prot · H409117 · 2017-05-31 00:00:00 — Exportkontrollen är ett centralt instrument som möjliggör för enskilda stater att uppfylla sina internationella åtaganden på icke-spridningsområdet. Detta är 33:e gången som regeringen i en skrivelse till redogör för sin politik på exportkontrollområdet. Den första skrivelsen om strategisk exportkontroll överlämnades . var då ett av de första länder i som på ett öppet sätt började redovisa det gångna årets aktiviteter på detta område. Skrivelsen har utvecklats från en kortfattad sammanställning av svensk krigsmaterielexport till en omfattande redogörelse för svensk exportkontrollpolitik i sin helhet. Fler statistiska uppgifter kan lämnas tack vare bättre informationsbehandlingssystem och en öppnare politik. Parallellt med den svenska redovisningen har medlemsstaterna i EU gradvis utvecklat en gemensam och detaljerad redovisning. Regeringen eftersträvar kontinuerligt ökad öppenhet på exportkontrollområdet, vilket vi som parlamentariker naturligtvis välkomnar. Strategisk export-kontroll 2016 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden Förutom att bidra till parlamentarisk insyn i exportkontrollpolitik syftar skrivelsen till att utgöra underlag för en bredare diskussion om frågor relaterade till exportkontroll av krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden, vilket denna debatt i kammaren ger uttryck för. Jag vill avsluta med att ge följande information i förebyggande syfte, för jag tror att frågan kommer. Jag frågade i går ansvarig minister och fick då beskedet att det kommer en proposition när det gäller före , vilket blir från . Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. 71 (V) replik: Jag vill börja med att yrka bifall till vår reservation, vilket jag glömde under mitt anförande. Det var glädjande att höra att propositionen kommer, , för det var precis det jag tänkte fråga om. Vi har väntat nu på den här propositionen som har blivit fördröjd redan tidigare, så det här känns positivt. Men jag skulle ändå vilja fråga dig hur du ser på exporten av krigsmateriel till diktaturer, om den ska stoppas helt och hållet. Jag skulle också vilja fråga hur du ser på beslut om att införa sanktioner gentemot . krigföring i har lett till att 6 000 människor har dödats under det här året, och hälften av dem är civila och barn. Striderna med de massiva bombanfallen har lagt landet i ruiner, och av landets befolkning är beroende av humanitärt stöd. Det här är en omfattande humanitär katastrof. Flera av attackerna betecknas som krigsbrott. Anser inte du, , att det är dags att införa ett vapenembargo mot ? 72 (S) replik: Jag tycker inte att vi ska medverka till export av krigsmateriel eller materiel med dubbelt användningsområde till länder som använder det mot sin egen befolkning eller mot sina grannländer. Det är min grundläggande princip. Jag förutsätter att vi kommer att ta upp de här synpunkterna när vi nu tillsammans, alla åtta partier, ska utarbeta inte själva förslaget men beslutet i när det gäller de nya reglerna. Då får vi behandla synpunkterna tillsammans. Då förutsätter jag att vi kommer att nå mycket längre än vad vi gör när det gäller själva regelverket. 73 (V) replik: Strategisk export-kontroll 2016 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden Det låter bra, och jag hoppas verkligen att vi får den här strikta lagstiftningen som sätter ett totalt förbud mot vapenexport till diktaturer, krigförande stater och länder som bryter mot de mänskliga rättigheterna. Vi ser fram emot den debatten och diskussionen. Du svarade inte på frågan om hur du ser på ett vapenembargo gentemot , . antog EU resolutionen som kräver ett vapenembargo mot med anledning av landets krigföring i . I samband med det röstade också de socialdemokratiska ledamöterna för det här embargot, och då tycker jag att det är lite konstigt att ni inte gör det här i . Varför röstar ni olika i och i ? 