prot · H409107 · 2017-05-09 00:00:00 — Det har handlat om konverteringar av färjor till el. Det skulle glädja mig mycket om vi fick se ytterligare sådana ansökningar. Här kan jag påpeka att även företag kan ansöka till Klimatklivet. Det sker också mycket arbete i samarbete mellan de ansvariga kommunerna, hamnarna och sjöfarten för att komma vidare med innovation och testa ny teknik och nya bränslen. kom nyheten att det första riktigt stora fartyget nu kommer att gå i på flytande gas, som är ett framtidsbränsle. Vad gäller IMO ska självklart vara aktivt i IMO. De senaste riktigt bra miljöförslag som vi har fått igenom har vi däremot fått fram inom Helcomsamarbetet. Helcom har identifierat effektiva åtgärder för och gemensamt föreslagit dem till IMO. Två sådana förslag som är på väg för beslut i IMO är dels hanteringen av de stora kryssningsföretagens hantering av avlopp, dels att göra till ett NECA-mål, det vill säga att även hantera kväveoxidutsläppen från sjöfarten. Det är två mycket positiva förslag. Det är viktigt att vi har enats i Helcomområdet. Det tar lite , men det är ett väldigt bra sätt att arbeta med miljön inom gemensamt med IMO och våra grannländer. 107 (M): Det är bra att vi kan gå före när det gäller miljölagstiftningen och miljöarbetet inom sjöfarten för att gynna havsmiljön och, precis som miljöministern lyfter fram, komma till rätta med problemet med grå- och svartvatten, som har varit en följetong och som jag också har debatterat här i kammaren tidigare. Det är glädjande att vi nu äntligen är på väg framåt i frågan och även fått med oss och övriga länder kring på att säkerställa att de enormt stora flytande hotellen tar hand om sitt avloppsvatten på ett bra sätt. Jag tror också att det är oerhört viktigt, herr talman, att vi inte bara jobbar i den region där vi befinner oss, här vid , utan vi måste också driva på inom IMO för att skärpa de globala reglerna. Sjöfarten har lite grann seglat under radarn, om uttrycket tillåts, och inte haft så mycket regler och krav på sig. har vi stränga svavelregler i och i . De kommer globalt att skärpas successivt , och det är bra. Men vi behöver också fler och tuffare regler när det gäller sjöfartens klimatpåverkan i övrigt. Där tycker jag att IMO är den främsta vägen framåt och att det är där vi ska försöka få till krav på utsläpp och sedermera eventuellt försöka sätta pris på utsläppen. Det är den bästa vägen framåt och en bättre väg än att till exempel införliva sjöfarten inom EU:s utsläppshandelssystem. Jag vill se ett globalt regelverk där. Sedan hoppas jag – mer kan jag nog tyvärr inte göra – att regeringen lever upp till ambitionen att skyndsamt få på plats ett sanktionssystem, som är så viktigt. Om vi ska fortsätta driva miljöinnovation och se till att svensk sjöfart ligger i framkant måste vi upprätthålla en sund konkurrens. Då måste det löna sig att göra rätt och göra de investeringar som leder till en bättre miljö, och då krävs ett effektivt sanktionssystem. 108 Miljöminister (MP): Jag kan kort avsluta med att säga att jag är helt överens med ledamoten om att det är viktigt att vi i alla delar av vår miljölagstiftning har effektiva sanktionssystem, och jag kan även upprepa beskedet att vi återkommer med ett sådant . Överläggningen var härmed avslutad. § 21 Svar på interpellation 2016/17:470 om export av vår miljöpåverkan 109 Miljöminister (MP): har frågat mig hur jag bedömer att miljöpåverkan globalt kommer att förändras och inom vilka sektorer jag kan se en ökad respektive minskad belastning. Vidare frågar vilka åtgärder jag och regeringen är beredda att vidta med anledning av detta. Svensk produktion och konsumtion leder till miljö- och klimatpåverkan såväl i som i andra länder. Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation kunna överlämna ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Rika länder har historiskt sett stått för en stor del av klimat- och miljöpåverkan, och de måste nu gå före. Eftersom har begränsad möjlighet att ställa krav på produktionen i andra länder är globala avtal och samarbeten av stor betydelse för att minska den globala belastningen. ska därför fortsätta att visa ledarskap för en hållbar utveckling och det globala miljö- och klimatarbetet, exempelvis när det gäller genomförandet av och Agenda 2030 samt i bilaterala samarbeten. En viktig del i ledarskap är att driva teknikutveckling och ett starkt innovationsarbete. Det påverkar och driver utvecklingen mot grönare lösningar i hela världen, bland annat genom export av miljö- och resurseffektiva tekniker. Med låga utsläpp i produktionen kan också bidra till att minska de globala utsläppen även om produktionen i sig ökar, i de fall den ersätter produktion med större belastning. kan bidra till en positiv utveckling och minska den globala belastningen genom insatser inom en rad områden. En av regeringens prioriteringar är att ställa om till en cirkulär ekonomi. Detta innebär att beakta produkters hela värdekedja för att minska klimat- och miljöpåverkan och öka resurseffektiviteten, oavsett om produkterna produceras i eller i andra länder. Åtgärder som bidrar till hållbar konsumtion och produktion och en cirkulär ekonomi presenteras i en rad av den antagna strategier, till exempel strategin Smart industri, exportstrategin, livsmedelsstrategin, strategin för hållbar konsumtion och Samverkansprogrammet Cirkulär och biobaserad ekonomi. Målen för livsmedelsstrategin är bland annat en ökad total livsmedelsproduktion och en ökad andel ekologisk produktion som målet ska bidra till hållbar utveckling i hela landet. Med låga växthusgasutsläpp i produktionen av olika livsmedel kan bidra till att minska de globala utsläppen, i de fall den ersätter livsmedelsproduktion med högre utsläpp. Produktionsökningen, både konventionell och ekologisk, bör svara mot konsumenternas efterfrågan. Det finns en enorm efterfrågan på ekologiska livsmedel, och det råder brist på flera svenska ekologiska produkter. För andra sektorer, såsom tillverkningsindustrin, ska råvaruproduktionen vara hållbar. Vidare ska material och produkter återanvändas, återvinnas, repareras och uppgraderas i allt högre grad. Regeringen har bland annat infört skattereduktion och sänkt moms för att öka reparationer av produkter. Förändrade konsumtionsvanor är ett sätt att minska miljöpåverkan. Regeringen avser därför att i högre utsträckning beakta konsumtionens konsekvenser för miljön genom att bland annat öka kunskaperna om konsumtionens konsekvenser, såväl nationellt som globalt stimulera beteendemönster som beaktar hållbarhetsaspekter samt främja ett effektivt utnyttjande av resurser. Därmed minskar konsumtionens negativa miljöeffekter, och förutsättningar skapas för en hållbar tillväxt. I enlighet med strategin för hållbar konsumtion ska regeringen inrätta ett forum för miljösmart konsumtion och för att stimulera miljösmarta konsumtionsmönster. Det är regeringens ambition att miljömålen ska nås. Arbetet med att nå målen har intensifierats, och allt fler aktörer i samhället är involverade i olika typer av miljöarbete. finns stora behov av ytterligare åtgärder för att ställa om samhället och uppfylla målen. Regeringen vill därför öka takten i genomförandearbetet. 110 (M): Tack, miljöministern, för svaret! I Agenda 2030-målen anges bland annat att alla FN:s medlemsländer ska arbeta för att säkerställa hållbara konsumtions- och produktionsmönster samt främja ett hållbart jordbruk. riksdag har också fastställt generationsmålen, som jag nämner i interpellationen, där det framgår att vi inte ska exportera vår miljöpåverkan till andra länder. Det är viktigt att tänka på att hållbarhetsfrågor handlar om balansen mellan miljö, ekonomi och sociala frågor, men de handlar också om att väga lokala och globala aspekter. Regeringen har angett att den vill öka såväl produktionen som konsumtionen och exporten av ekologiska livsmedel. Eftersom en ökad andel ekologisk produktion ger lägre produktionsvolym totalt innebär detta vissa