prot · H409112 · 2017-05-17 00:00:00 — Varför ska man behöva inleda en lång, kostsam och oförutsägbar planprocess om det handlar om att göra om ett garage till ett gårdshus eller anpassa ett soprum till modern källsortering? Det kan också handla om att genom förtätning och bättre utnyttjande bereda fler människor möjlighet att få en bostad. Detta förslag förtjänar både ris och ros, men i huvudsak förtjänar regeringspartierna ingen blomma alls för vad de gör för att få fram fler bostäder i redan befintliga bestånd. När regeringen får bestämma handlar det uteslutande om att betala privata byggföretag och belöna redan expansiva kommuner med skattemiljarder i form av en byggbonus. Regelförenklingsarbete måste vara en ständigt pågående process som inte kan ersättas med tillfälliga stimulansåtgärder. Det går inte att betala sig fri från ansvaret att korta planprocesser och ledtid från idé till inflyttning. Det behövs riktiga bostadspolitiska reformer som rör beskattningen, rörligheten, hyressättningen och villkoren för att bygga också på små orter utanför storstäderna. Det behövs kraftiga regelförenklingar, som att tillåta byggherrar att själva ta initiativ till och genomföra en planprocess som sedan underställs kommunfullmäktige för beslut. Vad hände med förslaget att ge regionerna en roll i bostadsplaneringen, vilket företrädarna för alla riksdagspartier var överens om i ? De ville att det skulle införas en regional planering som samordnar infrastruktur och bostadsbyggande – det som många talar om som den stora möjligheten för att få fram fler bostäder. Det behövs ett förenklat strandskydd, och det behövs större möjligheter att bygga, trots hinder i form av riksintressen och skydd av olika slag. Det går inte att sitta passiv när behovet av nya bostäder vida överstiger det antal som byggs. Som sagts i debatten: Det går inte att flytta in i en prognos – inte ens om den pekar på en ökning på runt 60 000 bostäder, och speciellt inte då påstår att det finns behov av att bygga 90 000 bostäder . Jag yrkar bifall till reservation 3, som handlar om ytterligare undantag från kravet på bygglov när det gäller väderskydd. Med hänvisning till tidigare debatt är det väl inte önskvärt att någon ska behöva bo i ett väderskydd. åter kommer med fler förslag i frågan i senare debatter. 21 NOOSHI DADGOSTAR (V): Vi debatterar fler steg för effektivare plan- och bygglag. Fler steg för en effekti-vare plan- och bygglag För att få igång ett stort och omfattande byggande av bostäder som folk också ska kunna betala för kommer det fortfarande att vara de ekonomiska frågorna i bostadspolitiken som är de viktiga. Finansieringsvillkor och skattevillkor är betydelsefulla verktyg när vi talar om kvantitet och ökat antal bostäder. är det i första hand arbetskraftsbristen som gör att vi inte kan bygga ännu fler bostäder. Försämrade regler, som leder till exempelvis sämre kvalitet i byggandet, ger inte fler bostäder. Inte någonstans kan vi se en sådan effekt. Tvärtom riskerar det att leda till att fel personer ger sig in i byggbranschen av helt fel skäl eller att boendestandarden sjunker, vilket drabbar enskilda personer och i slutändan samhället i stort. Det är inte antalet lagändringar som är det viktiga utan snarare storleken och utformningen av dem. Regeringen har i detta fall föreslagit ett flertal lagändringar, och några av dem är helt okej. Jag har dock svårt att se att de kommer att få någon större betydelse för byggandet av fler bostäder. Några av dem kan dock få en viss effekt. Här föreslås ett antal relativt omfattande åtgärder i den bebyggda miljön, som inte ska föregås av ett bygglov. Konsekvensen blir att kommunen först i efterhand kan ingripa om fel har begåtts. Jag menar att det innebär ett stort resursslöseri och skapar risker även för den enskilde fastighetsägaren. Risken är att för städerna värdefulla byggnader vanställs och förfulas. Det märks att regeringen inser att förslaget i grunden inte är särskilt välavvägt, och man förslår därför vissa