öronmärkta pengar som kan användas på ett sätt som ger FN-organet eller FN-fonden i fråga större handlingsfrihet. Vi har också en lång tradition av att förse FN-systemet med framstående och kompetenta förhandlare, tjänstemän och diplomater – från och till och . De är några i en lång rad av svenskar som har gjort framstående insatser inom FN, för att inte tala om alla soldater som har bidragit i FN-tjänst. Säkerhetsrådsplatsen ger oss möjlighet att vara i centrum av världspolitikens händelser. Där har en möjlighet, som vi också använder, att driva på i frågor som rör mänskliga rättigheter, kvinnors rättigheter, konfliktförebyggande och annat som vi prioriterar. EU är förstås vår viktigaste utrikespolitiska arena, men FN är ändå ett fundament i svensk utrikespolitik och, vilket sägs i skrivelsen, det enda globala forum för beslutsfattande vi har. FN har dock sina brister. Det har påpekats här, och det är förstås sant. Många av länderna som är medlemmar i är diktaturer eller enpartistater som är auktoritära i någon mån och har alltför många demokratiska brister. Mänskliga rättigheter, demokrati och rätts-statens principer i svensk utrikespolitik Mänskliga rättigheter kränks i många länder och på många olika sätt. FN har inte i tillräcklig grad lyckats att leva upp till den vackra deklaration som man antog 1948 – det måste vi vara ärliga med. för mänskliga rättigheter har till exempel 47 medlemmar, och alla är ju inte demokratier som till fullo respekterar de mänskliga rättigheterna. Men och EU deltar i arbetet för att stärka rådet och för att se till att länder lever upp till de mänskliga rättigheterna på ett bättre sätt. Vi välkomnar också att driver på för att civilsamhället ska få bättre möjligheter att delta i rådets arbete. Ett annat viktigt verktyg för MR-frågorna är de universella granskningar av läget i olika länder som sker i de så kallade UPR-processerna. Det är ett bra sätt att kunna följa utvecklingen och jämföra länder sinsemellan. kommer att fortsätta att vara aktivt i dessa granskningar för att kunna belysa de kränkningar av mänskliga rättigheter som sker globalt. Sammanfattningsvis, herr talman: Det sker ett stort och viktigt arbete i FN för att stärka de mänskliga rättigheterna. FN är ett fundament i svensk utrikespolitik, och vår plats i säkerhetsrådet ger oss en möjlighet att sätta fokus på MR-frågor. Men FN är ingen perfekt organisation. Det finns utmaningar och reformbehov, och är aktivt i att reformera FN. De mänskliga rättigheterna ifrågasätts allt oftare av auktoritära regimer. Den politiska polariseringen ökar både inom länder och mellan länder, vilket vi märker i FN. mer än någonsin behövs röst för att lyfta upp dessa frågor. Det är lätt att önska att FN och dess medlemsländer var på ett annat sätt och att den fantastiska deklarationen om mänskliga rättigheter var det allenarådande rättesnöret för alla världens länder och beslutsfattare. Men så är det ju inte. Vi har att hantera den värld vi lever i, och det enda globala beslutsfattande organ som vi har är FN. Jag vill avsluta med att citera , som också plågades av de brister han såg i internationellt samarbete. Han sa: ”FN har inte skapats för att föra mänskligheten till himlen utan för att rädda den från helvetet.” Med det, herr talman, vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. I detta anförande instämde (S). 71 (M) replik: Jag tackar för hans inlägg. FN är viktigt och gör mycket som är bra, men FN har också brister. Vi moderater står bakom kandidatur till , men vi har också noterat bristerna. Det handlar bland annat om finansieringen – det har varit väldigt oklart hur den har skett. Jag tänker också på de beslut som regeringen nu är med och driver igenom i . Jag skulle önska en större transparens i fråga om detta – vilken linje är det som drivs? Mänskliga rättigheter, demokrati och rätts-statens principer i svensk utrikespolitik När det gäller FN och framstående svenskar finns det många sådana, vilket är något som vi ska vara väldigt stolta över. Jag skulle vilja lägga till en person som har gjort mycket, nämligen . Kalla dem visselblåsare eller personer som agerar när de ser oegentligheter – jag hoppas innerligt att använder sin plats i för att se till att dessa personers positioner stärks och att detta inte kommer att vara någonting som kan negligeras och som man kan försöka att sopa bort. Personer som är viktiga för FN:s framtid och för mänskligheten. 72 (S) replik: Tack, , för att du ger mig möjlighet att också nämna . Han är en viktig person som har gjort ett viktigt arbete och kommit att representera den modige tjänstemannen, som törs stå upp och bryta mot konventioner, och kanske även mot regelverk, för att väcka opinion och slå larm om missförhållanden. All heder åt honom! Visselblåsare i allmänhet ska vi vara rädda om och skydda så mycket det går. Vad gäller arbetet med kandidaturen till säkerhetsrådet var det den borgerliga regeringen som satte igång det under ledning. Det hände inte så mycket. Det var en kandidatur, men själva kampanjandet var tämligen diskret, skulle man kunna säga. Sedan tog vi över kampanjen och drev den. Det arbetet håller på att granskas i både KU:s och utrikesutskottets regi. Jag vill förstås inte föregripa några slutsatser därifrån innan det är klart. Jag vet att det finns ett engagemang för FN-frågorna i hela . Men jag skulle önska att det var samma driv och passion som det är för att granska diktaturen när det gäller att vara med och diskutera vad vi gör i säkerhetsrådet, och vi gör mycket som är bra. har jag i och för sig varit borta större delen av riksdagsåret som föräldraledig. Men vad jag förstår kommer chefen för till utskottet regelbundet och rapporterar om vad som har gjorts i säkerhetsrådet, svarar på frågor om vad som har skett och berättar om kommande veckor. Det tycker jag är ett utmärkt sätt att vara transparent, och det hoppas jag kommer att fortsätta. Jag uppskattar all diskussion om FN som vi har i utskottet. 