prot · H50932 · 2017-11-16 00:00:00 — Det är viktigt att vi får vetskap om hur förhåller sig till länder och de konflikter som råder, särskilt nu när vi har tagit plats i utrikespolitikens finrum i . Min fråga till utrikesministern rör den upptrappade konflikten mellan och . Med anledning av den senaste tidens händelser håller ett extraordinärt möte med anledning av violations committed by in the region. Med anledning av att regeringen inledde en så kallad strukturerad politisk dialog med den iranska regimen skulle jag vilja veta hur regeringen ställer sig till den konflikt som blossat upp ytterligare. Det är en mycket oroande situation. 91 Utrikesminister (S): Jag tackar för denna fråga. Naturligtvis känner vi alla oss oroade över vad detta kan leda till. Det som vi från svensk sida kan göra är förstås att mana till besinning, till dialog och till ett försök att på ett fredligt, politiskt och diplomatiskt sätt lösa de konflikter som har uppstått. När det gäller menar vi att det är otroligt viktigt att Hariri kan återvända till . Många av de konflikter som vi ser runt om i världen påverkas av det maktspel, kan man säga, som pågår mellan stormakter i . Det är just nu en oroshärd. Vi kan bara försöka bidra i säkerhetsrådet och i våra bilaterala kontakter för att se till att detta inte ytterligare eskalerar till våld eller konflikter som drar in ännu fler länder. 92 (KD): Att mana till besinning är bra. Gör vi det? Ger den fördjupade politiska dialogen oss möjlighet att komma in med de synpunkterna? Det var vi ingick det politiska samarbetet med regimen i . Ser vi egentligen någon framgång över huvud taget med den dialogen? 93 Utrikesminister (S): Den innebär ju att vi framför allt, till exempel från EU:s sida, kan ringa upp vår utrikesministerkollega och tala direkt med och – och förstås just uppmana till att behålla lugnet. Vi försvarar det kärnavtal vi skrev med . Det är viktigt eftersom det just öppnar den här möjligheten. har det varit lugnt på den kanten, men det är viktigt att reaktionerna blir återhållsamma. Genomförandet av fredsavtalet i 94 (MP): Jag vill ställa en fråga till utrikesminister . Vi som följer utvecklingen i är djupt oroade över de svårigheter som genomförandet av fredsavtalet med möter. Kongressen kommer inte att nå målet att bli klar med lagstiftningsarbetet för genomförandeavtalet . Vi är också djupt oroade över hoten och angreppen mot folkliga ledare och MR-försvarare. har 57 sociala ledare och MR-försvarare mördats i . Illegala väpnade grupper, som paramilitära , är ansvariga för av dessa mord. Min fråga är: Kan statsrådet i samtal med betona vikten av att punkterna i fredsavtalet med genomförs? 95 Utrikesminister (S): Jag tackar så mycket för frågan. Tänk, – denna ljusglimt i en annars väldigt dyster värld där vi ser få framsteg som leder till fredsavtal! Efter så många decennier blev det äntligen fred i . är ju det viktiga att fredsavtalet genomförs och att får resurser att faktiskt erbjuda dem som har stridit för Farc en annan utkomst och någonting annat att göra, någonting meningsfullt, för att bygga framtiden för . Därför måste inte minst EU hjälpa till att stötta – ge ekonomiskt, politiskt och diplomatiskt stöd i den processen. Vi måste också hålla ögonen på detta så att man inte får halvkriminella droggäng som tar över verksamheten i stället för Farc. Det är en otroligt viktig punkt du tar upp, , och den bär vi med oss. Jag träffade ambassadör i går och sa att vi måste fundera över ytterligare sätt för oss att stötta . 96 (MP): Jag tackar statsrådet för svaret. Det är också viktigt att erkänner att det finns paramilitära grupper som står för en hel del av våldet i och kan bekämpa dem. Jag har en till fråga, och det är hur kan påverka den colombianska regeringen så att skyddet för MR-försvarare och folkliga ledare blir mer effektivt. 