undantag – att det till exempel inte ska gälla byggnader som anses vara särskilt värdefulla i ett historiskt, kulturhistoriskt, miljömässigt och konstnärligt perspektiv. Problemet är bara att sådana gränsdragningar inte riktigt finns. Det kan finnas många sådana områden som inte är utpekade på förhand men som ändå är giltiga. Det ställer höga krav på den person som i det enskilda fallet ska bedöma områdets karaktär. När tillfälle till förhandskontroll inte finns kan det uppstå risker och problem. Jag är ganska säker på att det flesta skulle känna större trygghet genom en kontroll av att säkerhetskraven på balkonger är uppfyllda och genomförda i sin helhet. Regeringen har också fått bred och stark kritik i denna fråga, av de olika remissvaren att döma. noterar jag att regeringen har tagit ett antal initiativ till utvecklad arkitektur och gestaltad livsmiljö. Det är bra. Det förutsätter dock att kommunerna har legala möjligheter att påverka just dessa delar. Samhällets inflytande över byggandet görs konkret genom bland annat bygglovet. För att kunna göra gestaltningsmässiga avvägningar och uppnå god samordning i våra stadsmiljöer är det av vikt att kommunens verktyg för att arbeta med just dessa frågor inte försvagas. Jag yrkar bifall till reservation 2. 22 (M) replik: Det blir alltid lite animerat när man debatterar bostadspolitik med . brukar nämligen aldrig ha några egna bostadspolitiska förslag utan problematiserar mest i största allmänhet. I bästa fall hänvisar man till något vagt uttryckt. Denna debatt har väl gått ungefär på samma sätt som de tidigare. Fler steg för en effekti-vare plan- och bygglag Låt mig fråga, apropå totala brist på bostadspolitik: Vad har Nooshi och hennes parti för idéer om hur man ska kunna förenkla bostadsbyggandet i ? Jag menar inte förenklingar på marginalen utan mer djupgående förändringar vad gäller förenklingar för att vi ska kunna få fler bostäder i . Det enda har varit för är en mängd åtgärder som gör det svårare att bygga och svårare att hyra ut bostäder, när vi egentligen behöver ha det tvärtom. Låt mig ställa en ganska fundamental fråga: Vad har för rejäla, radikala förenklingsförslag för att få fler bostäder i ? 23 NOOSHI DADGOSTAR (V) replik: Låt mig påminna om att det vi nu diskuterar är den proposition som regeringen har lagt fram till , och jag förhåller mig givetvis till de förslag som denna proposition innehåller. Vill ha en mer allmänpolitisk debatt finns det arenor ute i landet, och annat, där vi kan diskutera dessa frågor. Vi kan givetvis också göra det i allmänpolitiska debatter här i riksdag. Jag säger detta för formens skull för att påminna om vad denna debatt faktiskt handlar om. Det är också därför jag talar utifrån denna proposition. Som jag sa i mitt anförande är jag av den åsikten att kvalitetskrav är viktiga för att de hus vi bygger ska hålla . Jag tycker inte att vi ska bygga upp kåkstäder. Vi ska ha regler för de bostäder vi bygger. Det är inte rimligt att till exempel bilbranschen har fler regler att förhålla sig till än bostadsbranschen, i vissa delar. Det är inte på det sätt som säger. Han har suttit i en regering som föreslog en hel del härliga ändringar i regelverket, såsom Attefallshusen och alla andra delar som han själv känner till. Detta skapar inte så många fler bostäder på det sätt som vill ge uttryck för. Därför menar jag att finansierings- och skattedelarna är viktiga. Vi märker att det går upp och ned i byggandet fast vi ofta har ganska likvärdiga regelverk, och det går upp och ned i olika kommuner. egen kommun bygger till exempel väldigt lite, medan kommun kan bygga mycket med samma regelverk. Då måste det finnas fler saker man kan prata om än det som tar upp, till exempel finansieringsdelarna, som jag tror är helt fundamentala för att vi ska kunna bygga fler bostäder. 