prot · H40988 · 2017-03-29 00:00:00 — Jag väljer att fokusera på , gruppledare för i . Det är du som är original i den här debatten. väljer protektionism framför välstånd, öppenhet och handel i . När man röstade om med valde fyra ledamöter att rösta nej, och det var tyvärr inte första gången. Vi hörde en diskussion mellan Svenneling och om och huruvida de ska utreda och ta reda på hur det egentligen är. EU och – två vänliga makter i världen – vill ha mer av frihandel. Och och gör allt vad de kan för att krångla till, utreda och fördröja. Varför är ni så skeptiska till och till ? 41 (MP) replik: Ursäkta att jag var på väg från talarstolen, ! Jag vill självklart ha ett replikskifte med dig, och det gläder mig att vi till stora delar har en samsyn vad gäller handelspolitiken. Protektionism är ingenting som står för och inte heller nationalism. Vi är verkligen för öppna gränser och att människor ska kunna röra sig globalt, arbeta och söka sig till andra kulturer och njuta av och ha utbyte av dem. Jag kan också vara tydlig med att vi har förtroende för svenska myndigheter och verk. Däremot är vi inte beredda att köpa grisen i säcken. Det är självklart att man sakligt måste granska alla typer av avtal som vi ingår som stat eller för den delen som privatpersoner, men är det riksdag och regeringens arbete vi talar om. Det är oerhört viktigt att man bereder olika beslutsärenden. Det finns också ett lagligt krav på detta. För min del är jag glad att vi har i regeringen, som tar beredningskravet på allvar och ser till att vi fattar beslut på välgrundade underlag. 42 HANS (M) replik: Det är bra att man har på fötterna, . Det är bra att man har underlag. har i olika omgångar fått i uppdrag av regeringen att undersöka svenska näringslivsintressen i relation till och att se över de ekonomiska relationerna med . Dessutom har de fått i uppdrag att förbereda förhandlingsstarten med . Detta är offensiva uppdrag. har det, som jag har nämnt tidigare, varit en betydligt mer skeptisk linje. Här ska man se på konsekvenser för djurs hälsa och demokratiskt beslutsfattande. Det har också kommit fram till. Jag har stor respekt för rapporter även om de produceras under semestertid. Jag har stor respekt för deras slutsatser, som bygger på kompetens och kvalitet . Detta är ett frihandelsavtal som har manglats i skuggan av det transatlantiska partnerskapet TTIP med , och det är ett av de bästa frihandelsavtalen . Det enda jag kan vara skeptisk till är den nya tvistlösningsmekanismen, som inte är bättre än den gamla – ISDS. Men detta avtal vill ni likväl, trots att det är förhandlat och ska komma fram till beslut i , fortsätta att utreda och nagelfara. Ni vill fortsätta att hitta kryphål och små skavanker i hörnen. Jag förstår att ni i vill gräva djupt i den här pölen. Ni är emot storbolag, ni är emot marknadsekonomi och ni är emot frihandel. Men jag tycker att också borde sätta ned foten och säga: är det färdigutrett. går vi till beslut om CETA. står vi upp för vår regering, och står vi upp för . 43 (MP) replik: En av de slutsatser som drog i sin rapport, som gjordes , var att det behövdes ytterligare analyser. Det är vad man säger själv på : Tiden har varit för knapp, och man har bara kunnat göra en övergripande analys. Analysen var i och för sig positiv när det gäller avtalet. Man bedömde att man inte kunde se att möjligheter att fatta demokratiska beslut skulle påverkas eller förändras. Äganderätten skulle inte förändras i någon omfattning. Det fanns massor med chill effects som man inte heller kunde se någon stor risk för. Men betonade att det var en översiktlig analys, och man sa själv att det behövdes fördjupade analyser. Detta tar vi på allvar, och vi har också sett till att sådana analyser är på gång. Jag vet inte om Hans har möjlighet att svara på detta, men nog ser jag en skillnad mellan ISDS och ICS. Det du sa förvånar mig lite grann. Det handlar mer om formen för hur man löser tvister och inte vad man kan tvista om. Det viktigare är egentligen vad man kan tvista om. Det är det första steget. Ska man över huvud taget kunna stämma eller inte stämma? Sedan är frågan: Var ska stämningen ske, och hur ska den gå till? Där tycker jag egentligen att det finns mycket mer att diskutera, men det tillåter inte tiden i detta replikskifte. 