prot · H409105 · 2017-05-04 00:00:00 — För många har förutsättningarna inte heller förbättrats så mycket som vi skulle kunna önska att de gjorde. För oss kristdemokrater är detta så angeläget att många av de satsningar vi har på just detta område inte tas upp i betänkandet; de är nämligen redan behandlade i och med att det finns medel avsatta för dem i vår budget. Därmed är området behandlat i vår budget, men jag skulle ändå vilja passa på att nämna några av satsningarna. Detta handlar om hälsan under hela livet. Därför har vi satsningar i vår budget som handlar om stöd till barn och familjer, för vi vet att vi måste börja från början om vi ska kunna ge goda förutsättningar för ett hälsosamt och långt liv. Våra satsningar handlar om stöd till föräldrar – stöd att vara förälder – men också om stöd till barn i de familjer där man kan leva tillsammans med sina föräldrar. Det handlar om elevhälsan och att varje barn i skolan ska kunna komma i kontakt med elevhälsan och få den hjälp man behöver. Det handlar också om den senare delen av livet, där inte minst maten är ett område som är viktigt för ett gott välbefinnande och för god hälsa. Där har vi också medel avsatta i vår budget. Ytterligare en liten men viktig del, där det finns en stor skillnad mellan oss och regeringen, handlar om att det är viktigt för barn att kunna vara aktiva och få vara med på lika villkor. Där hade vi infört en fritidspeng, som den här regeringen bestämde sig för att avskaffa. För den som inte vet vad fritidspengen innebar handlade det om att barn i familjer som är beroende av försörjningsstöd fick medel särskilt för att kunna delta i fritidsaktiviteter. Detta var pengar som barnet inte behövde känna togs från familjens gemensamma kassa, som kanske skulle gå till annat. Vi vet nämligen att barn tar på sig ett stort ansvar om de lever i en familj med dålig ekonomi. De säger att de inte vill spela fotboll längre, trots att de definitivt vill det. Att regeringen har tagit bort fritidspengen har gett sämre förutsättningar. I detta betänkande har vi några yrkanden, och jag tänkte beröra dem också. Ett av dem handlar om astma och allergi. Jag är en av de lyckligt lottade som inte fasar för vårens intåg, men vi vet att det är många som just , när våren står i sin fulla prakt, tycker att det är riktigt jobbigt. De får nämligen svårt att andas och svårt att vara så pigga och som de skulle önska. Vi vet att allt fler drabbas av olika astma- och allergisymtom, och därför menar vi att det vore viktigt att införa en nationell strategi för astma och allergi. Eftersom vi såg till att detta arbete sattes igång känner vi väl till att det finns en strategi med en satsning gällande kroniska sjukdomar, där ju astma och allergi ingår. Det är en satsning som pågår , men vi menar att detta är ett område där man behöver satsa ännu mer. Jag skulle också vilja nämna ett viktigt område som tas upp i betänkandet, och det är sexuell och reproduktiv hälsa – en annan del av blommor och bin, så att säga. Där ser vi att det görs en del som är bra. Till exempel har man nu tagit bort det undantag för aborter som tidigare fanns i förordningen som reglerar patientregister. Det togs bort , och det gör att man nu utifrån ett patientsäkerhetsperspektiv kommer att kunna följa effekten av till exempel medicinska aborter. Hur påverkar det här reproduktionen framöver? Vilka biverkningar finns? Det har varit ett problem för kvinnors hälsa att man inte har kunnat följa detta, och vi är väldigt positiva till att det nu har tagits bort. Vi är dock skeptiska till en del av regeringens satsningar. Vi vet att det är viktigt med preventivmedel, och i regeringens budget avsatte man medel för att göra preventivmedel avgiftsfria för personer upp till . Vårt alternativ är att man i stället använder dessa medel till att sänka kostnaden för preventivmedel för personer upp till . Vi vet nämligen att det i åldersgruppen 21–förekommer många oönskade graviditeter. Dessa leder till abort, vilket skulle kunna undvikas genom att man undviker oönskade graviditeter. Vi står såklart bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall enbart till reservation 3. 153 (M): Frånvaron av en enhetlig definition av folkhälsa visar på den bredd och komplexitet det rör sig om. Det handlar om en rad olika saker, såsom kost, motion, arbetsmiljö, utbildningsnivå, uppväxt och buller. Klart är i alla fall att folkhälsan utvecklats i takt med vår ökade välfärd. Medellivslängden för såväl kvinnor som män ökar, fler sjukdomar upptäcks och kan botas och vår tobaks- och alkoholkonsumtion minskar. Detta hänger samman med ökade ekonomiska resurser, höjd utbildningsnivå, bättre sjukvård och förbättrade kunskaper om hur vi kan främja hälsa och förebygga ohälsa. Men som vi blir friskare och lever står vi inför flera hälsopolitiska utmaningar. Hälsopolitiken bör vara framåtsyftande, stimulerande och inspirerande. Människor har ju själva ett stort ansvar för sin hälsa. Det handlar om vad man dricker och hur mycket; det handlar om vad man äter och hur mycket; det handlar om huruvida man röker och hur mycket man rör på sig. Allt detta kan man själv påverka som individ, men också som förälder. Vi vet att kost, motion, alkohol och rökning påverkar vår hälsa. Ändå är medvetandet om dessa faktorers inverkan på vår hälsa så olika. De program om hälsosam mat som visas i tv, de som presenteras och vetskapen att motion och idrott är mycket viktigt för att kroppen och psyket ska må bättre kan inte ha undgått någon. Ändå är det oroväckande få som rör sig tillräckligt . av befolkning rör sig minst per dag, vilket är den lägsta rekommendationen för fysisk aktivitet. Därför är det bra att vi inom Alliansen har föreslagit mer idrott i skolan och rätt till fysisk aktivitet på arbetsplatser. Då kan man starta med något som man sedan kan fortsätta med resten av livet. Om man börjar i en tidig ålder har man vanan med sig uppåt i åldrarna. Lika oroande som utebliven motion är att många människor äter alldeles för mycket och fel. Föräldrar har ett stort ansvar för att lägga en bra grund för sina barn genom den kost de ger dem. Utöver kost gäller detta ansvar tandvård och glädje i rörelse och aktiviteter. Hjärt-kärlsjukdomar ökar och hör till de livsstilssjukdomar som kan förebyggas med hälsosammare livsföring. De flesta av dessa faktorer kan vi själva påverka och undvika. Den enskilt viktigaste åtgärden för att förbättra folkhälsan i är att minska tobaksbruket. orsakar rökning 6 500 fall av cancer och 4 000 dödsfall i cancer. Detta innebär att nästan en femtedel av alla dödsfall i cancer kan relateras till rökning. Att ta ansvar för och påverka den egna hälsan ska kännas engagerande och angeläget. Samhällets ansvar är att ge verktyg till den enskilde och förutsättningar för att stödja den enskildes ansvarstagande genom en effektiv samverkan mellan offentliga, privata och civilsamhälleliga aktörer. Här är mödravårdscentraler, barnavårdscentraler och skolhälsovården mycket viktiga aktörer för att hjälpa och ge råd till både föräldrar och elever. Forskningen visar tydligt att grunden för en god hälsa läggs tidigt i livet och att folkhälsa och högre utbildning går hand i hand. Ett flertal mätningar bekräftar att personer med kort utbildning har sämre hälsa än personer med längre utbildning. Utbildningsnivån är också tätt sammankopplad med den socioekonomiska situationen. Forskningen visar att risken för dödlighet bland barn är högre i socioekonomiskt svaga grupper än i socioekonomiskt starka grupper. Här är också risken för depression och ångest avsevärt högre. En bra skola som ger alla elever individuella förutsättningar att skaffa sig kunskap är både på kort och på lång sikt avgörande för samhället i stort. Detta gäller för såväl tillväxt och välfärd som för en bättre folkhälsa. Helt avgörande för samma faktorer är sysselsättning och arbete. Att vi kan arbeta, försörja oss själva och göra egna prioriteringar och val är av stor betydelse för hur vi mår. Med dessa ord, herr talman, yrkar jag bifall till vår reservation 2. 154 (SD): Folkhälsofrågor är ett område som är otroligt viktigt av flera skäl. Det är viktigt för att vårt lands medborgare ska kunna må bra och ha ett välmående och gott liv. De förslag som vi debatterar och de politiska beslut vi tar som gäller folkhälsan kommer att ge efterverkningar . Jag kommer bara att beröra ett par av dem här . Jag vill börja med frågan om självmordsprevention och med att tala om våra äldres psykiska ohälsa. Det är en fråga som är otroligt viktig, både på individnivå och för samhället som helhet. I lider runt 150 000 äldre av depression. Var tionde person lider av ångestsyndrom. Det är den livssituation som ålderdom bär med sig som orsakar nedstämdhet hos så många – inte ålderdomen i sig. Inom vården är äldre psykiskt sjuka en bortglömd grupp, och omhändertagandet varierar mellan olika delar av landet – detta trots att depression är vanligare än demenssjukdomar bland äldre och leder till många svåra konsekvenser. Alla professioner inom vårdcentralen ser dem, men vet inte riktigt vad de ska göra med dem. Inom äldreomsorgen behöver alla professionella som möter äldre få ökad kunskap om vad som är psykisk ohälsa och vad som kan leda till psykisk ohälsa. På flera platser i landet, bland annat i , har man i förebyggande syfte satsat på en metod som kallas reminiscens och som även används inom demensvården. Den går ut på att man i grupp bjuder varandra på sina minnen. Deltagarna får möjlighet att berätta om och diskutera betydelsefulla händelser i livet. Det får gärna vara positiva och glada minnen, men även sådant som har varit svårt ska få ta plats. Metoden har varit framgångsrik, då det har varit bra respons, hög närvaro och glada miner. Personer med psykisk ohälsa – oavsett ålder och kön, liksom art och grad av ohälsa – måste kunna räkna med att få tillgång till rätt insatser i rätt tid. Vi sverigedemokrater anser att fler självmord skulle kunna förhindras i alla åldersgrupper med rätt insatser och utökade sådana. Att arbeta förebyggande är viktigt. En insats är att självmordsbenägna patienter i kontakten med myndigheter alltid ges möjlighet att möta personal som är rätt utbildad för att kunna hantera den typ av riskabla situationer som patienterna befinner sig i. Vi anser att landstingen bör införa vårdprogram för självmordsprevention. Syftet är att ge all personal som möter självmordsbenägna patienter i sitt arbete tillräcklig kunskap om hur de på bästa sätt kan arbeta för att förebygga självmord. Om självmord trots allt sker är det viktigt att ge stöd till de efterlevande. Vi anser att en utredning bör tillsättas för att se över vilka insatser som behövs, för att kunna möta de efterlevandes behov och för att stödja och vägleda dessa personer. Det andra området jag tänkte tala om är hepatit C. Omkring 2 000 patienter med nyupptäckt hepatit C-virusinfektion anmäls enligt smittskyddslagen i . Ungefär 180 personer dör som följd av sjukdomen , vilket är nästan lika många som dör i trafiken. sprids hepatit C framför allt bland personer som injicerar droger. Det har skett ett genombrott för behandling av kronisk hepatit C. har flera nya läkemedel godkänts, vilket har inneburit kortare behandlingstider, färre och mildare biverkningar och bättre behandlingsresultat. En lyckad behandling innebär inte enbart att risken för allvarlig leversjukdom eller andra sjukdomar minskar eller försvinner utan även att patienten blir smittfri. Därmed minskar riskerna för smitta mellan mor och barn vid graviditet och förlossning, för sexuell smitta och för smitta om injektionsverktyg delas. Vi kan konstatera att det finns ett stort kunskapsbehov kring frågan om hepatit C och de möjligheter som finns i och med nya behandlingar. För att öka kunskapen om hepatit C anser vi att regeringen bör vidta åtgärder och återkomma till med ett förslag om detta. Slutligen står vi bakom samtliga våra reservationer. Men jag yrkar bifall endast till reservation 10. 155 (C): Det område vi nu debatterar i kammaren är någonting som står allra högst på agendan i de flesta länder. I stort sett alla har utmaningen hur man ska klara av välfärdens framtida finansiering. Där är att se till att förebygga ett av de absolut viktigaste instrumenten. Det handlar om de kroniska sjukdomarna. Det är ofta där vi hamnar i diskussionen. Men vi får heller inte glömma alla de smittsamma sjukdomarna. På båda de områdena riskerar vi att få en snabb ökning av kostnaderna av att sjukdomsbördan ökar i samhället. Vi har i debatten tidigare haft en väldigt tråkig polarisering. Man har sagt att det bara beror på individfaktorer. Det är individen som är helt ansvarig för sin egen hälsa oavsett om det handlar om smittsamma sjukdomar eller kroniska sjukdomar. På den andra sidan har man sagt att individen inte har någonting med detta att göra. Det är bara de samhälleliga faktorerna det beror på. Det är där vi kan åstadkomma en starkare folkhälsa. har dessa sidor mötts, och det tycker jag är positivt i diskussionen. Vi ser att det behövs insatser på samhällelig nivå och insatser på individnivå. Vi vet vad gäller de kroniska sjukdomarna att det finns väldigt mycket som går att förebygga. Vad gäller hjärt- och kärlsjukdomar är det så mycket som , och vad gäller cancer är det . En av de viktigaste sakerna handlar om att angripa de klassiska folkhälsofaktorerna. Det är tobak, alkohol och motion. Det handlar dessutom om att äta en bra kost. Men det handlar också om att se till att minska klyftorna i samhället. Där har betydande forskning gjorts av . Han har vid åtminstone två tillfällen varit här i och haft föreläsningar, inbjuden av . Det han kunde visa i sin forskning, som sedan blev en stor , var att ju mindre klyftor man har i ett samhälle, desto bättre är folkhälsan för alla inblandade grupper. Vi var därför från sida väldigt glada när regeringen tillsatte för att titta på vad vi i kan göra för att minska klyftorna. Även om vi är det land inom som har de minsta klyftorna vad gäller hälsa – och det ska vi vara stolta över – är de fortfarande oacceptabla. Vi riktade ganska skarp kritik när kommissionen tillsattes mot att man inte har valt att adressera en av de viktiga faktorerna. Det handlar om de regionala skillnaderna. Vi ser att i varierar folkhälsan inte bara beroende på om människor har jobb eller inte har jobb, om de har en bra bostad eller inte och vilken utbildning de har. Den varierar dessutom med var människor bor i landet. Det är beklagligt att regeringen inte valde att lägga in det i direktiven i ett läge där vi se att håller på att klyvas inte minst regionalt. Vi ser fram emot när kommissionen kommer med sitt slutbetänkande. Jag är helt övertygad om att den kommer att se att en viktig faktor är att vi måste se till att fler människor kommer i arbete och inte minst de som står långt från arbetsmarknaden. Jag är helt övertygad om att den kommer att fokusera på bristen på bostäder och förstås också skillnaderna i den form av utbildning människor har. Vi kommer att kunna ta del av det arbetet och sedan se vad man kan göra vidare. Tyvärr finns det farhågor om att det inte kommer att vara så mycket av konkreta förslag som kommer från kommissionen. Men det vet vi först när kommissionen har lagt fram sitt förslag. Den andra delen som vi inte får glömma handlar om de smittsamma sjukdomarna. Där finns det i utskottets betänkande flera intressanta områden. Det handlar om att se till att vi inte får ökade problem med antibiotikaresistens. Det har varit en viktig del när vi i har diskuterat frågorna i kammaren. Där ser vi att det har tagits en rad initiativ från regeringens sida, och det välkomnar vi. Ett andra område handlar om vaccination. Vi i utskottet har fått ta emot många mejl på det temat. Det är framför allt utifrån diskussionerna om vi ska göra vaccination obligatorisk i eller inte. Det finns ingenting som talar för att vi ska gå den vägen. Vi har en mycket hög vaccinationsfrekvens i . Det behövs inte någon lag för det. Däremot behövs det mer av upplysning. Det är för mig personligen självklart att man ska vaccinera sina barn. Jag har svårt att förstå de föräldrar som tar risken att inte göra det. Den andra diskussionen har rört om man bör införa ytterligare vaccinationsprogram, där ett antal förslag har kommit. Vi införde ett ordnat sätt för hur det ska gå till i när vi plockar in nya bra vaccin. Det är en utredning från en myndighet, och sedan blir det ett beslut av regeringen. Det är som vi ser det ingenting som ska beslutas i kammare eftersom vi där inte har kompetensen. Jag har ytterligare en punkt. Det handlar om en av de smittsamma sjukdomarna, där vi nu börjar ha möjligheten att helt utrota den. Det gäller hepatit C. Här finns det tydliga förslag. Det är där väldigt viktigt att regeringen går vidare med att ta fram en strategi för hur vi ska kunna åstadkomma det. Här har vi den historiska möjligheten att utrota en sjukdom som dödar ett antal människor . Då gäller det att vi tar den möjligheten. Jag står självklart bakom samtliga reservationer men yrkar bifall endast till reservation nr 9. 156 (V): Det känns som att det är dags att utjämna skillnaden i hälsa mellan och . Det är precis vad folkhälsa handlar om: allas rätt till en bra hälsa. Kommissionen för jämlik hälsa ska snart lämna sina förslag, som ska bidra till att minska hälsoklyftorna. Vi hoppas på att det är någorlunda konkreta förslag, för det är efterlängtat. Hälsoklyftorna är väldigt stora, och det är definitivt också en fråga om klass. Det är till och med några i före detta Alliansen som har nämnt det, vilket gläder mig lite. i visar olika tendenser. Vi lever , och vi har generellt en bättre hälsa. Men när man delar in befolkningen efter utbildningsnivå är det i stort sett så att de med kort utbildning faller ut på alla typer av risker och sjukdomar. Det handlar helt enkelt om klass och hälsa. Man kan också se att skillnaderna har ökat under . När man tittar på all genomgången forskning av ojämlikhet och hälsa är det väldigt tydligt att inkomstklyftor försämrar människors hälsa. De ekonomiska klyftorna gör helt enkelt människor sjuka på olika ledder. Rik och frisk, fattig och sjuk, klingar ganska bekant. Vi behöver en tydligare politik som arbetar enligt principen inkomstfördelning för att skapa det mer jämlika samhället. Om vi tittar i Vårdanalys rapport för att överbrygga? Jämlikhet i hälso- och sjukvårdens förebyggande arbete mot ohälsosamma levnadsvanor, en väldigt lång titel, är det väldigt tydligt att vi kan göra så mycket mer specifikt i landstingen. Det är uppenbart att landstingens styrning av vården inte fokuserar på jämlikhet trots att samtliga landsting tycker att det är väldigt viktigt. Vi kan också se att det inte är många specifikt öronmärkta ersättningar som går ut till landstingen för det förebyggande arbetet med syftet att minska hälsoklyftorna. Vi kan göra så mycket mer. Kommissionen för jämlik hälsa skriver i sitt delbetänkande att den önskar se en beredning om behov av en folkhälsolag. välkomnar det och menar att det är dags för en folkhälsolag, vilket redan finns i . Vi vill att man utreder förutsättningarna. Att arbeta med att minska hälsoklyftorna kan inte vara fritt valt arbete för landstingen. Utgångspunkten ska vara att varje kommun och landsting självklart ska ingå i det arbetet. Alltför många barn far illa. Hur barnen mår säger mycket om ett lands välstånd. är ett väldigt rikt land. Vi hamnar i topp när det gäller barns hälsa och barns villkor när man tittar på mätningar. Men larmet går ändå. Barns hälsa bestäms i stor utsträckning av socioekonomiska faktorer hos föräldrarna. Det handlar om föräldrarnas utbildningsnivå, och så vidare. Vi vet alla att det man får med sig från barndomen bär man med sig som vuxen. Barn till föräldrar som har hög inkomst och utbildning har upp till 40−45 procents lägre sannolikhet att bli inskrivna på sjukhus jämfört med barn till föräldrar med kortare utbildning. Barn till föräldrar som tar emot ekonomiskt bistånd är särskilt drabbade av hälsoproblem, och de löper mer än dubbelt så hög risk att dö under barndomen jämfört med andra barn. Det är tydliga siffror. Klyftorna i västvärlden har vuxit snabbt, och är ett av de länder där skillnaderna har ökat mest. Vi vet att tidiga insatser betyder mycket. Vänstern vill att lämplig myndighet uppdras att ta fram ett förslag till en handlingsplan för att minska hälsoklyftorna bland barn och unga. Vi kan inte längre avvakta med det. Att ta sitt liv drabbar. Ett liv försvinner, och anhöriga, vänner och arbetskamrater kan inte bli kvitt känslan av onödighet, smärta och skuld. Det nuvarande nationella handlingsprogrammet för suicidprevention togs fram 2008. dog fler än 1 500 personer genom självmord i , vilket innebär fyra självmord per dag. Bland dem som tar livet av sig finns äldre med psykisk ohälsa men även unga människor. tar 40–50 ungdomar sitt liv. I har denna grupp ökat i betydligt större omfattning än i andra EU-länder. Den psykiska ohälsan är omfattande bland hbtq-personer. Var tredje transperson har övervägt att ta sitt liv. Vi måste ha en större medvetenhet om vad som utgör riskfaktorer och vilka som utgör riskgrupper för självmord. Det går att rigga ett sådant system. Även människor som har kontakt med vården tar sina liv. hade 106 suicidfall varit i kontakt med vården. av dessa patienter erbjöds inte vård med större hjälpinsats och tillsyn när de bad om hjälp. Det gör mig gråtfärdig. Detta visar på en rad brister beträffande suicid inom vården som vi måste göra något åt. Många barn och unga förlorar en förälder eller ett syskon genom suicid. När någon har tagit sitt liv är det viktigt att de efterlevande får stöd. Det bör vara obligatoriskt så länge man inte avböjer. Det bör därför tas fram ett nationellt program för stöd till dessa efterlevande eftersom det är så drabbande och något man bär med sig. Det fanns då politiker ville internera hiv-infekterade. Det har skildrat i Torka aldrig tårar utan handskar. Då innebar hiv död i aids. Vi får tacka alla forskare internationellt och nationellt för att det finns mediciner som gör att hivviruset knappt kan mätas hos en hivinfekterad person. Det är en extrem framgång för och hela världen. Åtgärder för att begränsa spridning av hiv är att fler måste använda kondom och att fler måste testa sig. Det är the main thing. Det är också nödvändigt att stigmatiseringen av hivpositiva minskar och att personer som lever med hiv får medicinsk behandling. Det är viktigt att lagen och förhållningsreglerna speglar den förändring som har skett, men det ser vi inte . Det har kommit ny kunskap på hiv-området, och det finns evidens för att informationsplikt har en positiv effekt. kritiseras också ganska hårt internationellt för sin lagstiftning, och det är dags att vi ser över den. En annan farhåga är att man försätts i en falsk känsla av trygghet: Om ingen säger att den är hivpositiv så är ingen det. I ett internationellt sammanhang ligger högt när det gäller antalet fällande domar mot hivpositiva. Vi anser att smittskyddslagen bör ses över i syfte att ta bort osakliga förhållningsregler och tvångsåtgärder för människor som lever med hiv. Min sista punkt handlar om vaccinationer. Det allmänna vaccinationsprogrammet har god täckning, och de flesta barn är skyddade mot exempelvis mässling och polio. Det förekommer dock en lite yvig diskussion, bland annat på nätet, om nyttan av vacciner. Det bygger upp en skepsis mot vacciner. Det är av samhälleligt intresse att så många som möjligt får vaccin mot dessa barnsjukdomar, infektioner och så vidare. Därför vill vi utforma en informationsinsats och riktade insatser om fördelarna och nödvändigheten av barnvaccinationsprogrammet. Jag står självklart bakom alla våra motioner och reservationer men yrkar bifall bara till reservation 5. 157 (L):