problem. Eftersom svensk livsmedelsproduktion generellt sett är mer miljövänlig än alternativen innebär en minskad svensk produktion också en ökad miljöbelastning globalt sett. Varorna måste då ersättas med produkter som är producerade någon annanstans och sannolikt med mindre strikta krav. Enligt en del forskning, bland annat från SLU, som beskrivs i boken drömmen ger ekoodling inte ett lägre utsläpp av näringsämnen till yt- och grundvatten och riskerar att bidra till övergödningen. Det är något som försvårar uppfyllelsen av det av fastslagna övergödningsmålet, som är ett av miljömålen. Forskarna varnar också för att mål om ökad konsumtion av ekologiska livsmedel innebär att naturmark måste omvandlas till i eller utomlands. Det betyder då att skogs- eller där koldioxid lagras måste avverkas. Det är problematiskt ur ett miljö- och klimatperspektiv. Till det kan läggas att ekologisk produktion ofta har högre klimatutsläpp per kilo producerad produkt. sa miljöministern i sitt svar att ”med låga utsläpp i produktionen kan också bidra till att minska de globala utsläppen även om produktionen i sig ökar, i de fall den ersätter produktion med större belastning”. Det är helt sant, men det omvända gäller också. Om svensk produktion minskar och ersätts av produktion i andra länder med högre utsläpp ökar de globala utsläppen. Med höga utsläpp i produktionen bidrar till att de globala utsläppen ökar även om produktionen i sig minskar. Låt mig summera. Med mer av ekologisk produktion riskerar vi alltså en situation där vi producerar mindre i men med ökade utsläpp av växthusgaser per kilo producerad produkt, som den minskade produktionen måste ersättas av import av produkter som har större miljöpåverkan. Det blir en dubbelt negativ effekt. Problemet är att vi bryter dels mot flera av miljömålen, dels mot generationsmålet. Varför har regeringen formulerat ett så tokigt mål när det gäller att öka den ekologiska produktionen? Med ett sådant mål vill man gärna veta hur regeringen tänker agera för att minska den negativa miljöpåverkan som åstadkoms genom agerandet. Mina frågor i min interpellation gällde dels hur regeringen ser på utsläppen från olika sektorer och vår export av vår miljöpåverkan, dels vad regeringen avser att göra åt dem. Jag tvingas att konstatera att trots ett ganska långt svar som innehöll en hel del intressanta resonemang saknas svar på båda frågorna. Jag fick inte höra en beskrivning av hur det ser ut i de olika sektorerna, och inte heller fick jag höra förslag på vad regeringen vill göra för att åtgärda problemen. 111 Miljöminister (MP): Jag är glad att ställer en fråga som baseras på den del av genomförandet av Agenda 2030 som handlar om hållbar konsumtion och produktion. Jag har nämligen tidigare uppfattat ett motstånd från mot att diskutera och ta upp den delen av miljöarbetet. Anledningen till att det är så viktigt är att statistiken visar att summan av klimatpåverkan från svenskars livsstil och konsumtion är betydande. Den är betydligt större än de utsläpp som sker inom gränser. Det är främst den del av utsläppen som sker i andra länder som står för ökningen, bland annat till följd av ökad import av livsmedel och ökat internationellt resande. Detta är en av anledningarna till att regeringens vårbudgetproposition har kompletterats med en miljöbilaga, där ett av fokusområdena utgörs av analys av konsumtionens påverkan. Läser man den bilagan kan man konstatera många saker, bland annat att detta är ett område som behöver utvecklas vidare så att vi får ännu bättre metoder för att få grepp om de här frågorna som vägledning för kommande politik. Men vi vet att det är ett område vi måste hantera. Inom livsmedelsstrategin, som har starkt stöd i , har man kommit överens om att totalt sett öka livsmedelsproduktionen i . Det finns många goda skäl att göra det. Men man säger också att livsmedelsproduktionen ska möta konsumenternas efterfrågan på konventionellt respektive ekologiskt. När vi tar tillbaka detta och