44 (MP): Handelspolitik är rubriken för det vi talar om . Men handelspolitik har blivit något annat. Jag tror att i princip alla partier skulle kunna skriva under på att handel och frihandel har gynnat historiskt. Men vad är handel ? Förut var det tullar, kvoter och kvantitativa begränsningar. Det vi talar om är något helt annat. Det finns några kvarvarande tullar till både och , och det finns lite protektionistiska drag kvar i vissa lagstiftningar. Till exempel är de strikta mot andra länder när dessa försöker vara med på upphandlingar. Men huvuddelen av de nya avtalen är något helt nytt – något helt annat. Därför förstår inte jag oro för att analysera detta i grunden. Titta på de 65 bilaterala investeringsavtal vi har ! De är på 8, 12 och 20 sidor. Jag tror att något avtal är på 30 sidor. Man kom överens om principer: Vi vill handla med varandra, och om det blir diskriminering ska vi ta det till domstol. Men talar vi om avtal som är på 1 600 eller 2 000 sidor och som i detalj ska reglera hur kommuner, landsting och stater ska få eller inte få reglera sin verksamhet. Det är något helt väsensskilt från tidigare frihandel. Det här är inte frihandel. Det här är detaljreglerad handel, som kan gynna vissa eller andra. Jag håller helt och hållet med om utskottets bedömning av min motion om konsekvensanalyser: Det här ska vi studera noggrant. Frågan är inte om det finns åsiktsskillnader i . Frågan är om det finns åsiktsskillnader i . Vissa vill inte veta vad de gör, och andra vill veta vad de gör. Vad är det då vi talar om konkret? Det finns vissa som säger att det här är så bra och att det inte är någon fara. Men har inte ens svarat på alla frågor. Exakt vilka verksamheter faller inom ramen för undantagen i sektion B om marknadstillträde och C om nationell behandling? Hur ska man tolka undantagen när det kommer till liberalisering? I analys av står det till exempel att alla tjänsteaktiviteter som regleras på , lokal och landstingsnivå är utanför de åtaganden som har gjort i CETA. Men detta undantag gäller bara de verksamheter som är non-conforming, alltså inte i enlighet med avtalet. Dem behöver man inte skriva in i annex 1 om åtaganden och undantag. Men man kan tänka sig att man fattar ett beslut som minskar konformiteten med avtalet, till exempel på lokal nivå, och inte har ett specifikt undantag i annex 2 där man säger att man vill göra saker som minskar konkurrensen. Detta omfattas inte garanterat av undantagen. Här finns ingen konsensus. Vi vet inte. Den lokala nivån är bara explicit undantagen i det fall en åtgärd på denna nivå bibehåller en redan avvikande åtgärd eller genomför en åtgärd som innebär en ännu högre grad av liberalisering. Att vill ge frikort till alla liberaliseringar är inget nytt. Men socialdemokrater, miljöpartister och vänsterpartister vill gärna veta att vi kan återföra järnvägsunderhållet i statlig regi om vi skulle vilja det. Vi skulle gärna vilja veta att om vi vill införa en reglering av vinster i välfärden omöjliggörs inte det av ett avtal och någon annan än riksdag får bestämma om det. Vi skulle gärna vilja veta att till exempel ett förslag om gruvskatt är möjligt utan att bryta mot avtalet. Är det orimligt att vi vill säkerställa att vi har det regleringsutrymmet när det finns tveksamheter rörande avtalets undantag, som delvis ger sådana möjligheter men inte garanterar dem, och hur man ska tolka de här artiklarna? Jag tycker att det är självklart att ett land ska säkerställa att man har de här möjligheterna innan man säger ja till avtalet. Skulle det vara en katastrof om avtalet blev lite försenat? Inte ens de beräkningar som kommissionen har gjort säger att skulle ge i engångs- men dock permanent