24 (M) replik: Nooshi Dadgostar säger egentligen två saker. För det första vill hon inte bli plågad med alltför mycket faktakunskaper. För det andra vill hon i en bostadsdebatt i riksdag inte diskutera bostadspolitik, alls. är vi tillbaka i att problematisera rent allmänt om vilka problem detta ger. Det är det ingen som ifrågasätter, utan där är vi nog alla överens. Det är därför vi har konkreta förslag och en konkret politik, och det är därför och hennes parti inte har det. Fler steg för en effekti-vare plan- och bygglag Jag vill återigen ställa den i Nooshi Dadgostars tycke alltför fundamentala frågan: Vad har för bostadspolitik, och vad har för radikala, kraftfulla förslag för att göra det lättare att bygga bostäder i och att hyra ut bostäder i ? Jag har ställt denna fråga sju gånger men har aldrig fått något svar, mer än ett ilsket argumenterande om hur såg ut . Den debatten kan vi ha i Folkets Hus, men , i en bostadsdebatt i riksdag, vill jag faktiskt ha svar från : Vad har ni för egna förslag när det gäller att få fler bostäder i och göra det lättare att hyra ut fler bostäder i ? Denna fundamentala bostadspolitiska fråga tycker jag faktiskt att , i något sammanhang och i någon lokal i ska besvara. 25 NOOSHI DADGOSTAR (V) replik: Jag noterar att bara vill raljera. När han bestämde byggdes det 20 000 bostäder i . När är med är prognosen 75 000 . Låt väljarna bedöma vilken bostadspolitik som verkar mest framgångsrik! Vi har varit med om att ta fram det stora bostadspaket som finns i budgeten. Där satsar vi på upprustningsstöd för hyresrätter. Vi satsar på ett omfattande investeringsstöd för byggande av nya hyresrätter. Vi ska underlätta för bolagen att finansiera sitt hyresrättsbyggande genom statliga lån som är förmånliga. Vi har varit med och beslutat om omfattande regelförändringar. Vi vill göra ganska stora regelförändringar i lagen om allmännyttan för att de allmännyttiga bolagen ska få större utrymme att producera nya bostäder. Det finns mycket lagstiftning som har inneburit att allmännyttorna känner sig förhindrade att genomföra projekt därför att man tror att avkastningskraven måste vara skyhöga och så vidare. Där finns mycket vi behöver göra för att ändra regelverken så att kommunerna själva genom sina allmännyttor kan producera många fler bostäder. Vi har varit med om att ge kommunerna fler verktyg. Vi ska nu titta på att kunna ställa krav på byggherrar att faktiskt bygga på den mark som är detaljplanelagd och där det finns en markanvisning, till exempel. Alla dessa saker är jätteviktiga, och jag är helt säker på att det finns många kommuner i som vill göra ännu mer och som vill använda sitt planmonopol, sitt markägande och sina allmännyttiga bolag för att bygga mer. Vi måste kommunicera med varandra och göra detta gemensamt. Men jag uppfattar att det inte räcker för , som bara står och flinar i talarstolen. 26 (L): Liberalerna vill börja med att yrka bifall till reservation 3. För tids vinnande yrkar vi inte bifall till våra övriga reservationer, men självfallet står vi helhjärtat bakom även dessa. debatterar vi regeringens lagförslag om fler steg för en effektivare plan- och bygglag. Detta kan bäst sammanfattas som att det omfattar ett antal bra men – om något – väldigt små regelförenklingar i . Jag välkomnar att bostadsministern är här , men man kan undra varför bostadsministern har skäl att vara stolt över lagförslaget . Det innehåller inte så mycket. Fler steg för en effekti-vare plan- och bygglag För det första är de förslag vi röstar om bra, men de kommer inte att innebära någon revolution för bostadsbyggandet i . Av dessa små förändringar i välkomnar Liberalerna dock särskilt förslaget om startbesked. I stort sett alla aktörer inom byggsektorn är överens om att dagens planeringsprocesser för byggande av bostäder tar . Därför bör ytterligare åtgärder vidtas. Särskilt processen från idé till byggstart behöver kortas. Därför är det bra att kravet på startbesked tas bort från . behöver inte duttande utan breda reformer av bostadsmarknaden, vilket även , , och till och med och många experter tycker. För det andra är de flesta av regeringens förslag gammal allianspolitik som har varit känd och