97 Utrikesminister (S): Det är en viktig fråga hur vi ser till att i denna svåra och komplexa process också behålla skyddet för MR-försvarare och dem som faktiskt också har fått uppleva alldeles för mycket av förföljelse och död. Det påpekar vi i processen, och vi gör det faktiskt även i FN-sammanhang, där vi säger att detta är viktigt att hålla ögonen på. Vi gör det också i våra bilaterala kontakter, och vi ger dessutom stöd till organisationer som skyddar MR-aktivister och jobbar med civilsamhällets representanter. Strukturreformer i regeringens budget 98 (S): Min fråga går till finansministern. Den budget regeringen presenterade innehåller stora satsningar på välfärden, inte minst på utbildningen men också på sjukvården, barnbidragen och sänkta skatter för pensionärerna. Det har varit väldigt välkommet. har det sedan budgeten presenterades kommit en del kritik om att den inte skulle innehålla tillräckligt många så kallade strukturreformer. Min fråga är helt enkelt: Hur ser finansministern på den kritiken? 99 Finansminister (S): Budgeten är full av strukturreformer för att stärka den svenska modellen. Den svenska modellen är den modell i världen där man har lyckats kombinera såväl hög tillväxt och jobb åt alla som en hög jämlikhet. En av de allra viktigaste strukturreformerna i budgeten är de satsningar vi gör på barn och ungdomar. Vi gör omfattande satsningar på att alla barn i ska ha möjlighet till en bra skola där de lär sig det de behöver, oavsett vilka föräldrar de har. Vi ser till att det finns möjlighet till vidareutbildning senare i livet, och vi bygger ut den högre utbildningen. Det är också oerhört viktigt att ungdomar får möjlighet att flytta hemifrån. Det är centrala och viktiga strukturreformer. Därutöver stärker vi den svenska arbetsmarknadsmodellen genom en avdragsrätt för fackföreningsavgift. Vi sänker också skatten för pensionärer. Vi vill helt avskaffa den orättvisa skatteklyfta som den borgerliga regeringen införde och som gör att pensionärer betalar högre skatt än löntagare. Vi tar ytterligare steg för att ta bort den, och vi vill helt avskaffa den. 100 (S): Det är helt uppenbart att det blir synligt för människor i att regeringens ekonomiska strategi bygger på teorin att jämlikhet och minskade klyftor är en framgångsfaktor för att ekonomin ska växa och för att ska kunna konkurrera. Det rör sig också i dessa frågor i ekonomiska kretsar i utlandet. Hur ser finansministern på det faktum att man i andra länder nu börjar tala om behovet av en inkluderande ekonomi? 101 Finansminister (S): Här finns nu ett märkbart, stort intresse från utländska ekonomer och från mina finansministerkollegor för vad det är vi gör i . Vi lyckas ju just kombinera jämlikhet, bra uppväxtvillkor för alla barn och ungdomar och hög tillväxt och sysselsättning. Det bygger på att vi vill skapa goda förutsättningar för alla i att ta sig in på arbetsmarknaden, ha en egen försörjning, få en egen bostad och leva ett gott liv. Det är grunden i den svenska modellen – som den här regeringen nu stärker. 102 (M): Sedan avslöjade den så kallade paradisläckan har debatten om skatteflykt och skatteplanering tagit fart. Det visade sig att läckan inte rörde skatteflykt utan laglig skatteplanering. Arbetet med att teckna skatteavtal med de olika skatteparadisen påbörjades under Alliansen, och var mycket aktivt i det internationella arbetet mot skatteflykt. Vi är politiskt överens om att den skatt som har beslutat om och som behövs för välfärd, polis och försvar också ska betalas. presenterade regeringen det förslag man annonserat i budgetpropositionen: Man vill göra en lagändring genom att sätta en tidsgräns för den som själv rättar sina fel. Det är alltså ingen extra åtgärd för att komma åt skatteplanering utan har med skatteflykt att göra. Varför har finansministern försökt skapa bilden av att det finns en konflikt i en fråga där partier i allt väsentligt är överens? 