effekt på tillväxten. är en faktiskt ganska positivt och högt räknad siffra, för den är baserad på de absolut mest ambitiösa genomförandena av avtalet. Dessutom har man använt en metod som heter CGE, som har blivit kritiserad för att ofta överskatta de ekonomiska effekterna. Jag tror faktiskt att det skulle säkerställa att vi kan upprätthålla de demokratiska val vi gör här i , att vänta några månader på att kanske få 0,03 procents tillväxt. Det är värt väntan. Så otåliga är inte miljöpartister, och inte andra heller, hoppas jag. Ett annat exempel där det blir problematiskt att veta hur man ska tolka avtalet är när det gäller arbetsrätt och hållbar utveckling. Det finns en möjlighet att besluta om åtgärder som stärker arbetsrätten och hållbar utveckling, men de är villkorade till en generell överensstämmelse med avtalet. Och i den generella överensstämmelsen med avtalet och enligt den jurisprudens som finns från finns det ett problem, nämligen att de krav man ställer ska vara legitima. I en demokrati tycker jag att det ska vara som bestämmer vad som är legitimt och inte, men i det här fallet, om det uppstår en konflikt, är det en skiljedomstol som gör det. En annan tveksamhet i analys som vi borde fördjupa oss i är att de säger att det finns generella undantag när det gäller skola, vård och omsorg på EU-nivå – sedan har gjort ett specifikt nationellt undantag för skolan – men problemet är att möjligheterna att gå till skiljedomstolen gäller åtaganden i kapitel B, C och D. Det betyder att även om de här sektorerna skulle ha fullgoda undantag kan man fortfarande använda tvistlösningsmekanismen för dem. Tycker ingen här att det vore bra att ta reda på hur vi ska säkerställa skyddet? Jo, utskottet föreslog det, och det tycker jag är den enda rimliga hållningen här. Antalet skiljedomsförfaranden ökar. satte man rekord med 70 nya förfaranden. , trots att har många avtal med många länder, har inte , eller andra stämt oss. Det kan bero på att deras företag kanske inte har tillgång till jurister som kostar i samma utsträckning som företag i större länder. Men vi har sett en tendens att fler och fler västländer nu faktiskt stäms. Om , TTIP och CETA genomförs innebär det inte att vi lägger till 3 avtal till 65, utan beräkningarna visar att man faktiskt trefaldigar möjligheterna att kunna stämma vårt land. Då är det väl bra att säkerställa att det de kan stämma oss för är begränsat till det som inte är undantaget, där vi inte har försökt med rättsliga medel och att skriva in allting rätt i alla annex? Det är väl bra att kunna säkerställa att de undantagen är verkliga och inte kan undermineras av rättsprocesser? Det tycker jag är fullt rimligt att vi tar reda på innan vi fattar beslut här i . Jag tackar utskottet för att det har tillstyrkt förslagen. Motionen avstyrks, men man har ändå bifallit idén att vi ska veta vad vi gör innan vi skriver på så här komplicerade avtal. 45 HANS (M) replik: Kommer du att rösta nej till i riksdag, ? 46 (MP) replik: Jag kan inte sia om framtiden. Jag vet inte ens om avtalet någonsin kommer att komma till riksdag. Det ska ratificeras av alla länder. kommer att börja gälla interimistiskt för de delar som EU har kompetens över redan när det kanadensiska parlamentet godkänner det. Resten ska vi behandla här. Det är precis det jag efterlyst, alltså att alla ska känna sig trygga med det svaret. Jag känner stor tveksamhet till det här avtalet. Det är ingen hemlighet. Jag har läst det här ganska noga och suttit i handelsutskott, och jag känner igen flera problem med det här avtalet från tidigare handelsavtal. Så ja, jag är skeptisk. Men hur jag ska rösta kan jag inte veta , för jag vet inte hur regeringens proposition i ärendet ser ut. Det får vi alltså vänta med tills den kommer. 