prot · H409113 · 2017-05-18 00:00:00 — Att vissa som tror på det ena ska gå i en skola, andra som tror på det andra ska gå i en annan skola och en tredje grupp som inte tror på någonting ska gå i en tredje skola är inte bra. Låt oss problematisera det, för jag är helt övertygad om att mår bäst när vi möts över gränserna redan som barn. 66 (S): Svensk hälso‑ och sjukvård är på många sätt bra, och den är en hörnsten i den svenska modellen. Men hälso‑ och sjukvården står också inför stora utmaningar, och för att möta dem måste primärvården utvecklas för att fler ska kunna få hjälp och få hjälp snabbt. fick jag en rapport från Vårdanalys som beskriver att primärvården inte har de förutsättningar som krävs för att man ska kunna ha bättre tillgänglighet, sätta patienten i centrum och vara den första, naturliga ingången till vården. ska jag besöka en vårdcentral i , så jag undrar: Vad kan jag ge för besked från statsministern och regeringen när det gäller primärvården och förutsättningarna för utveckling? 67 Statsminister (S): Jag var själv på en vårdcentral i . Det var ett väldigt trevligt besök. Men, visst, de beskrev utmaningar. Det är inget tvivel om att det finns utmaningar där. har vi tillsatt del två efter Stiernstedts utredning för att titta på hur vi får ut mer resurser till primärvården. Jag menar att om vi betänker att vi i har lite drygt 80 sjukhus men mer än 1 000 vårdcentraler är slutsatsen ganska enkel: Om vi tillför mer resurser till vårdcentralerna kommer vården närmare. Vi måste naturligtvis diskutera noga på statlig nivå men också med Kommuner och Landsting, regionerna och landstingen hur detta ska gå till så att vi inte stör vården under denna omformning. Men att vi vill ha inriktning på mer resurser till primärvården är helt klart, och det tänker vi fortsätta arbeta utifrån. samarbete med nye president 68 (MP): I vann som sagt presidentvalet mot . Partier och rörelser som står för progressivitet och utveckling ställs runt om i mot partier som står för pessimism och populism. När värden som demokrati, utveckling och humanitet står på spel hoppas jag att framtidstron segrar över uppgivenheten. Hoppets politik måste segra över hatets. Macron blir en positiv och viktig kraft för EU-samarbetet. Jag undrar därför hur statsministern avser att arbeta med den nye franske presidenten för att tillsammans stärka och utveckla EU-samarbetet. 69 Statsminister (S): har helt rätt. Vi har goda relationer med och har haft det . Vi kommer att ha det också med president ; det är jag helt övertygad om. Jag talade med honom i telefon . Vi talade bland annat om EU, om behovet av ett effektivare EU. Jag sa också att vi inte är så förtjusta i pratet om mycket mer överstatlighet. Det är inte det som är vår prioritet. Prioriteten för oss är att få EU som det är att fungera bättre inom ramen för fördraget. Men det är inget tvivel om att vi kommer att ha ett bra samarbete. Den sociala dimensionen var Macron tydlig om – också han vill se till att den blir bättre och tydligare utan att man för över beslutskompetenser. Macron har också sagt att han gärna kommer till på det sociala toppmötet som vi ska ha i . Han kommer att vara med och ge sin bild. Jag är helt övertygad om att vi får ett bra samarbete med för EU:s utveckling. Stängningen av polisstationer i 70 (M): Mitt hemlän är ett stort turistlän dit många kommer för att fira midsommar men också för att njuta av den vackra naturen. Men stänger polisen i 15 av länets 17 stationer på grund av att man inte har pengar. Det är anställningsstopp. Man har heller inte råd att anställa sommarvikarier, säger polisområdeschefen. Från , alltså , till kommer stationerna att vara stängda i turistlänet . Det är klart att det här skapar oro. Vad anser statsministern om denna situation? 