som har förts . Det är redan kända ståndpunkter om regelförenklingar som Liberalerna och Alliansen har stått bakom . Det är anmärkningsvärt att vi debatterar lagförslag som redan för länge sedan borde ha varit genomförda, men regeringspartierna Socialdemokraterna och röstade emot flera av dessa förslag när de själva tillhörde oppositionen. När regeringen lade propositionen En enklare planprocess, om ändringar i – det är väldigt likt namnet på den proposition som vi diskuterar – på bord väcktes redan då möjligheten till en kortare planprocess. Men i civilutskottet valde de rödgröna, med stöd av , att säga nej till förslag om en kortare planprocess. De rödgröna och SD sa nej till att det inte ska vara obligatoriskt för kommunerna att upprätta en detaljplan i lika stor utsträckning som . De rödgröna och sa också nej till förslaget om att kommunfullmäktige i större utsträckning än ska ha möjlighet att ge kommunstyrelsen och i uppdrag att anta detaljplaner. De rödgröna och sa även nej till alliansregeringens förslag om att de bestämmelser i en detaljplan som rör utformning av byggnadsverk och tomter ska sluta gälla efter genomförandetidens slut, med vissa undantag. Med 161 röster mot 159 vann de rödgröna och SD. Jag önskar att bostadsministern förklarar varför hans parti röstade emot dessa förslag, som verkar vara otroligt nödvändiga och som han levererar till kammaren nu när han själv tillhör regeringen. Liberalerna välkomnar som sagt de mindre förslag som debatteras , och Alliansen har tillsammans lagt fram ytterligare förbättringsförslag om regelförenklingar i samband med propositionen, bland annat om att utreda att bygglov inte ska krävas på allmän platsmark och om kommuners missbruk av att återinföra krav på bygglov, dubbla väderskydd och bygglovsbefrielse även för reklamskyltar för väderskydd. Ni hör själva att detta inte är de mest breda reformerna, som ger revolution på bostadsmarknaden. från nämnde att man inte kan bo i en prognos. Jag menar att det inte heller går att bo en i planprocess. Planprocesserna i är alltför långa. Lagen styr hur planprocessen ska se ut, och den måste förändras. Den hyrda marknaden är ett socialistiskt misslyckande, och den ägda marknaden är extremt överhettad på grund av processerna och hyresmarknaden. Fler steg för en effekti-vare plan- och bygglag Jag vill prata om hur svenska tidningar skriver och rapporterar om den svenska bostadsbristen. Jag vill nämna några av de svenska tidningsrubriker som har förekommit : Bostadsbristen: I trean trängs 15 personer, Många tackar nej till jobb på grund av bostadssituationen, Reportage från bostadsbristens – hur många här inne trodde att vi hade bostadsbrist i – Bostadsbristen slår hårt mot de unga, KI varnar: Bostadsmarknaden på väg mot en krasch och IMF riktar svidande kritik mot bostadspolitiken. Och chef säger att det svåraste är att hitta bostäder för nyanlända. Underskott på bostäder i tre av fyra kommuner! Malmös bostadspriser rusar – snittvillan kostar nu 4,6 miljoner! Hur många här inne har råd med 4,6 miljoner för att ha någonstans att bo? Bostadsbrist tvingar separerade att bo i en resväska! Just det sista här om att bo i en resväska tycker jag är roligt. Men det kan inte vara så himla kul. Liberalerna har gjort sin hemläxa för att möta den enorma bostadsbrist som vi har här i . Den politik som vi hade tidigare gav faktiskt inte svar på hur alla svenskar ska ha möjlighet att ha tak över huvudet, något som vi anser vara en mänsklig rättighet. Jag anser inte att de andra partierna här i kammaren har gjort sin hemläxa eller omvärderat sin politik i tillräcklig omfattning. Vi vill från Liberalernas sida se genomgripande och långsiktiga reformer av bostadsmarknaden som innebär att vi på riktigt löser den bostadskris som vi har i , inte att vi kommer till kammaren med lagförändringar som handlar om väderskydd och om man ska kunna ha två busskurer bredvid varandra eller inte. Liberalernas nya bostadspolitik innehåller tre krav. Alla förslag som vi