47 HANS (M) replik: Alternativa fakta och fake news nämnde jag i mitt inledningsanförande. Det är just det som världen plågas av. Det finns en brist på tillit i världen. Den bristen har byggt upp skepsis mot de värden som har byggt vår välfärd. Det är därför vi ser brexit, och det är därför vi ser tveksamheter mellan och när det gäller deras handelsavtal. Det är därför vi ser mycket av misstänkliggöranden. Det här är ingen bra utveckling i världen. Det är ingen bra utveckling när man vill vända och vrida på det som är de goda krafterna och se det mörka i varje detalj. Mannen med hornen i pannan, bockfötterna och den tveeggade svansen letar alltid i detaljerna för att hitta problemen. Jag har följt och hans korståg för att granska och nagelfara i stort sett alla handelsavtal som är under förhandling. han trädde in i och vi hamnade i ihop har vi i korridorer mötts och bytt ord, tankar och åsikter om de här avtalen. Jag har aldrig hört säga något gott, något positivt, om frihandelsavtal, allra minst om avtal mellan det vänliga landet och EU. Det som sägs är alltid kritiskt. har haft möjlighet att med sin egen utredningstjänst begrunda sina egna ståndpunkter och komma fram till en åsikt, men inte ens nu vet att han verkligen är emot detta. 48 (MP) replik: Jag tycker att det är lite märkligt att kalla sin motståndare i kammaren för en demon med horn i pannan. Jag tycker att det är en väldigt dålig debatteknik att göra så. Jag hade önskat att du i stället faktiskt förespråkade dina egna ideal och bemötte mig i sakfrågan, . Jag frågade: Kan du garantera att de undantag som vi har gjort i annex 1 och 2 är tillämpbara i de kommuner som kanske vill ändra i en verksamhet? Kan du svara på det i stället för att bluddra om ? Och kan du i stället svara på min fråga om undantagen i artikel 8.9.1 är fungerande eller inte? Kan du svara på om undantaget för arbetsrätt och hållbar utveckling kommer att kunna tillämpas så som det är tänkt när de är villkorade med de i tidigare praxis som jag inte är ensam om att vara tveksam till? Även om du tycker att det är negativt att man grottar ned sig ska jag fullt och fast erkänna: Ja, jag är en nörd, och jag är stolt över det. Jag gillar att grotta ned mig i detaljer. Jag ser inte att det är något djävulskt i det, utan det är bara bra. Jag vill veta effekterna av de beslut jag fattar. Att jag inte kan svara på hur jag kommer att rösta beror på att jag inte vet hur propositionen kommer att se ut. Det är väl inte så konstigt? Däremot tycker jag att du i stället borde bemöta de argument som faktiskt är konkreta och korrekta och som jag inte är ensam om. Hundratals professorer i internationell handelsrätt har kritiserat de nya avtalen. Varför inte vara lite nyfiken? Varför inte läsa på detaljerna lite? Det är väl spännande och intressant att veta? Jag skulle snarare vilja ha ett svar från dig: Hur tänker du lösa de inbyggda konflikter som ett stort antal forskare har pekat på? (TREDJE VICE TALMANNEN: frågor måste anses vara retoriska eftersom inte har fler repliker.) 49 (V) replik: Man skulle nästan vilja dela med sig av sin tid till ; det är väldigt intressant att följa denna debatt. Det är också intressant, fru talman, att höra . Jag uppskattar verkligen hans djupdykning i , tillsammans med näringsutskottet. Det är intressant när vi diskuterar detaljer och också ser vilken effekt de kan få. Jag kan också förstå oro över att det parti som ska lägga fram den proposition som han väldigt gärna vill säga ja till faktiskt positionsförflyttar sig , från det som sa i debatten om utrikespolitiken: ”står bakom .” har både och gjort en tydlig positionsförflyttning och säger: Vi vet inte, vi har inte bestämt oss, vi ska fundera. Vi ska läsa en konsekvensanalys som kommer . Det är en ganska stor positionsförflyttning, skulle jag säga, för ett parti som i denna fråga har farit och flugit lite som en vindflöjel. Man vet inte riktigt var står. Och efter vet vi nog ännu mindre. Det tycker jag i och för sig är positivt – man kan faktiskt tänka sig att lyssna på den kritik mot som finns. Jag träffade en av experter på handelspolitik, och han sa att det sitter i detaljerna. Det är där problemen och det man behöver fundera på finns. Därför uppskattar jag nörderi när det gäller de olika detaljerna; jag tror att det är väldigt viktigt. Jag tror också att det i grunden är bra att man gör en konsekvensanalys. Jag har ingenting emot det. Men jag har kritik mot den konsekvensanalys som talade mycket om, och vilka som ska yttra sig – det är bara statliga myndigheter. är ju själv sprungen ur miljörörelsen. Jag undrar hur det känns när miljörörelsen inte får yttra sig och komma med sin kritik mot . 