74 (S) replik: Jag svarade faktiskt på frågan om , men jag gjorde det utan att säga något enskilt lands namn. Jag vill att alla länder ska behandlas lika. Förutsättningen för att ha de här riktlinjerna och ett regelsystem är väl att det ska vara tillämpbart på alla länder i de situationer som uppstår när en ansökan kommer in oavsett om de heter eller någonting annat. Jag tycker alltså att jag svarade på den frågan. Jag tycker att man ska vidta åtgärder oavsett landets namn. Du hade en till fråga, , men är talartiden slut. Jag ber om ursäkt och hoppas att du ändå är nöjd med svaret. 75 (KD) replik: debatterade vi mänskliga rättigheter i den här kammaren. Då var det fyra socialdemokratiska representanter som debatterade, och bänkraden här framme var full. Jag vill därför börja med att ge en eloge som, trots att bänkraden gapar tom här, igen försöker försvara regeringens färger när det gäller varför vapenexportslagstiftningen dröjer. Vi har väntat . svarade du, , mig när jag frågade varför det dröjer så här: Jag vet inte, men hellre väntar jag eller för att få en bra produkt än att få något som inte vinner gillande. Som sagt, vi har väntat än så. Det har gått kommittén lämnade sitt förslag till skärpt exportkontroll. Förslaget har majoritet i den här kammaren, men det verkar inte som att förslag har vunnit regeringens gillande. Eller har förslaget det? 76 (S) replik: Jag tycker också att det ska bli spännande att höra om det har vunnit regeringens gillande. Jag förutsätter att regeringen är så klok att den kommer att presentera ett förslag som kommer att ha en bred majoritet bakom sig, vilket också hade. Jag förutsätter också att man har använt tiden väl sedan vi pratades vid sist för att leverera en bra produkt. Något annat vore inte så trevligt. Om jag får försvara mina kamrater, nu när jag har lite talartid över, vill jag säga att de just nu håller på att utbilda andra partikamrater i just utrikespolitik, och det råkade sammanfalla med den här debattidpunkten. Det får man godta, tycker jag. 77 (KD) replik: Strategisk export-kontroll 2016 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden Jag har förstått att informationen kring detta mellan regeringen och ledamöterna i utskottet har varit något bristfällig. Förväntningarna är skyhöga nu när vi har väntat så här länge, och det blir intressant att följa vilken produkt som kommer. När vi inte har någon ny lagstiftning på plats fortsätter osäkerheten kring regeringens ambitioner. Man undrar vad regeringen egentligen vill. Jag nämnde tidigare att vi var många i debatten om mänskliga rättigheter som sa fina ord, och här ställs detta på prov – står vi upp för dem eller inte? Låt mig ta exemplet . Där skyr Duterte inte några som helst medel i kriget mot narkotikan. I denna kontext öppnade en ambassad i , och öppnade också en svensk försvarskoncern kontor där med hopp om att kunna sälja sina produkter till landet i den kommande upprustningen. Hur bör man förhålla sig till krigsmaterielexport till ett land som där presidenten beter sig på det vedervärdiga sätt som han gör? 78 (S) replik: blir det lite allmän utrikespolitik här, men det gör väl i och för sig inget eftersom man ändå har på sig i en sådan här replik. Det finns ett antal regeringschefer som har tillträtt och som inte har bidragit till en positiv utveckling, bland annat i . När man planerade för den här ambassaden var det ett betydligt bättre demokratiskt läge i , enligt min åsikt, än vad det blev efter presidentvalet. Att man sedan från regeringens sida valde att fullfölja själva etableringen av ambassaden har flera olika skäl. Bland annat finns det röster just i som uttrycker att man vill ha vår närvaro där, därför att de upplever det som en trygghet, en möjlighet att ”våga” fortsätta bedriva en oppositionspolitik. Det är ett sätt som vi har använt även i andra länder vid andra tillfällen där själva regimen kanske inte har varit det mest positiva i det landet. Jag hoppas att det ska hända någonting bra på som gör att man kan gå tillbaka till den situation som rådde tidigare med en annan inställning till människors värde. Då talar jag om det egna landets medborgares värde. 