lägger fram ska leda till fler bostäder, och de ska antingen ge ökad rörlighet eller mer marknadstänkande. Jag har tio råd som jag vill ge till statsrådet när det gäller vilka förslag som han egentligen kan komma tillbaka till kammaren med och som är välkomna och behövliga för . För det första: Kommuner ska bygga efter behov och ha fördjupade översiktsplaner. Det är någonting som vi från Liberalerna verkligen vill se. Det skulle innebära att enskilda medborgare får möjlighet att faktiskt påverka. Jag tror inte att så många påverkar med tanke på alla de smådetaljplaner som vi har i . Men om det finns möjlighet till en fördjupad översiktsplan tror jag att fler medborgare kommer att ta chansen att påverka. Man måste också bygga efter behov. Ett av de största problemen i har varit att nästan ingen kommun har byggt efter behov. För det andra: Byggare ska ha rätt att själva ta fram detaljplaner. Kompetensen finns inte i många av kommunerna. Detta skulle faktiskt förkorta processen med närmare två års tid om byggherrarna själva fick komma med detaljplaner. Självklart kan de politiska företrädarna i kommunen förändra detaljplanerna som de önskar. Men jag tror att det skulle vara både billigare för svenska folket och gå snabbare om byggherrar fick rätt att själva ta fram detaljplaner. Fler steg för en effekti-vare plan- och bygglag För det tredje: Typgodkända hus. Om kommer till kammaren med ett förslag på serietillverkade hus som går att bygga fritt över hela och som är godkända av , då kommer vi att tacka ja till detta förslag. Det skulle ge en riktig förändring. För det fjärde: Det behöver vara färre instanser och snabbare överklaganden, och roll behöver förändras från att vara motståndare till att vara partner. ser vi att det kommer någon förändring när det gäller startbesked, och det är bra. Jag vill också påminna bostadsministern om att när man söker asyl har man möjlighet att vända sig till två instanser. Men när det handlar om bygglov för hus är det fråga om sex instanser. Först är det hela detaljplaneärendet och sedan bygglovsprocessen. Jag tycker att man kan titta på om det ska vara någon typ av prövningstillstånd för överklaganden. Om det faller inom ramen för planmonopolet, det vill säga kommunens makt att få bestämma själv, ska man kanske inte få prövningstillstånd. Det skulle kunna snabba på processen. För det femte: Vi behöver se reformer när det gäller riksintresse, strandskydd och naturreservat i . Jag älskar , men jag tror inte att halva landet utgörs av riksintressen. Vi behöver förändra systemet och göra det mer flexibelt. För det sjätte: Det behövs fri hyressättning i nyproduktion för att få fram fler bostäder och ett reformerat bruksvärdessystem. För det sjunde: Det behövs friare hyressättning vid andrahandsuthyrning och stöd till ombyggnation till hyreslägenheter inom till exempel villaområden. Vi har en problematik i med att människor inte vill flytta från sina bostäder. Då kanske vi behöver göra det lättare för äldre svenskar att till exempel få bygga om sina bostäder och hyra ut delar av dem. Om regeringen kommer till kammaren med ett förslag om detta kommer vi att tacka ja till det. För det åttonde: Liberalerna säger nej till subventioner och ja till höjda bostadstillägg. Jag förstår inte hur både i den förra debatten och i denna debatt kan tala om hur vi ska hjälpa de utsatta men vill lägga 6 miljarder i fickorna på rika byggherrar som inte behöver dem. Hela branschen, till och med den socialdemokratiska experten inom bostadspolitik , säger att dessa pengar är onödiga. Liberalerna säger hellre ja till höjda bostadstillägg. Vi lägger 3,6 miljarder mer än regeringen på bostadstillägg. Det borde regeringen också göra. För det nionde: Vi vill ha minskade ränteavdrag men inte minskade inkomster. har EU:s största ränteavdrag. De bidrar till att dopa bostadsmarknaden och borde sänkas. I stället borde man satsa på att minska inkomstskatten, så att människor inte får mindre i plånböckerna. För det tionde: Vi vill ha en