71 Statsminister (S): Jag kan naturligtvis inte uttala mig om exakt hur man väljer att organisera polisen i under semestern; det hoppas jag att ledamoten förstår. Hela denna diskussion är dock ett tecken på att vi behöver mer resurser till polisen. Det är därför vi har fört till och för till mer resurser: bara ytterligare , just för att polisen ska ha mer resurser till löner, villkor, anställningar och bemanning. Men exakt hur man väljer att fördela dessa resurser och hur man håller poliskontoren öppna måste myndigheten stå för fullt ut. Vi är dock noga med att tala om att vi måste ha fler poliser, och de ska vara närmare medborgarna. Det är också hela inriktningen för omorganisationen, så det utgår jag från att myndigheten lever upp till. Ytterligare resurser till försvaret 2018 72 HANS (M): Det kanske inte är någon hemlighet för statsministern men möjligtvis något mindre känt för svenska folket att försvarsminister träffar sin amerikanske kollega i D.C. I går höll också försvarsminister ett tal i där han bland annat hänvisade till att den har beslutat att anslå mer pengar till försvaret redan i vårändringsbudgeten 2017. Det var ett krav som framförde . Då sa statsministern ”anslagsbingo”. Jag vill nu fråga statsministern: Om han tror att det skulle behövas mer pengar även för att öka den svenska försvarsförmågan, är det anslagsbingo? De 500 miljoner som vi föreslog har också blivit 500 miljoner i vårändringsbudgeten. Om vi säger miljarder till 2018, säger statsministern att det också är anslagsbingo? 73 Statsminister (S): Anslagsbingo blev det, för det var en mängd olika siffror som ven i luften. Man kan alltid börja med siffrorna. Regeringen börjar med vad som de facto behövs och hur försvaret de facto kan genomföra förstärkningarna. Det är inte bara att lägga dit pengar, utan det ska faktiskt hända något också. Det handlar om både materiel och personal, och båda behöver förstärkas. Vi har kommit överens, och det är bra. Man ska inte vara sur om man kommer överens, – man kan vara glad då. Vi tänker fortsätta att ha den inriktningen. Vi kommer överens om de saker som det svenska försvaret behöver göra och leva upp till: ta emot resurserna och implementera dem. Vi får inte bara svänga oss med en massa siffror utan måste göra detta de facto. Men det är mycket troligt att vi behöver lägga till ytterligare resurser till försvaret; det är ingen hemlighet att vi tycker det. 74 (S): Herr talman och statsministern! presenterade regeringen sin digitaliseringsstrategi, och det är jättebra. Ett av de mål man pekar ut är att vårt land ska ha de bästa förutsättningarna för digital innovation. Detta är såklart väldigt bra, både för svenska företag och för svensk konkurrenskraft. Men jag är ändå lite orolig, för fick vi rapporter från och , där offentlig byråkrati står i vägen för innovativ utveckling av självkörande bussar. Denna typ av försök pågår just nu över hela världen. I sker det till exempel i , där man nu har självkörande bussar, och i våra grannhuvudstäder och , där man befinner sig i uppstartsfasen. Vi i och har legat i framkant, och jag är lite orolig att vi blir omsprungna. Därför är min fråga: Vad gör regeringen för att se till att även i fortsättningen ligger i framkant när det gäller digital innovation? 75 Statsminister (S): Detta görs bland annat genom den strategi som vi nu tar fram. Vi vill gå brett fram. Vi har till exempel redan en elväg i . Vi kommer att utveckla detta och vill då exempelvis sätta upp så kallade demonstratorer, där vi kan visa att är bäst på detta. Vi är bland de första med elvägar för lastbilar, och vi kommer också att vara långt framme när det gäller exempelvis förarlösa fordon. Man ska dock ha lite betänksamhet. Det är inte helt riskfritt med förarlösa fordon. I dessa tider när det talas om cybersäkerhet och vi ser attacker i it-världen ska man betänka att det även finns risker med detta. Det måste vi tänka igenom noggrant så att vi inte får en situation där vi har förarlösa fordon som kan kapas av andra. Låt oss alltså se på möjligheterna och riskerna! ska vara i absolut framkant här. 76 (M): Min fråga gäller hjärtat av den svenska modellen. I hamn råder konflikt. Det finns ett kollektivavtal mellan arbetsgivaren och facket, och fredsplikt borde gälla. har det rått konflikt i olika dimensioner, och varslas det om lockout. Hälften av varuflödena in i och ut ur hamn skulle då försvinna. Detta får stora konsekvenser för svensk export och import – för svensk utrikeshandel. Det kommer att innebära jättestora problem för miljön eftersom varorna nu går på lastbil i stället för via hamn och på järnväg. Min fråga, som jag och flera kollegor har ställt förut till , är: Vad gör regeringen? Är statsministern beredd att skydda svensk export genom att lagstifta och bidra till att lösa konflikten? 77 Statsminister (S): Detta är precis hjärtat av den svenska modellen, och då kliver man inte bara över till lagstiftning. I den svenska modellen ingår partsförhållandet som en mycket viktig del. Jag är naturligtvis också orolig över en konflikt som pågår så . Det kan få allvarliga konsekvenser. Men grundbulten i den svenska modellen är just detta: Den ena parten köper löner och villkor, och den andra parten köper arbetsfred. Då är det, enligt den lagstiftning vi har, tillåtet att också ta till stridsåtgärder för kollektivavtal eller möta med lockout. Ytterst avgörs sådant av Arbetsdomstolen. Vad vi gör är att vi nu ser över hur stort detta problem är. Generellt sett har vi på svensk arbetsmarknad väldigt få konfliktdagar, och det ska vi vara glada för. Jämfört med många andra länder råder en mycket hög grad av arbetsfred. Men låt oss se hur stort problemet är. Det är det första, som vi har gett i uppdrag. Förutsättningarna för små företag 78 (S): Regeringen har satt ett ambitiöst och viktigt mål: att ha EU:s lägsta arbetslöshet . Vi vet att små företag spelar en oerhört viktig roll när det handlar om att skapa nya arbetstillfällen. Inte minst här i har småföretag stor betydelse för att skapa en livskraftig region. Om fler av landets enmansföretag skulle anställa en person till skulle det ha stor betydelse för sysselsättningen och således för minskad arbetslöshet. Bara i min hemkommun finns det 945 enmansföretagare, och i som helhet hela 99 000. Vi ska dock ha med oss att tyvärr endast en tredjedel av enmansföretagarna i är kvinnor. Min fråga till statsministern är: Vad gör regeringen för att underlätta för små företag att växa? 79 Statsminister (S): När vi på ett generellt plan gör våra samhällsinvesteringar – de gigantiska investeringarna i bostäder, vägar, järnvägar och utbildning – är det klart att det också kommer småföretagen till del. Detta är oerhört viktigt. Det är det som gör att ekonomin tuffar och går så pass mycket som den gör, tillsammans med att vi har en internationell högkonjunktur; det underlättar. Därutöver har vi sett över och förändrat finansieringen, inte minst för småföretag, entreprenörer och ensamföretagare. Hur ska man lättare få del av finansiering för de investeringar man behöver göra? Vi vill sätta stopp för de långa betaltiderna. Många av småföretagarna får agera bank åt de större företagen när de drar ut på sina betaltider. Detta måste vi komma till rätta med. Det tredje är att vi också ser över trygghetssystemen för småföretagare så att man även som småföretagare ska kunna känna sig trygg om man blir sjuk eller på något annat sätt inte kan verka som egenföretagare. Sedan har vi ett växa-stöd som gör att du får en bra subvention för den första anställningen du gör. Svenska institutets blockering av Twitteranvändare 80 (SD): Få har nog kunnat undgå den uppmärksamhet som Svenska institutets officiella svenska Twitterkonto @rönt . Myndigheten gick ut och beskrev att man hade blockerat personer som ägnar sig åt drev, hot, hat och hets samt att dessa personer hade koppling till högerextremism och nynazism. Men sedan det visat sig att blocklistan innefattade politiker från tre riksdagspartier, ambassadör, utrikesdepartement, liberala ledarskribenter och till och med en socialdemokratisk borgmästare från plockade man bort den. Faktum kvarstår dock. Hundratals eller tusentals oskyldiga människor har pekats ut som vedervärdiga extremister av en svensk myndighet och lagts till i ett åsiktsregister som har begärts ut och finns sökbart på nätet för vem som helst. Min fråga till statsministern är: Vilka åtgärder avser regeringen att vidta på grund av detta, och hur har detta påverkat statsministerns förtroende för generaldirektören? 81 Statsminister (S): Detta är en fråga som måste tas upp med den berörda myndigheten. Vi förutsätter att alla håller sig till de regler och lagar som vi har i vårt land. Jag tänker inte kommentera den enskilda händelsen i myndigheten, utan myndigheten får själv svara för vad man har gjort, varför och så vidare. Det är det svar jag kan ge. 82 (M): har jag besökt många företag tillsammans med Företagarna, och i aktiviteten företagsamhet i min valkrets. Jag såg att statsministern besökte i går. Det är många företagare som har gett uttryck för stort missnöje och besvikelse med regeringens företagarpolitik. Den besvikelse som finns över hela över regeringens näringspolitik är statsministern säkert väl medveten om. En fråga som har kommit upp hos många företag är att man har få sökande till de lediga tjänsterna. En förklaring som ges när man frågar om orsaken är att regeringen har höjt bidragen så mycket att det för många inte lönar sig att arbeta, helt enkelt. Bidragshöjningar i kombination med stora skattehöjningar har gjort det mindre lönsamt att arbeta. Min fråga till statsministern är alltså: Är det rimligt att arbetssökande föredrar a-kassan eller andra bidrag i stället för att ta de lediga jobb som finns, och vad tänker i så fall statsministern göra åt det problemet? 83 Statsminister (S): Det ska löna sig att jobba. Det lönar sig att jobba. Den som kan jobba ska jobba. Man kan inte bara säga att man inte tänker ta ett jobb och sedan gå på a-kassa i stället. Så fungerar inte reglerna, och så ska de heller inte fungera. Kan du jobba så ska du jobba! Det råder ingen tvekan om det. Jag undrar dock hur den moderata taktiken ser ut. När ni ska sänka lönerna blir det ju mindre attraktivt att jobba. Det är inte bättre. Vad vi gör för företagen har stor betydelse. Vi har slutit en bred energiöverenskommelse. Det har företagen frågat efter . Vi får fart på bostadsbyggandet. Det har företagen frågat efter . Vi förbättrar finansieringsmöjligheterna för småföretag. Det har de frågat efter . De frågar efter kompetent personal och hittar inte personal med rätt utbildning. gör vi en enorm satsning på kompetensutveckling för att de också ska hitta kompetent personal. På den vägen tänker vi fortsätta. Det ska alltid löna sig att jobba. Den som kan jobba ska jobba. 84 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Med detta är veckans frågestund avslutad. Jag får tacka statsministern och deltagande ledamöter för att ha deltagit i frågestunden. § 11 (forts. från § 9) Spel- och folkbildningsfrågor (forts. KrU6) 85 (KD): Vi debatterar betänkandet Spel- och folkbildningsfrågor. För tids vinnande yrkar jag inte bifall till någon reservation, men jag står bakom de reservationer där ingår. Jag kommer att ägna det mesta av mitt anförande åt det som har med mänskliga öden att göra, nämligen spelberoendet. Mina allianskamrater har förtjänstfullt tagit upp andra frågor tidigare. Spelmarknaden kan liknas vid rena vilda västern. Spelbolag, ofta med säte på , snappar inte sällan upp människors ekonomiska utsatthet med lockelser om snabba möjligheter till vinst och mellan insats och vinst. Nya spelare frestas med gratisspel och gåvor, som gamla spelare övertygas om nya insatser för att återfå det som har gått förlorat. Kändisar gör här och var reklam för spelandet, vilket i sin tur leder till glansspridning och att spelandet kan ses som berättigat. Dessa kändisar får naturligtvis också sin del av kakan. Marknadsföringen är inte sällan brutal och rent farlig. I en annons stod det enligt uppgift: Säg upp dig på jobbet – köp en lott! Spelberoendet förstör människors liv och slår sönder familjer. beräknar att ungefär 171 000 personer, varav 82 000 barn, lever tillsammans med någon som har spelproblem. Cirka var femte person uppger att de har någon i sin nära omgivning som har spelproblem. Den oreglerade marknaden växer som spelberoendet ökar. Oseriösa spelbolag ser en möjlighet att tjäna pengar på utsatta människors bekostnad. För att döva sitt dåliga samvete talar de vackert om att de gör insatser för att minska spelberoendet. gör de allt för att fånga in nya kunder, att se till att gamla kunder stannar kvar och att storspelarna får sina egna gräddfiler. För mig hade de fått tjäna hur mycket pengar de vill i sina bolag, om det inte vore för att de förstör så många människors liv. Då tänker någon: Vi borde ha kvar monopolet, där äger marknaden i . Men då blundar man för verkligheten, där monopolet i praktiken inte existerar. Utländska spelbolag, som inte har tillstånd att anordna lotteri i , har en marknadsandel på av den totala svenska spelmarknaden, enligt Lotteriinspektionens statistik från tredje kvartalet 2016. Den internationella onlinemarknaden är i princip helt oreglerad och liknar, som jag sa, rena vilda västern. Spelbolag utan tillstånd i har av marknadsandelen för onlinespel. Någon kanske tror att med sitt monopol värnar de spelberoende, men det är en sanning med modifikation. I varje fall gör de det inte i någon stor omfattning i förhållande till intäkterna. Jag kanske inte är på decimalen rätt, men enligt uppgift motsvarar Svenska Spels ekonomiska satsning på arbete med spelberoende två veckors normal marknadsföring i för . menar att det är hög tid att se över lagstiftningen och möjliggöra konkurrens genom licenser. Därför välkomnar vi det mesta av förslag på det här området och ser fram emot en proposition från regeringen. Jag vill passa på att hylla utredaren för att han har lyssnat in de synpunkter som vi över hela den politiska skalan har framfört. Vi ser fram emot goda förslag från regeringens sida som vi ska ta ställning till . Gemensamma och långsiktigt hållbara spelregler ska skapas. Ett licenssystem ska etableras, som onlinespelbolagen förhoppningsvis ska ansluta sig till. Skatteintäkter ska säkras och föreningslivets ganska sköra speldomäner, väsentligen lotterier, och intäkter ska skyddas, med mera. Detta är några av förslag. När vi ser hur allt fler familjer och enskilda dras in i spelberoende krävs handlingskraft och riktade insatser. , och måste samverka med Lotteriinspektionen för att få bukt med problematiken. Detta med spelberoende kommer inte att kunna lösas helt och hållet, till , så länge människor finner lust och glädje i att spela. Det är ju inte bara fel. Jag menar inte att det bara är negativt. Men när man ser hur människor drabbas blir detta ändå en allvarlig sida av det hela. Spelberoende kan förebyggas. Några förslag på hur är  balanserad marknadsföring, där spelandet inte får presenteras som en lösning på ekonomiska problem  stöd och information på spelsajterna för att förebygga spelmissbruk  möjlighet att begränsa insättningar och speltid samt ett centralt självavstängningsregister  en åldersgräns för spel om pengar  möjlighet att stänga av personer som uppvisar ett osunt spelande. Min personliga uppfattning är att spelmissbrukare ska ges rätt till behandling enligt socialtjänstlagen, vilket är en fråga för socialutskottet. För den som redan hamnat i en ekonomisk tragedi på grund av spelande finns det tack och lov organisationer som stöder och hjälper. verkar för att förebygga och avhjälpa spelberoende, och ett annat exempel är där kommunen är med och samverkar. Att bara ett fåtal av 290 kommuner – den senaste siffran jag hörde var att det är 6 av 290 kommuner – samarbetar i sådan verksamhet visar dock att det finns mycket kvar att göra. fortsätter människor att lockas in i det som alltför ofta slutar i ekonomisk och social tragedi. Jag vill avsluta med att säga något om folkbildningen. För oss kristdemokrater är folkbildningen viktig. Jag har studerat studiecirklar lite, och jag har fascinerats av en man som hette – eller med skägget. Han var socialdemokrat och den som startade detta med studiecirklar i . All ära till med skägget! Det fanns inga statliga medel, utan i stället delade man med sig av kunskap. Det var viktigt för hembygden och landsbygden; man fick kunskap, en del utbildning och så vidare. Det är en frihet för människor att delta i studieförbunden, och tillsammans med biblioteken och folkhögskolorna är de hörnstenar i bildningen i . Låt mig avsluta med följande ord: Utbildning ger färdighet – folkbildning ger värdighet. 86 (S): Socialdemokraternas politik för kulturell och demokratisk bildning är en bärande del i vårt samhällsbygge. Den handlar om att frigöra människor, stärka utvecklingsförmågan i samhället och fördjupa demokratin. I detta har folkbildningen en given roll. Utgångspunkten är att se till hela människan. Det är en fråga om frihet att få upptäcka och utveckla nya sidor av sig själv och nå sin fulla potential. Likaså är kulturell och demokratisk bildning ett verktyg för människor att förstå sitt sammanhang och kunna påverka sin livssituation. Det samhälle som tillhandahåller dessa verktyg till människor blir ett bättre samhälle. Folkbildningen som källa till nya kunskaper och perspektiv, nya språk, uttryck och utbyten är just ett sådant verktyg. Oavsett var vår kulturella och demokratiska bildningsresa börjar är den viktig, för oss som individer och för samhället. Kulturell och demokratisk bildning är också centralt för vår förmåga att klara av omställningar. När vi inte räds förändring utan känner tillförsikt i att kunna finna vägar framåt kan vi möta framtiden mycket bättre. Oavsett om det gäller ekonomiska konjunkturer, strukturomvandlingar på arbetsmarknaden eller klimatförändringar är intellektuell och social rörlighet stora tillgångar för oss när det gäller vår förmåga att ställa om. Det handlar om att kunna ställa om såväl i tanken som i det fysiska livet. Samhällets förmåga att utvecklas är beroende av bildningen hos medborgarna. Kulturell och demokratisk bildning är en fråga om såväl beredskap som framtidstro, och det är en del av den svenska modellen. Folkbildningen upprätthåller omistliga arenor och kontaktytor för människor att hantera samhällsomvandlingar och de nya verkligheterna. Utan folkbildning riskerar vi att stagnera. Den demokratiska aspekten av folkbildningen handlar i grunden om att demokratin ska gå från att vara formell till att vara reell – att den ska kunna bäras av folkflertalet. Alla människor ska kunna påverka sitt liv och samhället. För att det ska vara möjligt behöver vi kunna förstå samhället. Vi behöver kunna analysera det kritiskt och veta hur vi kan förändra det. Demokratiskt bildade medborgare som organiserar sig i levande folkrörelser och rika föreningsliv får demokratin att förverkligas i vardagen. Det är också på det sättet alla kan påverka framtiden och vardagen, på jämlika grunder oavsett plånbok eller bakgrund. Folkbildningens aktörer når ut i samhället, på bredden och på djupet, som få andra. Det ökar tilliten till människor, skapar samhörighet och får fler att engagera sig i vårt gemensamma samhällsbygge. När det finns krafter som vill undergräva tron på demokratin, antingen via parlament eller via propaganda eller rädsla, är folkbildningen en av våra viktigaste motståndskrafter. Folkbildningen är fri och frivillig. Den byggs underifrån, av människorna själva, och staten intar här en ganska medveten distans för att inte inskränka den friheten. har staten mål med de pengar vi ger till folkbildningen, så det är självklart att staten är angelägen om att medlen ska ge avsedd effekt. Detta samspel förutsätter en ömsesidig respekt. Därutöver är folkbildningen väldigt engagerad i att få vara med och bygga samhället, och har regeringen mycket konkret inkluderat folkbildningen i samhällsbyggandet. Ett givet exempel är . Vi vet att det är vägen till att fler ska få jobb och att man ska kunna få tag på rätt kompetens.