103 Finansminister (S): Jag uppskattar intresse för skatteplanering och att bekämpa sådan. Min bild är inte att jag har försökt visa på någon konflikt i en fråga, och om vi får stöd i denna fråga är naturligtvis ingen mer tacksam än jag. Det projekt vi har bedrivit kring just informationsutbytesavtal är ett projekt som faktiskt startades när jag var skattestatssekreterare men som sedan tog vidare. Där har vi haft ett bra samarbete. Regeringen har en tiopunktslista och har presenterat ytterligare förslag för att bekämpa skattefusk, nämligen att ha personalliggare i fler branscher. Ingen blir gladare än jag ju fler av alla de förslag som regeringen kommer att gå fram med som vi får stöd för av . En sak är dock tydlig: Den här regeringen har från dag ett jobbat stenhårt för att bekämpa skattefusk och skatteundandragande – för att finansiera barnomsorgen, skolan, sjukvården och äldreomsorgen. 104 (M): Även Alliansen har jobbat hårt med att bekämpa skattefusk. Möjligheten till självrättelse har dock funnits länge och är ett framgångsrikt sätt att få in skatt till från utlandet. Det förslag regeringen nu har lagt fram är inte riktat mot skatteplanering, och det bedöms dessutom få bara en marginell effekt – är i dessa sammanhang en ganska blygsam summa. Tror finansministern att ändrade regler för självrättelse kommer att få någon effekt när det gäller att minska den lagliga skatteplaneringen? 105 Finansminister (S): Det här är viktigt att säga: kommer naturligtvis att granska de uppgifter som har kommit fram i den senaste paradisläckan. Sedan får man bedöma om allt som har skett har varit lagligt eller inte. Det återstår ju att se i vilken utsträckning det är eller inte är lagligt, och det är upp till . Den förändring som vi vill göra när det gäller självrättelser bör enligt min bedömning kunna göras så att fler människor snabbt gör sina självrättelser, vilket också kan underlätta för ärendehandläggning. EU:s stöd till demokratiska krafter i 106 (S): Min fråga går till utrikesminister . visar fortfarande allvarliga brister avseende rättsstatens principer, vallagstiftning, valgenomförande, yttrandefrihet, pressfrihet, mötesfrihet och föreningsfrihet. Situationen för fängslade hbtq-personer är fortfarande väldigt oroande. är det enda landet i som fortfarande tillämpar dödsstraff. Man kan säga att det är den sista kvarvarande diktaturen i . Hur ska EU fortsatt påverka och understödja demokratiutvecklingen i via samarbetet i det östliga partnerskapet? 107 Utrikesminister (S): har bjudits in att delta i det östra partnerskapets toppmöte, precis som andra partnerländer och medlemsländerna i EU. Vem som ska delta därifrån avgörs på nationell nivå. Men vi ser detta som ett sätt att hålla uppe trycket på . Vi driver i EU att de konkreta steg som tar för att respektera grundläggande mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen blir avgörande också för utformningen av EU:s stöd, kontakter och politik framöver gentemot . Det är väldigt mycket som är oroande där. Det har gjorts vissa framsteg. har det skett frihetsberövanden av demonstranter, oppositionella och så vidare. Vi menar att EU måste hålla trycket uppe, och vi behöver dialogen för att fortsätta att sätta press på . 108 (S): Tack, utrikesministern! När vi ännu är inne på det östliga partnerskapet, hur avser som EU-land att fortsatt stärka det östliga partnerskapet, såväl bilateralt som multilateralt? 109 Utrikesminister (S): Jag kom tillbaka i går från dit jag reste tillsammans med min polska kollega för att inför toppmötet, som ska handla om det östliga partnerskapet, påpeka hur viktigt det är att vi fortsätter att engagera oss i dessa länder. Vi ska uppmuntra till reformansträngningar som rör till exempel bekämpande av korruption. Vi ska se till att försvara en demokratisk utveckling i dessa länder. Det kommer att tjäna oss också, och det bidrar till en större säkerhet för alla länder liksom till en välkommen utveckling i öst-p-länderna. Regeringens åtgärder mot sexuella trakasserier 110 (M): Jag ber om ursäkt om det här blir en viss upprepning. Men vi är många som har läst om och förfärats av de hashtaggar som förekommer i debatten, metoo, tystnadtagning och visjungerut. Låt mig börja med att vara tydlig med att detta inte