sänkt flyttskatt. Flyttskatten behöver ses över för att man ska säkerställa att människor faktiskt kan flytta och att det inte finns inlåsningseffekter. Jag tror att känner väl till de tio punkter som jag har tagit upp, eftersom jag har lyft fram dem under bostadsförhandlingarna. Om vi hade fått igenom dessa tio punkter hade vi haft en överenskommelse som hade varit bra för . Fler steg för en effekti-vare plan- och bygglag Så sent som i går kom en käftsmäll till den rödgröna regeringens brist på bostadspolitik i Finanspolitiska rådets rapport. Precis som Liberalerna anser att behöver trappa ned ränteavdragen. har de mest förmånliga ränteavdragen i hela EU. Liberalerna vill minska dem och gå från till . Vi skulle då ändå nästan ha EU:s mest förmånliga ränteavdrag. anser att detta skulle dämpa bostadspriserna och kyla ned högkonjunkturen. Jag tog upp detta under en av mina tio punkter. Det var ingenting som jag inte hade belägg för, utan forskningen visar att det är bland annat ränteavdragen som höjer bostadspriserna och som gör att en snittvilla i kostar 4,6 miljoner . Dessa pengar borde i stället satsas på bostadstillägg. Precis som Liberalerna anser även att behöver förändra sin hyresmarknad med mer marknadsinslag. Liberalerna vill se en fri hyressättning med full besittningsrätt och indexerade hyror i nyproduktion. Vi vill att konsumenternas efterfrågan tydligare ska styra hyressättningen i det befintliga beståndet. Det som jag försöker säga är egentligen att man i ska kunna få konkurrera med priset. Det gör man inte . Finanspolitiska rådets rapport visar också att när man räknar i kronor och ören är det de allra rikaste hyresgästerna i som vinner mest på det nuvarande systemet. Man säger även att svagare hushåll i centrala områden också skulle kunna drabbas och få problem med att betala hyran. Men det går att lösa genom höjda bostadstillägg. anser också att man genom att genomföra dessa förändringar skulle väcka liv i marknaden för hyresrätter. håller vi på att konkurrera ut hyresrätten. Hyresrätten är flexibel och en typ av allserviceboende som är viktig att behålla. Vi skulle få en bättre bostadsförsörjning om vi lyssnade på – och egentligen på Liberalerna, eftersom det är den politik som vi för. Finanspolitiska rådets åsikter om den svenska bostadsmarknaden liknar mycket det som Liberalerna anser om den svenska bostadsmarknaden. Till skillnad från regeringen, som satsar 6 miljarder på onödiga bidrag till rika byggherrar, satsar Liberalerna 3,6 miljarder mer än regeringen på höjda bostadstillägg som särskilt riktas till pensionärer med lägre inkomster och till ensamstående föräldrar med flera barn. Det som , och säger nej till är att ge ensamstående föräldrar och pensionärer med mindre inkomster högre bostadstillägg. I stället säger man ja till att ge pengarna till rika byggherrar. Byggherrarna vill inte ens ha dessa pengar. Jag kan därför inte förstå varför man för en sådan politik. Vi kan i stället gemensamt komma överens om att höja bostadstilläggen. Det skulle vara mycket bra för och för dessa individer. Jag vill gärna höra bostadsministerns syn på Finanspolitiska rådets rapport. Min uppmaning till bostadsministern är att han nästa gång kommer till kammaren med breda reformer om bostadsmarknaden, där man tar bort onödiga subventioner, sänker ränteavdragen, höjer bostadstilläggen för de svagaste hushållen och förändrar hyressättningssystemet till mer marknadstänkande så att det byggs fler hyresrätter i . På det sättet löser vi bostadskrisen i på riktigt. 27 FARADJ KOLIEV (S): Fler steg för en effekti-vare plan- och bygglag Det har tillkommit 200 000 nya jobb sedan regeringen tillträdde, varav 140 000 i privat sektor. var underskottet i de offentliga finanserna drygt 60 miljarder. har vi ett överskott på . Den svenska arbetsmarknaden fortsätter att utvecklas starkt. Sysselsättningsgraden i är den högsta i EU. Regeringen har styrt landet mot ett hållbart samhällsbygge med investeringar i jobb, skola, välfärd och klimat.