50 (MP) replik: Du tog upp lite olika saker. Först vill jag bara tydliggöra att vad här i tycker om handelspolitik är det som säger. Han är ytterst ansvarig för politiken. Om någon annan har en annan nyans är det ett personligt tillägg till den grundinställningen, för det är som svarar för vår handelspolitik; det ska det inte råda någon tveksamhet om. Så om du vill veta vad tycker är det som svarar. Om säger en sak och jag en annan är det vår personliga touch på åsikten, och det tycker jag är befriande. Ska vi börja kasta på varandra här för att vi inte alla är robotar som upprepar talepunkter? Väljarna röstar på oss. Det finns till och med personval i för att väljarna ska kunna få sin personliga touch, och det tycker jag bara är positivt. Vem vill engagera sig politiskt om man, när man till slut blir invald i den finaste församlingen i , som en papegoja ska sitta och upprepa talepunkter? Nej, fy och usch! En sådan demokrati vill inte jag leva i! Det tycker jag bara är hälsosamt. höll jag på att tappa bort mig när det gäller din andra fråga, för jag blev så engagerad i den första. Du är kanske inte helt ovetande, , eller så är du kanske det, men jag hade en dialog med handelsministern här i kammaren, där jag framförde precis samma synpunkt. Detta är ett komplicerat avtal av en ny sort – även om det finns ett i ungefär samma stil i och man håller på i flera andra länder. Därför är det viktigt att människor med detaljkunskap – det finns ju, som tur är, många nördar här i samhället, som har något att tillägga – får en möjlighet att spela in. Handelsministern sa då att vi inte brukar göra så, men jag tror inte heller att vi brukar godkänna investeringsavtal som är så här omfattande. Då kanske man kan ändra på vad man brukar göra. 51 (V) replik: kan verkligen inte anklagas för att vara en papegoja här i kammaren, utan du är uppenbart en person som står för dina åsikter och det du tror på. Jag blir dock lite konfunderad när linjen är att det som säger är det som gäller. Man undrar då vad de många miljöpartister som uttalar sig i denna debatt tycker. Du nämnde dig själv och , men vi har också , som sitter i . Vad betyder det han säger för åsikter? Och så har vi er egen partiledare, , som under partiledardebatten försvarade CETA nästan hårdare än någon annan har gjort i denna kammare. Är det inte utan jag ska lyssna på? Är det hans åsikter som gäller som åsikter? Jag blir faktiskt inte riktigt klok på vad exakt tycker trots att jag tror att jag har fått alla argument. Så här brukar vi inte göra, och vi borde göra annorlunda. Jag tycker att det är bra att ligger på handelsministern om att vi borde göra annorlunda. Jag tycker verkligen att vi borde göra annorlunda i just i frågan om . Vi är så fast i det som själv lyfte upp i sitt inledningsanförande: Vi är alla i grunden för frihandel. Vi vill alla se handel; det har tjänat väl. Men det måste också ske på vissa premisser, och de premisserna håller vi på att fundamentalt ändra i just . Då måste man också analysera det. Problemet har varit att vi inte velat ha den typen av ganska saklig debatt i . Vår debatt ser helt annorlunda ut jämfört med debatten i , , eller . Det tycker jag är väldigt allvarligt. är vi kanske på väg att få en bättre debatt i ; jag hoppas att så blir fallet. Men vi ser fortfarande myndigheter i som producerar rena pamfletter för en enda åsikt och en enda sanning. 