79 (M): Inramningen till den här debatten påminner i många stycken om Nobelpristagare pjäs på Godot. Även om jag nu ser i salen att vi väntar på den siste anmälde talaren var det inte honom jag avsåg utan den efterlängtade propositionen som har spräckt nyheten om att den är på väg och är närmare än vad den har varit tidigare. Med det sagt skulle jag vilja hålla mig kvar vid det litterära spåret och gå till en annan Nobelpristagare. Jag vill ta upp ett citat av som fanns skrivet på en av matsalsväggarna på ett våra gamla bygderegementen. kommer det inte ett citat från . På matsalsväggen stod det: Strategisk export-kontroll 2016 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden och soldaten vördar vi, när i tider av fara de står oss bi. Men när faran är borta och fyllda är faten, då glömma vi och förakta soldaten. Jag vill sätta det i ett sammanhang. Många av oss minns en ganska hätsk debatt här i kammaren 2007 om signalunderrättelsetjänst. Det var en debatt som hölls i ett delvis annat hotläge än . Det är kanske inte många som kommer ihåg den splittrande debatten. ser vi fram emot propositionen om krigsmaterielexport. Den bygger på en grundlig och bred parlamentarisk utredning med det instrumentets fördelar att parlamentariker fått nöta olika svåra frågeställningar mot varandra. Sedan har man, enligt god svensk tradition, haft denna ute på en bred remiss. ser vi med spänning fram emot regeringens sammantagna analys och resultat av de ingångsvärdena. När utrikesutskottet diskuterar är det lite av en tävling om vem som är godast. Men krigsmaterielexport har inget egenvärde. Det är de svenska säkerhetsintressena som är grunden. Det problematiseras väl i utredningen. är det här som sagt lite som i väntan på Godot, även om nu har kommit. Vi kommer att återkomma till den tunga debatten om de svåra frågorna när propositionen om krigsmaterielexporten kommit. 80 (SD): har granskat regeringens skrivelse om strategisk exportkontroll. I skrivelsen redogör regeringen för den svenska exportkontrollpolitiken när det gäller krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden . Exporten ökade med jämfört med föregående år, vilket framför allt har sin förklaring i att leveranser av större system ökade. Det är givetvis positivt att exporten ökade. Vår utgångspunkt är att denna försvarsindustri måste kunna verka under förhållanden som så långt som möjligt är ekonomiskt fördelaktiga för de svenska skattebetalarna. Det betyder att försvarsindustrin ofrånkomligen också måste ägna sig åt export, för att genom försäljning kunna bidra till att bära utvecklingskostnaderna. Den svenska försvarsindustrin berör ca 30 000 jobb, och indirekt sysselsätter försvarsindustrin ca 100 000. Även om de säkerhetspolitiska skälen är nog finns det alltså också arbetsmarknadspolitiska skäl för att värna vår försvarsindustri. har mycket restriktiva regler och riktlinjer för export. Vi ligger redan i framkant vad gäller detta. Vi har en myndighet, , som genomför exportkontroll i enlighet med de regelverk och internationella åtaganden man har att förhålla sig till. Till detta har vi ett parlamentariskt rådgivande organ, , med vilket ISP kan samråda. Strategisk export-kontroll 2016 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden Enligt det svenska exportkontrollregelverket ska säkerhets- och försvarspolitiska skäl för export vägas mot utrikespolitiska hinder för exporten. internationella åtaganden på exportkontrollområdet är främst EU:s gemensamma ståndpunkt och , ATT. har alltså ett av världens striktaste exportkontrollsystem, herr talman. Jag vill betona att det självklart är önskvärt med en reglering av vapenexporten. Vi menar att principerna för vapenexport innebär en ständig avvägning mellan försvarsindustriella och säkerhetspolitiska intressen å ena sidan och exempelvis hänsynstaganden till