prot · H50929 · 2017-11-10 00:00:00 — Innan folk lämnar läktaren vill jag ge dem en hemläxa: Kolla på mattelektionen vad skillnaden är mellan operativt kapital och vinster! Det är stor skillnad. Ni kommer att lära er något nytt. Sjukskrivningar är ett stort problem, och det är dubbelt så stort inom den offentliga sektorn. Mätningar man gör hos äldre har visat att de står i beroendeställning, vilket ministern också vet. Frågan är hur man ska lösa det här för att få reda på hur saker och ting faktiskt ligger till. Jag vet att kvinnor i offentlig sektor springer som i ett ekorrhjul. För de verksamheter som vi har försökt att beskriva här skulle vi kunna ge en lista till regeringen med förslag på hur man kan jobba på andra sätt. Man behöver inte springa runt i ett ekorrhjul utan kan jobba på ett smartare sätt. Det betyder inte att man jobbar effektivare, i den meningen att man gör besparingar, utan man jobbar smart, vilket kan göras på olika sätt. Vad jag allra sist vill säga i den här debatten är att jag vill att alla ska kunna ha det som . Jag vill att fler kvinnor som har sett saker och kan göra något ska få vara med och skapa goda värden på nya sätt inom äldreomsorgen, sjukvården och friskolor. Jag vill ha fler mammor – och självklart även pappor – som ser och kan vara med och driva en utveckling så att det blir bra för våra barn och unga. Jag vill att kvinnors kreativitet ska få ett gott innehåll utanför byråkratins ramar och att detta ska komma människor till del. Varför vill statsrådet inte det? Varför är det så viktigt att säga att hon inte har tagit fram detta? Hon har ansvar för förslaget eftersom hon är en del av regeringen. 9 Statsrådet (S): Tack för interpellationen! Den kommer att gå vidare. Genom mitt ansvar för i hela sektorn, som jämställdhets‑, äldre- och barnminister och som ansvarig för rättigheterna för personer med funktionshinder hävdar jag att det viktiga för de personer som jag har ett ansvar för är att de får den bästa omsorgen. Jag är glad över att det finns olika slags utförare. Men jag kan inte försvara att vi ser stora brister, ibland i omsorg och rätt ofta vad gäller personalens situation, när någon lyfter ut stora skattemedel till vinster. De flesta svenskar tycker inte heller att detta är en bra idé. Jag är angelägen om att vi har en mångfald och flera olika sorters utförare. Framför allt är jag angelägen om brukarna och personalen, inte i första hand om utförarna. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2017/18:23 om anslag för ökat företagande 10 Närings- och innovationsminister (S): har frågat mig om jag kan ge en förklaring till, och en bild av, vilka aktörer som ska ges anslag utifrån vilken strategi för att möta behovet av fler och växande företag över hela landet. Regeringen för en politik för fler och växande företag. En mångfald av företag och företagare är viktig för hela näringslivets konkurrenskraft, förnyelse och hållbarhet. Regeringens budgetproposition innehåller en rad satsningar som kommer företag och företagare till gagn och som för det svenska näringslivet framåt. är och ska vara ett land med ett gott företagsklimat som ger förutsättningar för företag att skapa, växa och exportera. En i raden av de företagsfrämjande insatser som regeringen gör är att möjliggöra stöd till företagsfrämjande aktörer, vilket fråga avser. Detta sker inom ramen för uppdrag att främja en hållbar näringslivsutveckling och en hållbar regional tillväxt i hela landet. har möjlighet att ge verksamhetsbidrag till näringslivsfrämjande organisationer, och regeringen har överlämnat ansvaret för verksamhetsbidragen och deras storlek till . Detta gjordes för att säkerställa en så effektiv och rättssäker fördelning av stöden som möjligt, då myndigheten har den kompetens som krävs för att göra denna typ av bedömningar. fördelar verksamhetsbidrag genom tematiska utlysningar. Myndigheten beviljar även verksamhetsbidragen för , något som varit ett starkt önskemål från just aktörer som Coompanion och , vilka lyfter i sin interpellation. erbjuder möjlighet för verksamhetsbidrag till organisationer som kan bidra till att stärka företags arbete med design, stärka företags produktionskompetens, främja innovationskontor, inkubatorer och science parks, erbjuda affärsrådgivning för nyföretagande, främja studenters entreprenörskap, främja kooperativ utveckling och sprida kunskap om entreprenörskap, innovation och näringslivets utveckling. Utöver verksamhetsbidrag utlyser också med flera myndigheter inom ramen för landsbygdsprogrammet medel för företagsrådgivning med syfte att stärka, utveckla och nyskapa företag på landsbygden. Verksamhetsbidragen bidrar till arbetet med att fortsätta stärka grogrunden för starka svenska företag. Regeringen anser att en mångfald av företag och företagare är avgörande för konkurrenskraft, sysselsättning och innovativitet och rustar för framtiden. 11 (KD): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag har tagit med mig budgetområdet i bokform, för det var egentligen grunden till att jag valde att ställa den här interpellationen. Förut har det varit ganska tydligt vad de olika företagsrådgivarorganisationerna har fått. Vi har tidigare haft en interpellationsdebatt om bristen på fortsatta anslag till exempelvis Snilleblixtarna och hela raddan av organisationer som funnits med. Vi har en mängd sådana organisationer som syftar till företagsrådgivning och start inom olika grupper. Vi har till exempel UF i skolan, Drivhuset på högskolor och universitet, Coompanion för kooperativ utveckling, för företagsstart rent allmänt och en rad andra aktörer. Den fråga som har bekymrat mig och som jag gärna vill ha statsrådets svar på är: Vart har alla de här aktörerna tagit vägen? Även om man överlåter en sak till en myndighet bör man ändå kunna veta vad de här aktörerna får. Är det så att den ansvariga myndigheten, i det här fallet , inte fortsätter med sina verksamhetsanslag, trots att anslagen har kommit i klump från regeringen och departementet? Det är också så att vi ser en klar styrning mot som den allena saliggörande aktören på det här området, vilket många vänder sig emot. tar definitivt inte emot personer som vill starta arbetsintegrerande sociala företag. Det har de inte kompetens för. De vill ha starka aktörer som de vet kan ha en bärande affärsidé direkt. De vill inte ägna extra rådgivningstimmar till den typen av personer som kommer och vill ha rådgivning. Kooperativ rådgivning kan de definitivt ingenting om heller, och det ska naturligtvis Coompanion sköta runt om i landet. Winnet har fått sina anslag omfördelade till att bli en tummetott, rent ut sagt. Helt plötsligt finns ju inte pengarna, förutom i de regionala tillväxtmedlen. Då ska varje regional aktör välja att ge medel till Winnet och andra typer av organisationer som jag nämnde . Om man av diverse olika skäl väljer att inte göra det kommer dessa verksamheter de facto att läggas ned. Det finns ingen möjlighet att driva dem vidare. Då måste det vara väldigt tydligt och klart vad det är som gör att regeringen inte vill visa upp så aktivt att de här organisationerna på olika sätt och med sina olika målgrupper fortsättningsvis har en roll att spela. Vi kan läsa i budgeten för det här utgiftsområdet att andelen personer i som känner till vad som krävs för att starta och driva företag var . Då säger jag, som själv har jobbat med det här: Vad vill ministern göra åt detta? Om vi får bättre rådgivning blir det också bättre företag. 12 Närings- och innovationsminister (S): Jag tackar interpellanten för diskussionen. Jag tror att man måste vara noga med att fundera på hur vi vill styra den här verksamheten. Jag har utgått från samma styrningsmodell som den förra regeringen. Systemet innebär att har ansvar för att fördela resurser och göra bedömningar av hur man strategiskt ska jobba med främjandefrågorna. Det var en modell som den borgerliga regeringen införde och som den här regeringen inte har ändrat. Det betyder att det är som med längre tidsperioder, faktiskt upp till , fördelar anslag till de här organisationerna. Det har varit någonting som de har efterfrågat och som vi tycker är väldigt bra, för det skapar mer förutsägbarhet i systemet. Det är inga hemliga uppgifter. är jättetydligt med det här. Man kunde säkert ha skrivit en lista på vilka som har fått anslag . Det är inte något problem. Men det kan skapa bilden att det är regeringen som detaljstyr exakt hur mycket pengar de enskilda organisationerna får. I vår modell, som infördes av den förra regeringen, är det inte så det går till. Jag tycker att man ska vara tydlig gentemot dem som läser en budgetproposition om vem det är som fattar besluten om fördelning av medel, och det gör utifrån sin bedömning av både hur det har fungerat och vilka behov som finns. Jag tycker att den här modellen är bra. Om eller Alliansen vill ändra den modellen är det helt okej. Men då kan man vara öppen med det och säga: Nej, vi ska inte ha det på det sättet. Då hade man kunnat tänka sig att i sin budgetmotion skrev hur mycket ni ville ge till respektive organisation. Men jag läste inte det i er budgetmotion heller. Om man tycker att ska ha det ansvaret och tror att den myndigheten har en rättssäker process för fördelning av de här medlen tycker jag att man ska stå upp för den modellen. Är företagsfrämjande och information en viktig verksamhet? Ja, det är det. Är det bra att överlåter till Coompanion att informera och stödja företag inom till exempel den sociala ekonomin? Ja, jag tycker att det är bra, för har inte riktigt den kompetensen och är inte experter på det. Jag är glad över att för vidare de eventuella företagskonstruktionerna till Coompanion, som har det specifika ansvaret för och den unika kunskapen om företagsstrukturer inom socialt företagande. Det är väl så vi vill att de ska jobba – de samverkar med varandra och klampar inte in på varandras specialiteter och ansvarsområden, för det finns flera olika företagsfrämjare med olika insatser. Om jag får lyfta frågan lite grann kan jag konstatera att det vi ser just nu är ett enormt nyföretagande. Jag såg de senaste siffrorna . Jag vet inte om sett dem. Nyföretagandet varierar väldigt mycket från månad till månad, så man ska inte dra för stora växlar på en månads statistik. Det har gått både ned och upp. Men faktum är att den senaste statistiken visar att 6 049 nya företag hade startats . Det är det högsta antalet och en uppgång på . 19 av 21 län ser en kraftig ökning i nyföretagandet. Det har att göra med informationsinsatser och stöd till företagare, men ytterst har det att göra med konjunkturen och den tillväxtpolitik vi har i . räknar vi med en 3‑procentig tillväxt som till stor del bygger på investeringar som den här regeringen prioriterar. Vi har en positiv utveckling. Vi måste följa frågan om hur vi stöder nyföretagande och växande företag. Jag för fortsatt gärna en sådan diskussion. Men jag vill inte ändra modellen att det är som anslår och fördelar medel. 13 (KD): Jag blir lite överraskad över statsrådets inställning i frågan. Det handlar inte om att om man inte är nöjd ska man ändra modellen. Vad jag vill få fram är den vikt som dessa organisationer har runt om i landet. Jag har svårt att se att , som är ett statligt ägt bolag, ska fördela medel till vare sig eller andra rådgivarorganisationer. Det kan ändå inte vara möjligt att man ska göra på det sättet. Om man nu vill ha en struktur, som statsrådet säger, med som myndighet ska väl de i så fall verkligen fördela medlen. Vi är uppenbarligen överens om att det är en modell som ska fungera, men det ska inte gå via . Ett tydligt exempel är mentorprogram. Det ska helt plötsligt läggas över på trots att driver det framgångsrikt . Pengarna ska även där på något sätt välgörande, ungefär socialt, skänka till . Jag tycker att det är helt horribelt. Vi ska ha en modell där alla ser vad som händer och sker med medlen som finns avsatta för olika organisationer för företagsfrämjande. Det jag vill komma åt här är att det inte är tillräckligt tydligt. Vi ska vara medvetna om att om det enligt uppgift går ungefär 100 miljoner – jag upprepar siffran, 100 miljoner – till organisationen ska leva har det inte gått genom någon särskild kvarn och malt när det handlar om rättvisa för företagsfrämjande. Jag vill gärna se en redovisning av vad som gör att man väljer att lägga så många miljoner på den typen av organisation när man knappt lägger ett par miljoner på som ändå finns över hela landet. Jag träffade företrädare för Winnet i går. De var på näringsutskottets möte och föredrog sin verksamhet. De har stort förtroende i landet, absolut, men också i utlandet. De har ett Östersjösamarbete, , och så vidare, och har samarbete med FN. Men här i är det stört omöjligt att kunna få del av de regionala tillväxtmedlen. Det gör att de kommer att få lägga ned verksamheter i regionerna på grund av brist på medel. Då är det inte riktigt sant att det bara är som på något sätt ska sköta siffran med medel som har tilldelats dem, utan det drivs på olika nivåer. Tittar vi på verksamhet och talar om hur fördelningen har gjorts till exempel med lån står det inte minst i budgeten att av lånen har gått till kvinnor och har gått till män. Talar vi också om kvinnors företagsamhet och lägger in mångfaldsbegrepp i det här är det ännu viktigare att vi har ett antal aktörer som kan möta olika människors behov när det gäller företagsstart. 14 Närings- och innovationsminister (S): Det är jättemånga frågor i en och samma diskussion. Jag ska försöka att reda ut några av dem. Det första är att har ett särskilt uppdrag att jobba med underrepresenterade grupper med till exempel lån, och kvinnor är särskilt utpekade där. är en av få aktörer som redovisar könsfördelning. Det är ett krav från vår sida för att kunna följa att det blir bättre och att kvinnors företagande tas på allvar. Det är en väldigt tydlig styrningsfråga från regeringen. Vi tycker att det är viktigt att man redovisar det och därmed kan följa att man lyckas med sitt uppdrag att jobba med underrepresenterade grupper. En annan underrepresenterad grupp är personer med utländsk bakgrund. De kan också ibland ha svårt att få lån eller finansiering av diskrimineringsskäl av andra aktörer. Där kan statens aktörer ha en viktig roll. Jag är ändå lite förvånad över att det blir någon form av angrepp på ska leva och den regionalpolitiska ansats som regeringen har. Det är en av vår tids absolut största och viktigaste frågor att se till att både service och företagande kan fungera i hela landet. Erfarenheterna från valresultaten i med Le Pens framgångar, med brexit och med Trumps valseger visar hur viktigt det är att hålla ihop ett samhälle och hela landet i utveckling och tillväxt. Där gör regeringen stora insatser nu senast i budget igen inte bara för Hela ska leva, som är en organisation som får stöd, utan framför allt för Norrlandsfonden som får ett enormt stöd på för ökad utlåning till företagare i de fem Norrlandslänen. Jag blev väldigt förvånad när jag läste ert budgetförslag där ni föreslår att man ska dra in det stödet. Det är en av de viktigaste tillväxtskapande åtgärderna vi kan göra från samhällets sida. Vi vet att de privata affärsbankerna inte är lika närvarande i hela och på landsbygden i vårt land. Då kan som en tung statlig aktör eller Norrlandsfonden spela en väldigt stor roll. Den här regeringen har bestämt sig för att göra det vägvalet. När det gäller jämställdhet i övrigt är det korrekt att vi inte har sparat någonting på pengarna för jämställdhet. Det vi har gjort är att flytta de pengarna till regional nivå. Det är ett vägval vi och inte minst har gjort, och vi har stött det. Det regionala tillväxtansvaret måste finnas på regional nivå. Allting kan inte göras utifrån perspektiv. Om man ska jobba med frågorna på allvar och vill påverka näringslivets utveckling i hela i nära samarbete med de aktörer som finns bör den regionala aktören med utvecklingsansvaret jobba med jämställdhet, och då finns det ansvaret på regional nivå. Man kan säga att det är fel och att man ska lyfta bort frågorna om jämställdhet från det regionala utvecklingsansvaret och säga: Jämställdhet är ingenting som är prioriterat för er, utan det ska bara ligga på nationell nivå. Jag tror att vi får mindre impact av det. Vi får mindre jämställdhet i det arbete som görs med de tunga frågorna om regionalt utvecklingsansvar om inte frågorna ligger där. Det innebär att man i vissa sammanhang är en självklar och jättetung aktör regionalt och därmed en naturlig samarbetspartner. På andra områden är man inte lika tung som aktör. Det kan finnas andra aktörer och andra strukturer som jobbar med frågorna, och då blir det lite olika över landet. Det bygger på att man jobbar med de strukturer som ger mest pang för pengarna och mest jämställdhetsarbete totalt sett. För den här regeringen är jämställt företagande en jätteviktig fråga. Vi kommer att fortsätta att jobba med det. Men vi kommer inte att be om ursäkt för att vi också jobbar med regional utveckling i hela landet. Det är en av vår tids största tillväxtfrågor att se till att tillväxt, utveckling och jobbtillväxt sker i hela landet. 15 (KD): Jag kan bara upplysa statsrådet om att i sin budget har lagt särskilda medel just för regional utveckling och inte minst forskning om det faktum att vi har liknande strukturer i de så kallade utanförskapsområdena, som är i städerna och större tätorter, som på landsbygd och i glesbygd. Det har den nuvarande regeringen verkligen inte tagit tag i. Talar vi om jämställdhet är det någonting som jag har jobbat med i hela mitt liv. Det var anledningen till att jag blev kristdemokrat och började jobba politiskt över huvud taget. Därför blir det ännu mer obegripligt för mig att man i vissa fall överlåter det ansvaret för att främja jämställdhet i företagsstart och företagsfrämjande till just den regionala nivån om den regionala nivån inte uppfyller det regeringen anser vara viktigt. Tar man inte vara på Winnet eller andra som tydligt jobbar med kvinnors företagande blir det bekymmer. Vi har dessutom en statlig aktör som som inte uppnår högre resultat i utlåning än . Jag tycker inte att det är tillräckligt bra resultat. Vi borde vara ense om att det måste förbättras på alla nivåer. Då är det helt omöjligt när det gäller en organisation som Hela ska leva. Jag gillar den organisationen och har ingenting emot den. Men det är orimligt att inte sätta den i samma sammanhang som de andra organisationerna, som också jobbar över hela landet och vill främja den regionala tillväxten. Varför hanteras inte dessa organisationer på liknande sätt? Det är grunden till hela interpellationsdebatten. Jag ser inte hur regeringen har tänkt och vilken struktur och vilken plan man har för området. 16 Närings- och innovationsminister (S): Vi kanske kan återkomma till denna fråga , för den är viktig. Den här regeringen gör otroligt mycket mer för regional utveckling än den tidigare regeringen gjorde. Det gäller de facto i budgetsammanhang, där det handlar om att vi prioriterar de medel som går till kommuner och landsting för att ge utvecklingskraft i hela landet. Det gäller också den uppväxling av investeringar i bredband där vi har fördubblat stödet till utbyggnad och gör större satsningar på infrastruktur inför den kommande planperioden – mycket större . Dessutom gör vi till exempel riktade satsningar på finansiering just till företag i de fem Norrlandslänen. Jag är väldigt förvånad över att går emot denna satsning – den största satsningen på många decennier på regional utveckling och företagsfrämjande i de fem Norrlandslänen. Jag tror att detta är jätteviktiga frågor. Vi kommer att fortsätta att driva dem. Det kanske inte var så enkelt för eller att få igenom denna typ av frågor med en moderatledd regering tidigare. Det är fullt möjligt, för var väldigt Stockholmsfixerade. Vi kommer att fortsätta att driva regional utveckling, och man kan garantera att en feministisk regering kommer att fortsätta att driva jämställdhetsfrågorna. Vi har helt olika bilder av hur framgångsrika är i sitt jämställdhetsarbete. Detta är strukturella frågor där man måste jobba på bred front, och det kommer vi att fortsätta att göra. Jag är stolt över att vi har statliga aktörer som redovisar hur skev fördelningen är och att det finns möjlighet att se till både de statliga organisationerna och privata aktörer och sätta press på dem att bli bättre på utlåning och jämställdhetsarbete. Detta kommer vi att fortsätta att driva i den här regeringen. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2017/18:86 om och landsbygdens utveckling 17 Närings- och innovationsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta i syfte att tillse att på ett bättre sätt lever upp till sina ägardirektiv om att gynna landsbygdsföretagande – detta med grund i att har gjort vissa markuppköp i län. Inledningsvis vill jag tydliggöra att inte har någon ägaranvisning som styr dess verksamhet eller frågor kring köp och försäljning av mark. uppdrag förtydligades däremot av , se proposition 2009/10:169. Av denna framgår bland annat att verksamhet ska baseras på affärsmässig grund och generera marknadsmässig avkastning. Vidare uttrycks det i uppdraget att genom försäljning av mark på marknadsmässiga villkor ska möjliggöra omarrenderingar och tillköp för enskilda skogsbruk, särskilt i glesbygd. Försäljning av mark ska ske till dess att av den areal bolaget hade 2002, vid bolagets bildande, är avyttrad. Totalt har avyttrat av arealen. Försäljning sker numera endast i södra , och . I övriga landet, inklusive , har avyttrat och därmed uppfyllt uppdraget. köper löpande fastigheter som kan bidra till att på affärsmässiga grunder förstärka och effektivisera strukturen på skogsinnehaven och anpassa den till efterfrågan och kundleveranserna. Detta bidrar också till att förbättra lönsamheten enligt ägarens mål. Jag delar helt uppfattningen att det är viktigt att landsbygdsföretag i har goda förutsättningar och kan utvecklas. Därför gör nu regeringen historiska satsningar för fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet. Insatser föreslås för att göra det mer attraktivt att bo, leva och arbeta i landsbygder med alltifrån riktade satsningar på de gröna näringarna till att höja servicen i glesbygd. Med grund i frågeställning är det därför viktigt att poängtera att på ett mycket påtagligt sätt bidrar till en levande landsbygd och gynnande av landsbygdsföretag genom bolagets alla virkesleverantörer, anlitade skogsentreprenörer och främjande av naturturism runt om i landet. 18 (M): agerande är viktigt eftersom de är en av de stora skogsägarna här i landet. Det påverkar också uppfattningen om hur staten hanterar sitt ägande, framför allt på landsbygden. Det är också en viktig fråga eftersom vi genom skogen har en av våra viktigaste exportråvaror, en syn som jag är säker på att näringsministern delar. Utan skogen kommer vi att få svårt att stå oss . Den innebär stora inkomster. Detta är också ett resultat av en ägarstruktur som har haft en mångfald och många enskilda skogsägare som har förvaltat denna tillgång, ibland i generationer. Skogen är en stor landsbygdsresurs . I denna fråga bör man också ha med parametern att enskilt skogsägande inte bara handlar om att producera för att en industri ska få råvaror, utan det handlar också om ett skapande på landsbygden och att bromsa en omstrukturering från land till stad. Där man äger och förvaltar sin egen skog stannar man kvar. Vi kan se skillnaden: Där det finns stora statliga ägare har man en större utflyttning än där det finns en större del enskilda skogsbruk. Kort sagt: ska enligt sin bolagsordning göra tre saker. De ska göra andra saker också, men det är dessa tre vi fokuserar på här . Den första är att försälja mark, den andra är att gynna landsbygdsföretagen och den tredje är att underlätta rationell förvaltning av skogsfastigheter. Den första delen tycker jag att näringsministern har svarat på.