tittar på vad vi ska göra, vad som blir nästa steg, och kan konstatera att efterfrågan på ekologiska livsmedel är större än den svenska produktionen är det för mig naturligt och inte något politiskt ställningstagande att vi startar ett arbete för att öka den ekologiska produktionen för att möta denna efterfrågan. En ökad produktion av ekologiska livsmedel skulle också bidra till att uppnå flera av miljökvalitetsmålen, exempelvis Giftfri miljö, Ett rikt odlingslandskap och Ett rikt växt‑ och djurliv. Vi vet ganska mycket om hur den ekologiska produktionen bidrar till biologisk mångfald i odlingslandskapet. Det är en väldigt viktig fråga, för det är i just de delarna som den biologiska mångfalden minskar snabbast. Jag ser inte de målkonflikter som Gjörtler lyfter fram, det vill säga att ökad ekologisk odling skulle leda till mindre produktionsvolym. Detta ska bland annat ses i sammanhang av ett arbete för att öka svensk livsmedelskonsumtion. Det råder brist på flera svenska ekologiska produkter. Den växande marknaden för ekologiska livsmedel skapar möjligheter på marknaden för små och stora svenska jordbruks‑ och livsmedelsföretag. Det är felaktigt att avsaknaden av möjlighet att möta konsumenternas efterfrågan beror på akut brist på mark. Jag har inte sett några analyser som säger att det är det som är bristen. Det handlar om att få upp produktionsvolymerna och öka affärsmässigheten, och det handlar om produktionskedjor. Att få till en värdekedja i företagandet är det som behövs mest. 112 (M): Tack, miljöministern, för svaret! Jag måste ändå säga att jag blir lite konfunderad över resonemangen. Miljöministern började med att konstatera att det här handlar om mer än utsläpp inom och att en av de största faktorerna för vår miljöpåverkan är import av livsmedel. Det är ju exakt det resonemanget som ligger till grund för min interpellation: Om vi styr politiskt mot en produktion som ger lägre produktionsvolymer innebär det, allt annat lika, att vi blir tvungna att importera mer. Allt annat lika blir alltså miljöpåverkan större. Vi ökar vår globala miljöpåverkan. Det är precis det som är problemet som jag försöker belysa, så jag förstår inte riktigt miljöministerns resonemang. Jag tycker att det som anförs här understryker precis den poäng jag försöker göra. När det gäller miljömålen är det korrekt att utfallen kan bli olika. Det är inte överallt som det är entydigt vilka resultat man får. Biologisk mångfald, till exempel, kan i flera fall bli betydligt bättre genom ekologisk produktion. Det handlar dock rätt mycket om hur det ser ut i omgivningen, runt de här markerna. För målet Giftfri miljö är det också tydligt. Men vi ser att det finns stora problem till exempel när det gäller klimatutsläppen. Marknadens efterfrågan ska styra, står det i de mål som vi är överens om. Det är korrekt. Frågan är bara vad man menar när man talar om en marknad. Det är ju inte så att konsumenterna betalar fullt ut vad det kostar för ekologisk produktion. Det finns ganska omfattande offentliga subventioner för ekologisk produktion. Vi vet alltså egentligen inte om konsumenterna är beredda att betala det som de uppfattar som ett mervärde. Jag tycker att om man säger att marknaden ska styra det här, då bör man också ta bort den typen av subventioner. Mitt perspektiv handlar inte om att miljöarbetet inte skulle vara viktigt inom livsmedelsproduktionen. Det är snarare tvärtom. I stället för att fokusera på en produktionsform och försöka styra att människor ska konsumera eller producera mer av den tror jag att vi behöver jobba med miljöpåverkan från hela vår livsmedelsproduktion. Det kan vi göra som livsmedelsproduktionen kan öka och vi därmed kan minska den påverkan som kommer från importen. Vi vet att teknikutvecklingen går framåt snabbt. När det gäller användningen av växtskyddsmedel är vi redan världsledande – vi använder väldigt lite i det som kallas konventionell produktion. Det kan minska ytterligare genom ny teknik. Robotar kan med