73 (M) replik: Det var just detta, vad som har gjorts och vad det är som ska göras. Ska det vara en ordentlig transparens handlar det också om vad det är som kommer. Det finns en historia, det finns en nutid och det finns en framtid. När det handlar om FN skulle jag vilja lyfta upp något som har talats om här tidigare, nämligen Romstadgan. Den är viktig när det handlar om krigsbrott och inkluderar också sexuella övergrepp. Just i de sammanhangen finns Romstadgan med. Den är en del av FN-paketet, och där finns det mycket som kan göras för att stärka och öka kredibiliteten för Romstadgan. Det finns ett stort antal länder som hyser tveksamhet till Romstadgan och till ICC. Det finns också länder som inte vill gå med och som gör sitt bästa för att hålla sig undan. Vad kommer den att göra av sitt FN-mandat för att se till att de absolut grövsta brotten inte kan passera obemärkta? 74 (S) replik: Mänskliga rättigheter, demokrati och rätts-statens principer i svensk utrikespolitik Att värna folkrätten är en bärande del. Att vi har ett internationellt regelverk som efterföljs och att det finns institutioner som respekteras av världens alla länder är prioriterat för vår regering, också för denna förra regeringen, för att upprätthålla folkrätten, Romstadgan och . Övergrepp som sker i konflikter ska inte passera ostraffat. Man ska ställas till svars för det man har gjort. Det kan ta tid och kvarnarna kan mala tämligen långsamt, men man ska ställas inför rätta och ta ansvar. Det såg vi efter kriget i före detta , och det såg vi efter . Man måste också ställas inför rätta efter kriget i och andra övergrepp som sker i nutid. Det är en prioritering för oss, och jag uppskattar engagemanget också från och . Vad gäller sexuella övergrepp är det något som inte behöver övertyga vår nuvarande utrikesminister om att ha som en prioriterad fråga. har ju en bakgrund som särskilt sändebud just i den frågan. Jag vet med säkerhet att det här är något som tas upp i diskussionerna i säkerhetsrådet och när vi bestämmer vilka prioriteringar vi ska ha. När det sedan gäller att kunna vara transparent med vad som kommer att hända är ju arbetet i säkerhetsrådet styrt av händelserna i världen. Hur viktiga och mäktiga vi än är kan vi inte veta vad som dyker upp runt hörnet. Jag önskar att det vore så. 75 (S): För att inte glömma bort det vill jag börja med att yrka bifall till utskottets ställningstagande i betänkande UU15 och därmed avslag på alla reservationer. Varje behandlar utrikesutskottet ett betänkande om mänskliga rättigheter. Den här gången befäster vi betänkandet i den skrivelse som regeringen lämnade till , Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i svensk utrikespolitik, vilket också är namnet på betänkandet UU15. landade jag i igen i i . Jag bjöds in som en av föreläsarna för unga ledare från olika delar av i åldrarna 20–. Trots att vi är i samma ålder skiljer sig våra livsvillkor åt totalt. När jag beskrev tillvaron för arbetare i , som de såg ut för nära , fick jag igenkännande blickar. Och det som här hemma kan användas som en beskrivning av hur mycket vi åstadkommit var där vardagsmat. Det är låga löner, usel arbetsmiljö och ett totalt beroende av arbetsgivare. Fackföreningar är på väg att byggas upp i en enorm uppförsbacke. Det finns en rädsla hos arbetare att organisera sig, att opponera sig och att kräva sin rätt. Känns det igen? Och som en extra krydda sker 6 000 utomrättsliga avrättningar i president så kallade krig mot droger. Jag fick höra berättelser om personer som söker hjälp för att kunna begrava sina döda, som tillfrågas om de kan vittna om det i domstol men inte vågar, för då riskerar de själva att hamna i samma situation. Mänskliga rättigheter, demokrati och rätts-statens principer i svensk utrikespolitik Om man inte rapporterar om de drogberoende man känner räknas man som medskyldig. Poliser har beting på antalet nedslag de ska göra – poliser som sköter sitt jobb i ett land med en president som öppet ifrågasätter om det ens finns något som heter mänskliga rättigheter. För den som vill fördjupa sig i situationen i de olika länderna i är regeringens hemsida en lämplig plats att besöka. publicerades där, precis som tidigare talare har sagt, 135 olika landrapporter – MR-rapporter som utformats på samma sätt som den skrivelse vi ska ta ställning till. För att ha en utrikespolitik som är lätt att följa tror jag att det är ett bra koncept att skrivelser och rapporter är enhetliga och går att känna igen sig i. Årets rapporter innebär en ambitionshöjning jämfört med de tidigare och har också tydliggjort kvinnors och flickors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. Precis som utskottet har slagit fast är de mänskliga rättigheterna universella, odelbara och ömsesidigt samverkande. Det betyder att de ska gälla lika för alla, i alla länder och att alla är lika viktiga.