är ett problem som är isolerat till kulturområdet. Det rör hela samhället och alla sektorer, men det har kanske varit synligast på kulturområdet . Det har gått en chockvåg genom samhället, och vi är nog många som är chockade över omfattningen. Men jag förstår inte att så många är förvånade. Vi visste om det tidigare. hade kulturutskottet en stor utfrågning om detta. Då var det Dagens Ekos enkät som låg bakom den. Man lovade från alla håll bot, bättring, handlingsplaner och att detta inte skulle igen. skriver vi 2017. Kultur- och demokratiministern har redogjort för sina samtal, men jag önskar ändå höra: Vad konkret avser regeringen att göra för att vi inte ska stå här igen om ? 111 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack, kulturutskottets ordförande , för att ni betonar detta och för ert engagemang som känns genuint och som ger oss möjlighet att skapa en förändring och faktiskt göra skillnad den här gången, så att vi inte står här och pratar om detta om ytterligare ett eller ! Det är precis som säger. inleddes ett än mer intensivt arbete på våra institutioner. Operans ordförande och vd har beskrivit för mig att man har allt, alla riktlinjer och alla rutiner på plats. Men man konstaterar nu med besvikelse att det inte räcker. Det räcker inte med att ha vackra ord på papper. Vi måste också ta oss an det svåra arbete som handlar om att förändra våra sätt att vara mot varandra, att förändra kulturen och att förändra maktordningar, och det tar tid. Det kommer att krävas ett stort engagemang från oss alla här om vi vill förändra detta. Precis som säger förekommer det inte bara på institutioner utan i samhället i stort. 112 (M): Vi kommer att ta ett antal initiativ. Vi har redan beslutat att kalla till oss representanter från arbetsgivare, arbetstagarorganisationer och företrädare för de statliga institutionerna. Vi diskuterar också att upprepa det stora seminarium som vi hade 2010 för att se vad som har hänt . måste man konstatera att när det förekommer trakasserier, övergrepp och rena våldtäkter är det inte ett ordningsproblem utan ett lagbrott. Därför kommer det också att krävas fler insatser. Kan kulturministern säga någonting om diskussionerna i regeringen när det gäller dessa lagöverträdelser? 113 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag hörde inte det sista ordet, men det pågår en rad diskussioner i regeringen för att säkerställa att man upprätthåller våra lagar och att brott polisanmäls. Det är alltid A och O. Men för att brotten ska polisanmälas krävs att det finns en kultur och en arbetsmiljö där man vågar tala om det som inte är ens egen skam utan som är skammen hos dem som utsätter en för brotten. Frågestunden var härmed avslutad. § 9 (forts. från § 7) Ekonomiskt partnerskapsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de avtalsslutande Sadc-staterna, å andra sidan (forts. UU6) 114 (SD): Ekonomiskt partner-skapsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlems-stater, å ena sidan, och de avtalsslutande Sadc-staterna, å andra sidan Vi ska debattera utrikesutskottets betänkande som handlar om ett ekonomiskt samarbetsavtal mellan EU och Sadc-länderna, vilka utgörs av sju sydafrikanska länder. Avtalets målsättning är att utrota fattigdom genom ett handelspartnerskap som är förenligt med målet om hållbar utveckling och . har en positiv syn på handel med varor och tjänster. Handeln minskar protektionism, förmedlar kontakter och kompetens mellan länder och världsdelar och är en stor bidragande faktor till minskad fattigdom och ökat välstånd. är därför i grunden ett generellt frihandelsvänligt parti Vi anser att såväl inom EU som i internationella samarbeten såsom WTO, , ska verka för en öppen och fri handel och för att motverka protektionism. Det är därför glädjande att det i riksdag råder en stor enighet om att frihandel är positivt, då det minskar fattigdom och skapar välstånd för såväl fattiga som rika länder. har handel med Sadc-länderna, Southern African Developement Community, vilken