svenska utrikespolitiska mål, situationen för mänskliga rättigheter och risken att vapnen används mot den egna befolkningen i ett presumtivt köparland å den andra. Det vore naturligtvis även kontraproduktivt för att sälja vapen till en fientligt sinnad makt eller till någon gruppering som skulle kunna tänkas vända vapnen mot oss eller någon hypotetisk allierad. Enligt vår mening måste bedömningen av vapenexporten också vila på en avvägning mellan dessa faktorer. Världen är inte svart och vit. ställningstagande bör också präglas av realism och kompromissvilja. Regeringen fattade beslut om att en parlamentarisk kommitté, den så kallade , skulle göra en översyn av exportkontrollen av krigsmateriel. Uppgiften var att utreda den framtida svenska exportkontrollen och ramarna för den. I slutbetänkandet föreslog kommittén införande av ett demokratikriterium i riktlinjerna för export av krigsmateriel och att PGU, politiken för global utveckling, skulle beaktas i tillståndsprövningen. har slutbetänkandet varit ute på remiss, och vi har kunnat ta del av remissvar från olika instanser. Den stora debatten om de svenska reglerna ska skärpas ytterligare eller inte kommer när regeringens proposition ska behandlas här i . Jag förstår att det är oroligt inom försvarsindustrin i . Vilka steg vi väljer att ta är ytterst viktigt. Detta kan få stora konsekvenser för just försvarsindustrin. Jag vill höja ett varningens finger här. Den främsta utmaningen inom exportkontrollpolitiken består inte främst i att införa ytterligare villkor för försvarsmaterielexporten, utan att i praktisk handling tillämpa och efterleva de redan existerande regelverk som har upprättats i bred politisk enighet på såväl nationell som internationell nivå. Bara diskussionen kring vapenexporten och har drabbat svensk försvarsindustri negativt. Presumtiva köparländer känner osäkerhet när det gäller om man kan lita på svensk export . Om detta kan försvarsindustrin vittna. Vi måste komma ur vårt navelskåderi och den naiva tron att om bara skärper reglerna ännu mer kommer konflikter och krig i världen att upphöra och allt bli fred och lullull. Så är det givetvis inte. Det är fullständigt naivt att tro att om sätter käppar i hjulet för sig självt och slutar exportera upphör exporten i världen. Givetvis är det då någon annan som säljer, någon som inte lever upp till de redan höga krav som har. Det vore bättre att arbetade för att andra länder ska komma ifatt och de höga krav vi redan har, i stället för att fortsätta försvåra för oss själva och göra oss omöjliga att handla av. Strategisk export-kontroll 2016 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden Likaså kan inte vi sitta och bedöma utifrån PGU om länder bör köpa försvarsmateriel från eller inte. Att bedöma sin säkerhetspolitiska situation är en fråga för det enskilda landet. Vi lär få återkomma i debatter och diskussioner om detta när regeringens proposition väl landar på bord. Men låt mig avslutningsvis vara väldigt tydlig. Självklart ska vi ha en reglerad export, men vi sverigedemokrater kommer inte att acceptera att man inför åtstramningar som stryper vår egen försvarsindustri och snedvrider konkurrensen. Låt oss i stället fokusera på att få andra länder, som har svaga regelverk eller som inte lever upp till sina åtaganden, att komma ifatt . Det skulle gynna såväl den svenska försvarsindustrin som den globala exportkontrollen. 