52 (MP) replik: Jag vet inte om jag kan hjälpa dig, , att bli mindre konfunderad. Vi har separata val till , och är vald i det valet. Det han säger är alltså det han gick till val på. Vi har en minister, , som företräder regeringens linje, och jag tycker nog inte att skillnaden är så stor jämfört med vad sa. Även regeringens linje är, precis som Socialdemokraterna har sagt här, att frihandel är bra och att vi tror mycket på detta men vill säkerställa att möjligheterna att reglera kvarstår. Jag hörde inte inlägg, men det är ungefär vad regeringen brukar säga. Så stor skillnad tycker jag inte att det är att du behöver bli fundersam. Om jag lägger till en mer kritisk dimension är det en åsikt som delas av många i miljörörelsen, många i och många i Europeiska gröna. Det är inte konstigt att den åsikten också finns företrädd här i riksdag. Jag vet att du, precis som jag, är orolig för många delar i avtalen. Vi vill vara säkra på att vi i riksdag inte gör ett misstag när vi röstar om detta, oavsett om vi röstar ja eller nej, så att vi vet vad vi får och inte köper grisen i säcken. Problemet med avtalen är att säcken är så stor och innehållet så svårtytt. Det vore bra att glänta lite på säcken och kolla vad som finns inuti så vi vet vad vi får på köpet. Det tycker jag att alla här ska göra, och det är faktiskt det vi röstar för ; det är det utskottet har bestämt. 53 (KD) replik: Jag tänker inte ifrågasätta kompetens på detta område, som vida överstiger min egen när det gäller handelsfrågor och handelsavtal. Jag har tyvärr inte haft möjlighet att till punkt och pricka läsa varje ord i dessa avtal. Då hade jag kanske kunnat bemöta på en helt annan nivå. Men jag dristar mig ändå att fråga hur tänker kring den skrämseltaktik jag upplever att han använde sig av i sitt tidigare anförande i talarstolen. säger: I handelsavtal regleras hållning när det gäller hur vi ska förhålla oss till välfärdsföretag eller järnvägsunderhåll, om vi ska fortsätta att få besluta om det och så vidare. Jag tycker inte att det är med sanningen överensstämmande. har varit väldigt pigg på att hänvisa frågor till andra ledamöter om exakt var en paragraf står någonstans. Vi skulle begränsas i att själva kunna besluta om välfärdsföretagen eller järnvägsunderhållet, som tog upp här. 54 (MP) replik: Tack, för frågan! Jag kanske gjorde en lite snabb genomgång i talarstolen eftersom jag ville hinna med så mycket. Avtalet är uppbyggt så att man någonsin har en negativlista. I alla tidigare handelsavtal har det funnits en positivlista, det vill säga att om man vill ha marknadstillträde ska man uttryckligen skriva det. Det här är det första avtalet där det finns en negativlista. Liberaliseringen är den princip som man utgår från. Vill man inte ha den på något område måste man skriva in det. Det blir liksom ett undantag i stället för en regel. Även om man har skrivit in ett sådant undantag uppstår problemet att det inte är vattentätt. Enligt den tradition som man har haft är de verksamheter som faller inom ramen för undantagen inte klarlagda. De har varit föremål för omfattande akademisk debatt. Inom ramen för WTO har en begränsad tolkning tillämpats där endast offentliga tjänster som anses ha en grundläggande funktion för statens myndighetsutövning, till exempel polis, med säkerhet omfattats. Genom en sådan tolkning skulle ett flertal offentliga tjänster, exempelvis inom vård och utbildning, inte omfattas av detta undantag. Det finns dock alternativa tolkningar som även de har varierat . Det är värt att nämna att har genomfört en mängd avregleringar som gör att offentliga verksamheter agerar på marknader som även innefattar privata och kommersiella aktörer. Det gäller till exempel vård, skola och omsorg. Undantagen är formulerade så att de är vattentäta om det inte råder en konkurrens. Om det finns en konkurrenssituation tar den över . Eftersom vi har bjudit in verksamheter på det sätt som vi har gjort i , vilket i vissa fall är unikt i EU, finns det möjlighet att dessa undantag inte omfattar de sektorerna. 55 (KD) replik: Tack, , för det klargörandet! Min följdfråga är då hur negativt man ska tolka detta.