utgör av totala handel. Om man tittar närmare på handeln i rent generellt ser man att den mellan de afrikanska länderna står för enbart av dess bnp, vilket kan jämföras för EU och för . Detta är ett problem som visar att internationell handel är liten för de afrikanska länderna. Om ett land har stora handelsvolymer innebär det också välstånd. Stora handelsvolymer skapar man i första hand genom handel med grannländerna. I EU är den största handelspartnern i regel ett grannland, och det gäller också för globala värdekedjor. Att handeln mellan de afrikanska länderna är liten beror i många fall på att de har haft krig med varandra eller att tullarna är höga. Tullarna ligger på i genomsnitt , jämfört i övriga världen. Man kan också jämföra med EU och där man försöker ta bort tullar på . Den låga andelen handel och de höga tullarna försvårar givetvis för länderna att ta sig ur fattigdom. ekonomiska samarbetsavtal är därför viktigt för dessa länder. De afrikanska länderna har själva insett att de behöver öka handeln med varandra. De har därför börjat ta fram ett nytt handelsavtal, det så kallade , eller Free Trade Area, vilket är oerhört positivt. Ekonomiskt partner-skapsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlems-stater, å ena sidan, och de avtalsslutande Sadc-staterna, å andra sidan Jag är helt säker på att om får en friare marknad lik den i EU kommer kontinenten att blomstra och bli en stark ekonomisk motor i världen. Den bilden förstärktes när jag var iväg med utrikesutskottet till och , vilka inte ingår i detta avtal men är goda exempel på att kan göra skillnad. Det var en lärorik och mycket intressant resa, särskilt då är en fantastisk kontinent och har en stor framtida potential. Både och har växande ekonomier, och de strävar efter att kunna klara sig utan bistånd. De vill fortsätta ha goda relationer till och ser gärna att svenska investeringar och företag etablerar sig i länderna. Vi fick påpekat för oss att svenska företag och investeringar ger länderna större möjligheter att komma ur biståndsberoendet och att dessa har skapat goda relationer till . Det var för mig väldigt glädjande att se deras ambitioner att kunna stå på egna ben – särskilt för mig som kommer från en företagar- och entreprenörsregion. Den kreativitet och entreprenörsanda som rådde var lovande och positiv för utvecklingen. har tydligt lyckats skapa rätt förutsättningar och incitament för dessa länder. Jag hoppas därmed att vi genom detta avtal kan göra detsamma med Sadc-länderna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 12.) § 10 Utökade möjligheter att behandla uppgifter i databasen för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna betänkande 2017/18:FiU13 Utökade möjligheter att behandla uppgifter i databasen för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna (prop. 2016/17:219) 115 (SD): Utökade möjligheter att behandla uppgifter i databasen för övervakning av och tillsyn över finans-marknaderna Arbetet med finansiell stabilitet är viktigt för hela den svenska ekonomin, och det är därför bra att regeringen har lagt fram propositionen om utökade möjligheter att behandla uppgifter i databasen för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna. Databasen är en viktig källa till information för de myndigheter som har att hantera de olika delarna av arbetet med finansiell stabilitet i . Vi yrkar därför bifall till regeringens förslag. I är arbetet med finansiell stabilitet uppdelat på tre olika myndigheter: , som har ett övergripande ansvar för arbetet med finansiell stabilitet, , som har ett eget ansvar för att betalningssystemet är stabilt och ett ansvar för penningpolitiken, och Riksgälden, som har ansvaret för resolution av banker i kris. Utökade möjligheter att behandla uppgifter i databasen för övervakning av och tillsyn över finans-marknaderna Samtliga dessa myndigheter måste följa finansmarknaderna noga för att kunna vara förberedda och riggade att hantera olika uppgifter när det behövs. Situationer