81 (MP): Det är inte genom upprustning i världen som vi vinner freden. Jag tänker på den sexåriga flickan i som redan har upplevt tre krig. Det är inte via mer vapen som vi hjälper henne. Det gör vi via diplomati, konfliktlösning och fredssamtal. Vi hjälper henne också via det utvecklingssamarbete vi har, där vi hjälper barnen i att få gå i skolan och att få mat för dagen. Jag är därför glad att flaggskepp, , satsar stort på diplomati, med särskilda satsningar på fredsdiplomati. Vi har till exempel kunnat tillsätta ett särskilt sändebud för –. upprustade världen för . Bara en bråkdel av det skulle kunna utrota fattigdomen. Ytterligare en bråkdel skulle kunna ta bort malaria, hiv och aids. Det har faktiskt ökat . Av den globala vapenexporten gick tidigare från . Andelen har minskat , så det går i rätt riktning. Men vi måste komma mycket längre än så. Vapen får fötter. Skjutningarna i ökar, inte minst i . Det är smuggelvapen som kommer i händerna på kriminella. I anser de flesta att de behöver ha ett eget vapen med sig i fickan för att kunna känna sig trygga. För mig är det en omvänd värld. Vi ser skolskjutningar som inte skulle ha skett om det inte hade varit så mycket vapen i omlopp i världen. Därför är det så otroligt viktigt, herr talman, att det har gjorts en parlamentarisk utredning där man har tittat på hur den svenska vapenexporten kan skärpas. Utredningen har arbetat och stötts och blötts mellan partierna. Man har förhandlat, gått in i lagtexten, diskuterat och kommit fram med ett parlamentariskt förslag. Det skriver vi nu en proposition om. Jag vill poängtera att hade velat komma mycket längre än , , kom. Vi hade velat se att man hade strukit all vapenexport till alla diktaturer, att man inte exporterar några vapen alls till länder som kränker mänskliga rättigheter och förtrycker kvinnor. Men vi har en parlamentarisk majoritet för någonting annat. Vi har inte en parlamentarisk majoritet i riksdag för att strypa vapenexporten på det sätt som hade velat se. Strategisk export-kontroll 2016 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden Men vi ska komma ihåg att propositionen ändå kommer att vara en framgång. Vi i grundar oss nu lag när vi exporterar vapen till andra länder. Den innehåller inget demokratikriterium och inget kriterium om att ta hänsyn till mänskliga rättigheter ute i världen. Vi kommer att få ett sådant kriterium. har kommit fram till att riksdag vill ha ett sådant. Vi kommer att ligga i framkant jämfört med resten av länderna i . Det finns också länder, såsom , som ser fram emot förslag och som kan tänka sig att följa efter. gör väldigt mycket internationellt när det gäller nedrustning i världen. Mycket av det sker genom fredens nav i FN. Bland annat skrev under det humanitära initiativet i FN . Världen har visat att man vill nedrusta kärnvapen. Den viljan är det enormt viktigt att vi uttrycker. Med dessa ord vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. 82 (M) replik: utnämner UD till flaggskepp. Vad är då skälet till denna tidsutdräkt och varför har propositionen dröjt så? Om UD nu är flaggskeppet, har flaggskeppet inte varit utrustat med tillräckligt tung beväpning? 83 (MP) replik: Vi använder ju oss inte av vapen på . Anledningen är att det är komplicerad materia. För min del har det varit viktigare att man har gått igenom detta ordentligt och att det har fått ta den tid som krävs för att vi ska kunna lägga fram en bra proposition på området. Detta är ingenting som vi har velat hasta fram, utan det har varit viktigare att stöta och blöta dessa frågor ordentligt innan propositionen läggs på bord. Men som har sagts här tidigare av mina kollegor kommer den att komma till handa. 84 (M) replik: Jag använde uttrycket tung beväpning som en metafor för politiskt mod och intellektuell skärpa. 85 (MP) replik: Tack så mycket då! 86 (SD) replik: Jag vet ju att är ett av de partier här i riksdag som gärna skulle vilja att den svenska försvarsindustrin upphör med sin verksamhet. I alla fall är det konsekvenserna av att man föreslår att göra ett redan strikt regelverk till ett ännu mer restriktivt regelverk som försvårar export. Exporten är en viktig förutsättning för att vår egen försvarsindustri ska kunna verka. Strategisk export-kontroll 2016 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden I sitt anförande tog upp problemen med de illegala vapen som finns i och även i andra länder. Är det den svenska försvarsmaterielen som är problemet? Är det sådan materiel som finns ute på gator och torg? Om vi slutar att exportera vår egen försvarsmateriel till andra länder, tror att de illegala vapnen på Malmös eller då upphör? har väldigt strikta regler. Det är kanske det land som har världens mest strikta regler för export. Vi har också en mycket effektiv kontroll. Det välkomnar försvarsindustrin därför att man tycker att det är effektivt. Man får svar på en ansökan om export inom väldigt . Är det inte bättre att vi jobbar för att andra länder kommer upp till samma nivå som ? Ute i världen är det mycket sämre kontroll, och det kan vi se konsekvensen av i krig och konflikter. Är det inte bättre att jobba för att andra länder kommer ifatt när det gäller internationella åtaganden och inhemska regelverk som kanske inte efterlevs? Det har ju också skapat en bättre konkurrenssituation för svensk försvarsindustri, att kunna konkurrera på lika villkor. Hade inte det varit bättre? 87 (MP) replik: Jag tror att det möjligtvis är lite av en förlegad bild av , detta att vi över huvud taget inte vill ha någon försvarsmakt. Det har sagt ja till. Det är klart att vi ska ha ett försvar, och det inbegriper även till viss del ett militärt försvar. Sedan vad som ska ligga inom ramen för detta är en fråga om det civila försvaret, cyberförsvar etcetera. När det gäller andra länder ser jag inte att det finns någon motsättning. som vi vill ha en skärpt exportkontroll och minskad vapenexport från vill vi också att andra länder ska följa efter. Vi jobbar på båda fronterna , så jag ser inte någon motsättning alls där. 88 (SD) replik: Jag vet att har ändrat sin försvarspolitik och frångått den tidigare som innebar att man skulle möta fienden med blommor, eller hur det nu var formulerat. Men det är inte försvaret och Försvarsmakten som jag pratade om, utan jag pratade om försvarsindustrin, det vill säga den industri som förser det svenska försvaret med materiel och som i samarbete med andra aktörer på den internationella marknaden tar fram materiel som ska kunna exporteras. Exporten är en förutsättning för att vi ska kunna bära våra egna utvecklingskostnader. Jag upplever det som att inte är särskilt intresserat av att värna den. Försvarsindustrin sysselsätter direkt 30 000 personer och indirekt 100 000 personer. Vad ska och säga till dessa personer som till följd av en ännu mer strikt – kanske till och med upphörande – export får lämna sina arbeten och bli arbetslösa? Strategisk export-kontroll 2016 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden Är det inte bättre att vi jobbar med att andra länder kommer upp på samma nivå som , så att man i ett globalt perspektiv kan få en bättre kontroll på exporten? 89 (MP) replik: Jag ser fortfarande ingen motsättning mellan dessa frågor. Vi vill i varje fall inte lägga ned försvarsindustrin helt och fullt. Även inser att man behöver en viss del. Vi vill stärka exportkontrollen. Vi ska inte exportera vapen till diktaturer eller till länder som kränker mänskliga rättigheter och som inte står upp för kvinnors rättigheter, som ju självklart också är en mänsklig rättighet. Detta är vad vi vill göra, och det är viktigt i sammanhanget. Men vi vill också gå längre, vilket vi kanske inte kommer att kunna göra i dagens parlamentariska sammansättning. och den proposition som kommer är ett steg på vägen. 90 (C): Som har framgått är detta en liten förpostfäktning, som man väl får kalla det, till vad som komma skall när det gäller svensk krigsmaterielexport. Det är intressant att uppmärksamma en del av sådant som brukar väcka mycket diskussion, nämligen om vår krigsmaterielexport ökar eller minskar. När vi tittar på siffrorna ser vi nu en 45-procentig ökning från 4,9 miljarder till 61,9 miljarder . Jag har varit med under debatter som denna då företrädare för den nuvarande regeringssidan högljutt har kritiserat ökningen av exporten. Det här hänger samman med enskilda frågor och ärenden. I detta fall handlar det till exempel om JAS till . Det är ett långsiktigt åtagande som kommer att synas i våra exportredogörelser .