precision spruta där det behövs eller till och med rensa ogräs manuellt. Vi vet alltså att tekniken kommer att göra att det här blir ett ännu mindre problem framöver. Då ställer man sig frågan varför det är så viktigt att styra bort mot en mer ideologisk – nästan religiös – produktionsform, där man utesluter en del av de hjälpmedel som kanske kan behövas även av hälsoskäl för att få bort svampangrepp och sådant som kan vara skadligt även för människor. Jag vill också påpeka att det finns en lite slarvig formulering i svaret från miljöministern. Det står att miljömålen för livsmedelsstrategin är ”en ökad andel ekologisk produktion”. Det är inte riktigt korrekt. Det är en del av regeringens egen formulering, men i de långsiktiga mål som vi brett kommit överens om finns inte den formuleringen med. Där talar vi om att livsmedelsproduktionen ska öka generellt eller totalt. Jag noterar som sagt att miljöministern ännu inte riktigt svarat på frågorna som jag ställt och hoppas att det går att få detta utvecklat lite mer i nästa svar. 113 Miljöminister (MP): Delarna som rör livsmedelsstrategin har vi kommit överens om. Vi har brett stöd för och lägger otrolig vikt vid att öka livsmedelsproduktionen i . En anledning är den som Gjörtler lyfter fram: att svensk jordbrukssektor ska hålla god kvalitet och skapa livsmedel av hög kvalitet. En annan är fördelen med att ha produktionen nära konsumtionen. Vi säger också att produktionen ska möta efterfrågan. Det finns större efterfrågan på ekologiskt än det finns svenska produkter. Det har varit en drivfaktor i den ökande exporten att konsumenterna har sökt produkter som inte har funnits inom svensk produktion. Jag ser det som ren matematik att man då har startat arbete för att öka produktionen av svenska ekologiska livsmedel. Detta går också hand i hand med rekommendationer från myndigheter, inte minst vad gäller påverkan på den biologiska mångfalden i odlingslandskapet. Där ser vi en minskning av arter i väldigt oroande takt och även stora problem med pollinatörer, som är helt avgörande för allt jordbruk. Ett annat resonemang handlar om hur svenskars konsumtion påverkar i världen. Där är vi överens om uppfattningen – som också finns i bilagan till vårpropositionen – att den ökade livsmedelsimporten är en del i att våra konsumtionsbaserade utsläpp har ökat. Sedan går Gjörtler över till ett teoretiskt resonemang. För att det ska stämma bygger det på att antalet kvadratmeter mark som vi använder förblir detsamma och att en teoretisk brist på mark utgör ett hinder för ökad svensk livsmedelsproduktion, specifikt den ekologiska. Men här är det något som inte stämmer – vi har ju tyvärr mark som ligger i träda i . Detta är också en av anledningarna till att vi vill öka den svenska livsmedelsproduktionen: Vi ser fördelar med att marken hålls uppe via växtodling och djurhållning. Det finns tvärtom ett värde i att mer av marken i brukas. Tyvärr tappar Gjörtler sedan det lite större resonemang som krävs för att vi verkligen ska få ett grepp om helheten när det gäller hur vi svenskar påverkar genom vår konsumtion och skapar utsläpp i och utomlands. Den stora potentialen i att jobba mer med den frågan är vad vi kan åstadkomma bilateralt och samarbetsmässigt i de länder dit vi exporterar. Vi har väldigt framgångsrika bilaterala samarbeten, som är kopplade till handelsutbyte där vi sprider svenskt administrativt kunnande och inte minst vårt miljökunnande. Därmed kan vi påverka den produktion som vi sedan konsumerar när vi importerar. 114 (M): Tack, miljöministern! Jag tycker att det finns väldigt mycket klokt i det resonemang miljöministern för, och jag håller med om stora delar av det som sägs nu på slutet. Andra delar av resonemanget tycker jag fortfarande haltar rätt betänkligt. Det är naturligtvis korrekt att man inte kan utgå från att tillgången på mark ska vara exakt densamma. Man skulle förstås kunna använda en del av, eller gärna all, den mark som ligger i träda. Så i någon mening är det sant att det finns tillgång till mark som inte används. tror jag att man ändå ska tänka lite kritiskt och fundera på vilken mark man tror har lagts i träda. Det är sannolikt inte den allra bästa och mest produktiva jordbruksmarken. Detta tror jag att man måste ta med i bedömningen. En sammanställning från SCB och visar att de faktiska ekologiska spannmålsskördarna är betydligt lägre; man får ut mellan jämfört med de konventionella spannmålsskördarna. För matpotatis är siffran . Detta ger en bild av hur mycket mark till som behövs för att kompensera för bortfallet när man styr om. Sedan tror jag att man egentligen inte ska tänka så snävt, utan man behöver tänka större. har ett ansvar, tycker jag, i ett globalt perspektiv, särskilt om vi beaktar Agenda 2030. Vi har ett ansvar för att med våra förutsättningar producera så mycket livsmedel som möjligt, för det finns ett globalt behov av detta. Vi skulle kunna exportera mycket mer. I stället för att fokusera på en produktionsform som ger låga volymer skulle man kunna fokusera på att öka produktionen över hela spannet – hela den konventionella produktionen – och sträva efter att minska miljöpåverkan. Där tycker jag att regeringen går fel. Man riskerar att fastna i en låsning kring en viss produktionsform som inte leder framåt. 115 Miljöminister (MP): Svenskars efterfrågan på ekologiska livsmedel ökar. Vi kan göra direkta kopplingar mellan möjligheten att möta den med produktion i , med de möjligheter för företag i som detta rymmer, och möjligheter att genom en näring och en produktion också bemöta ett av de stora problem vi har i miljöarbetet. En av de snabbaste negativa trenderna gäller biologisk mångfald i jordbruket, och det är bara en av de faktorer som är positiva i det ekologiska jordbruket. Jag väljer att fokusera på den eftersom den är tydligast. Jag tycker att det är märkligt att då säga att det är bättre att de svenskar som vill ha ekologiska produkter ska fortsätta att köpa importerade varor, trots de längre transporter det innebär och de missade affärsmöjligheterna för svenska företag. Jag är otroligt glad att fler svenskar väljer att köpa ekologiskt och att betala mer för den miljötjänst det innebär, och jag ser stora möjligheter att möta den efterfrågan med svensk hållbar produktion. Överläggningen var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2016/17:183 Ändringar i fiskelagen 2016/17:186 Fortsatt giltighet av en tidsbegränsad bestämmelse i inhämtningslagen § 23 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2016/17:501 Översyn av dubbdäckslagstiftningen av (M) till statsrådet (S) 2016/17:502 Torka och tillgången till grundvatten av (M) till statsrådet (S) 2016/17:503 Landets deltidsbrandkårer av (M) till statsrådet (S) 2016/17:504 och fiskeavtalen av (V) till statsrådet (MP) 2016/17:505 Dubbdäckslagstiftningen av (M) till statsrådet (S) § 24 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2016/17:1347 agerande i av (KD) till utrikesminister (S) 2016/17:1348 Konsekvenserna av borttagande av id-kontroller av (M) till statsrådet (S) 2016/17:1349 Förstärkning av gränskontrollerna vid av (M) till statsrådet (S) 2016/17:1350 Skäl för borttagande av id-kontroller av (M) till statsrådet (S) 2016/17:1351 Förstärkt gränskontroll och polisens kapacitet av (M) till statsrådet (S) 2016/17:1352 Information till polisen om borttagande av id-kontrollerna av (M) till statsrådet (S) 2016/17:1353 Kompensatoriska hjälpmedel vid högskoleprovet av (S) till statsrådet (S) 2016/17:1354 Hälsodata i av (C) till statsrådet (S) 2016/17:1355 Insatser för växtförädling inom ramen för livsmedelsstrategin av (M) till statsrådet (S) 2016/17:1356 Alkoholfri öl av (MP) till statsrådet (S) 2016/17:1357 Översyn av reglerna för friskvårdsbidrag av (M) till finansminister (S) 2016/17:1358 Polisers rätt till kränkningsersättning av (M) till statsrådet (S) 2016/17:1359 Studsvikslagen av (M) till statsrådet (S) 2016/17:1360 Id-kontrollerna vid av (M) till statsrådet (S)