som kräver åtgärder i detta sammanhang kan innebära allvarliga risker för stora ekonomiska störningar i hela samhället. Det är därför avgörande för arbetet med finansiell stabilitet att de har snabb tillgång till relevanta data. SCB förvaltar den aktuella databasen, som används för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna och är nödvändig för att understödja arbetet med finansiell stabilitet. Den blir därmed en viktig förutsättning för det förebyggande arbete som är helt avgörande för att myndigheterna ska kunna agera snabbt och rätt i varje uppkommen situation. är det enbart och som har egen tillgång till databasen. Riksgälden, som har ansvaret för att planera och genomföra omhändertagandet av krisande banker, har däremot inte tillgång till databasen. Det är både ologiskt och dumt, eftersom Riksgäldens uppgift är mycket komplex och omfattande. Den ställer dessutom extremt stora krav på att åtgärderna vidtas både snabbt och rätt. För att det ska vara möjligt måste Riksgälden ha tillgång till information som finns i den aktuella databasen. måste Riksgälden gå via för att komma åt den, vilket skapar en onödig byråkrati och minskad effektivitet. Båda dessa brister är direkt negativa om man vill att myndigheternas arbete ska vara effektivt. De uppgifter som Riksgälden har i detta sammanhang regleras genom ett EU-direktiv, det så kallade krishanteringsdirektivet, som har införlivats i en svensk lag om resolution. Det är en mycket omfattande uppgift som ligger i detta och som kan omfatta allt från att tvinga bort olönsamma delar av en bankverksamhet genom omstrukturering till att införliva en hel bank under statlig kontroll. Det kan även innebära att man tvingas sätta en bank i konkurs, sälja delar av den och i slutänden få till en bankverksamhet som fungerar självständigt och kan säljas till en ny ägare. Databasen innehåller, som jag har varit inne på, viktiga data som är nödvändiga för att Riksgälden ska kunna planera och genomföra sitt resolutionsuppdrag. Vi menar att Riksgälden, som en av de tre centrala aktörerna i arbetet med finansiell stabilitet, liksom och , bör ha egen direktåtkomst till databasen för sitt planerings- och förberedelsearbete och för att kunna agera säkert, snabbt och effektivt i ett skarpt läge. Det är avgörande för att åtgärder i detta sammanhang ska kunna få avsedd effekt, och det är i sin tur viktigt för svensk ekonomi. Vi ser det som en stor brist i ramverket för arbetet med finansiell stabilitet och riskhanteringen i den finansiella sektorn att våra myndigheter inte har tillgång till de verktyg de behöver för att lösa sina uppgifter på bra sätt. Tillgång till relevanta data är en absolut grundförutsättning som vi måste förse myndigheterna med. Vi anser därför att dagens beslut om utökade möjligheter att behandla data i databasen behöver kompletteras med en ny punkt i § 7, som ger Riksgälden egen tillgång till databasen, med samma villkor som och . Tillägget bör ha följande lydelse: ”Riksgälden ska ha direktåtkomst till uppgifterna i databasen i sin verksamhet inom ramen för resolutionsuppdraget samt i sin verksamhet för framställning av statistik.” Utökade möjligheter att behandla uppgifter i databasen för övervakning av och tillsyn över finans-marknaderna Vi är mycket förvånade över att varken regeringskoalitionen eller allianspartierna tycks ha förstått detta problem. Myndigheterna ser det, och Riksgälden påtalade detta redan i ett remissvar 2013. Förhoppningsvis kan denna debatt få en positiv effekt så att problemet till slut blir löst. Jag yrkar bifall till reservation 1. 116 (S): Ärendet handlar som sagt om den finansiella stabiliteten. Egentligen finns ingen större konflikt i frågan. Propositionen har sin grund i att har inkommit med en skrivelse till regeringen. vill att den databas som kallas finansmarknadsdatabasen ska få utökade möjligheter att sambehandla uppgifter. Databasen förs hos SCB, och den rymmer uppgifter om övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna.