prot · H50949 · 2017-12-13 00:00:00 — Ni intar en särställning. Ni tycker inte att det egentligen bör genomföras någonting för att hantera riskerna. Det tycker jag inte är ansvarsfullt. Ytterligare verktyg för makrotillsyn Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.) § 12 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Hälsovård, sjukvård och social omsorg betänkande 2017/18:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (prop. 2017/18:1 delvis) 93 (KD): På få ställen i världen kan man på riktigt mäta sig med de medicinska resultat som vi har möjlighet att få del av i ett välfärdssystem som dessutom är solidariskt finansierat och som var och en kan få del av utifrån vilka behov vi har. Men som det är värt att vi alltid påminner oss själva om detta finns det många områden där vården, den sociala omsorgen och funktionshinders- och missbrukspolitiken tampas med stora utmaningar och brister, områden där vi faktiskt borde kunna så mycket bättre givet de förutsättningar vi har. Eftersom det kristdemokratiska budgetalternativet redan har fallit deltar vi inte i beslutet när det gäller fördelningen av medlen på ansvarsområdet. Men hade budget vunnit gehör hade vi haft 8,7 miljarder mer på utgiftsområde 9. Det hade inneburit mer resurser till välfärdens kärna, det som faktiskt spelar störst roll i det offentliga åtagandet. Det är en avsevärd skillnad, fru talman. Men trots det menar vi att det inte bara är mer resurser som är den stora skillnaden mellan det regeringen har lagt fram i sin budget och det föreslår. Knutet till våra budgetsatsningar finns inte mindre än 53 olika yrkanden. Det är ett stort antal förslag som vart och ett syftar till att återupprätta välfärdslöftet. Vi måste bryta den utveckling som gör att vårdköerna nu åter växer. Vi måste öka tryggheten för den som efter ett långt liv blir beroende av andras stöd. Vi måste finnas där för den som har svårt att finna glädjen i att leva. Och vi måste säkra möjligheten att leva ett liv som andra för alla, oavsett våra funktionsvariationer. För den som längtar efter att få ta del av visioner och konkreta förslag på hur vård och omsorg ska reformeras för att möta både de behov som vi har och inte minst de behov vi står inför rekommenderar jag varmt en läsning av hela den del av budgetmotion som gäller utgiftsområde 9. Men jag vill i debatten lyfta fram några av våra prioriteringar. För att fortsätta utvecklingen av de goda medicinska framstegen, som kan öka livskvaliteten och göra att vi botar fler sjukdomar och att vi lägger fler friska år till våra liv, och för att vi ska ta vara på medborgarnas resurser bättre behöver hela vårdens funktionssätt ställas om. Mer vård behöver finnas tillgänglig nära patienten genom mer stöd till egenvård och en primärvård som åtnjuter förtroende för att den kan möta stora delar av vårdbehovet. Det kan frigöra resurser för den avancerade och specialiserade vård som några behöver – den behövs ganska sällan, men då är den helt avgörande. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Men en sådan omställning handlar inte bara om att ge mer resurser till primärvården. En ekonomisk satsning på primärvården måste åtföljas av reformer som ökar tillgängligheten och ser till att mer aktivt förebyggande arbete genomförs. En nyckel till det här är en arbetsmiljö som gör att medarbetare orkar och vill stanna, så att vi når den kontinuitet som behövs för att upprätthålla förtroendet för primärvården. Att då som regeringen gör ta bort incitament som har fungerat och i stället utan krav på resultat göra satsningar som vi faktiskt vet inte fungerar leder till minskat förtroende för vården. Vi kan dessutom se att det leder till minskade klyftor. Vem man är spelar roll. Det spelar allt större roll för vilken vård man får tillgång till. Det är till och med så att chansen att överleva beror på var man bor. Hur lång utbildning man har påverkar vilken möjlighet man har att få den bästa behandlingen. Ska vi komma till rätta med det och se till att klyftorna minskar i stället för ökar duger det inte att göra satsningar som låter bra eller satsningar som har rätt motiv, utan vi måste göra satsningar som fungerar. Låt mig ta ett exempel. Möjligheten att överleva bröstcancer är beroende på vilken utbildningsbakgrund du har, vilken socioekonomisk status du har och framför allt hur tidigt din bröstcancer upptäcks. Det är därför vi har screeningprogram och mammografi. Vi vet att kvinnor med låg utbildning och låg socioekonomisk status i mindre utsträckning följer screeningprogrammet. I regeringens budget har vi nu sett satsningar i hundramiljonersklassen på att ta bort avgiften för screening med mammografi och nyheten här med cellprovtagning. Det är en satsning som låter bra. Det är självklart att ingen av ekonomiska skäl ska behöva avstå från screening för att upptäcka en cancer. Men vi vet att det inte fungerar. Det senaste exemplet är från . Där har man haft avgiftsfri screening för mammografi och konstaterar att det inte ger någon skillnad. Det gör inte att fler i de grupper som har ökad risk att dö för att man inte upptäcker cancern kommer till screeningen. De hundratals miljoner som satsas är rätt. Vi vill också satsa dem. Men det är inte rätt när man satsar dem fel. Då är det slöseri. Vi har ett politiskt ansvar att värna de förutsättningar som krävs för att fler verksamheter ska kunna bli ännu bättre oavsett vilken typ av utförare som står för vården. Därför vill satsa på att också ideella aktörer ska få bättre förutsättningar. Vi värnar alla aktörer i vården. Därför är det viktigt att det finns med ännu ett tillkännagivande som utskottets majoritet står bakom om att regeringen ska ställa samma krav på offentliga som privata utförare. Vi vill också satsa 3 miljarder mer än regeringen på de äldre. Jag kan räkna upp några av våra satsningar: värdighetsgaranti, äldreboendegaranti, omvårdnadslyft, måltidslyft, nationell demensplan, hemtagningsteam, utbildningslyft för chefer i äldreomsorgen, demenscentrum och personalgaranti för att den som är beroende av hemtjänst inte ska behöva möta så många olika personer. Ett av de viktigaste områdena för oss som ansvariga politiker handlar om de unga. Det skulle jag vilja påstå är ett område där samhällets svek kanske är som störst. Jag tror att vi alla i denna kammare skulle önska att vi kunde ge ett tydligt löfte att aldrig mer ska en ung person i samhällets vård behöva ta sitt liv. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Aldrig mer ska ett litet barn, ett barn som inte ens har blivit tonåring, placeras i en omsorgsform som inte ens har förutsättningar att ge det stöd som barnet behöver. Aldrig mer ska ett barn i samhällets vård placeras på ett ställe där det utsätts för samma typ av övergrepp som det var meningen att vi skulle skydda barnet ifrån. Jag vågar inte ge det löftet här . Jag önskar att jag kunde det. Men våra brister på området är för stora för att jag ska våga ge det löftet . Vi har många satsningar i vår budget för att avhjälpa de brister vi ser . Vi vill göra en rejäl satsning på barn- och ungdomspsykiatrin, för övergången till vuxenpsykiatrin, för att stärka barn- och ungdomshälsan och på en nationell krissocialjour för att stötta kommunerna där uppgiften blir för svår för en del kommuner. Vi vill ge bättre förutsättningar för att inte göra placeringar som leder till uppbrott och att säkra en tillräcklig kompetens på behandlingsassistenterna på SIS. Inte minst vill vi göra satsningar för att stärka föräldrarna. Det är en tuff uppgift att vara förälder, och det är en otroligt viktig uppgift. Det vi kan lova är att vi kristdemokrater aldrig kommer att sluta kämpa för att varenda unge ska kunna växa upp i trygghet. Jag har överskridit min talartid, inser jag. Jag kommer inte att kunna berätta om alla förslag. Jag vill ändå avsluta med att påminna inte minst regeringspartierna om att det är här i som vi har ansvaret och möjligheten att ändra lagar. Det behövs för att återupprätta LSS. 94 (S): För oss socialdemokrater är det viktigt att ska hålla ihop och att vi ska framtidssäkra det gemensamma samhällsbygget. Det är så vi ska skapa hopp, trygghet och framtidstro. har den socialdemokratiska regeringen lyckats vända ett underskott till överskott. Vi står på en stark ekonomisk grund. Vi amorterar på statsskulden, och vi investerar i vårt gemensamma samhällsbygge. Vi vet att jämlikhet och ekonomisk utveckling hör ihop. Därför behöver ett samhällsbygge som är rättvist, med reformer som minskar klyftorna och skapar fler möjligheter för att alla ska kunna bidra. Det är så vi bygger samhället. Vi vill utveckla den svenska modellen, inte avveckla den. Det märks inte minst i de satsningar som regeringen föreslår när det gäller vårt utgiftsområde 9, Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Det präglas av mycket stora ambitioner att starka välfärden. Enbart inom hälso- och sjukvården görs en rekordstor och unik satsning som har gjorts, på 5 ½ miljard kronor bara . En stor och viktig del av detta satsas på att komma till rätta med köerna i vården. Vi vet att tillgänglighet till hälso- och sjukvården är väldigt viktig inte minst för dem som väntar på att få komma till sjukvården och få sin behandling men också för att vi ska upprätthålla tilltron till och förtroendet för hälso- och sjukvården. Hälsovård, sjukvård och social omsorg I regeringens budget satsas 1 miljard på det vi kallar för en patientmiljard som ska bidra till att vi får en snabbare vård för patienterna. Det handlar om att korta köerna till primärvården och att kunna samordna de olika insatserna i vården. Vi talar om en patientmiljard som ska skapa bättre tillgänglighet i primärvården. Man ska också kunna satsa på patientkontrakt mellan vården och patienterna så att patienternas ställning ska kunna stärkas, och man ska också ha en bättre samordning mellan olika vårdinsatser. Regeringen satsar också 2 miljarder på sjukvårdens personal förutom det som redan är satsat. Dessa medel ska användas för att förbättra personalsituationen och utveckla vårdens verksamheter. Det handlar om att förbättra anställningsvillkor, kompetensutveckling, ökad bemanning och förändrade arbetssätt. Inom förlossningsvården satsar regeringen 1 miljard med syfte att stärka personaltätheten samt att förbättra arbetsmiljön inom förlossningsvården och neonatalvården. Pengarna kan också användas till barnhälsovård för att förstärka den. Cancersjukvården är ett viktigt område inom hälso- och sjukvården. Där fäster regeringen stor vikt vid att åstadkomma en jämlik och tillgänglig vård av hög kvalitet. Här satsas 2 miljarder –2018. Till detta kommer de överenskommelser som görs mellan staten och Kommuner och Landsting. Överenskommelserna tar sin utgångspunkt i den överenskomna cancerstrategin, som har tydlig inriktning på att korta väntetiderna och förbättra kvaliteten i cancervården. Precis som föregående talare menar vi och regeringen att sjukvården också måste förändras långsiktigt i sina strukturer. Med dessa statliga satsningar och strukturella förändringar – det handlar bland annat om att införa en ny beslutsprocess för var den nationella högspecialiserade vården ska bedrivas – skapas det förutsättningar för den utveckling och den förändring som vården behöver för att kunna möta framtidens krav på en jämlik hälso- och sjukvård av hög kvalitet. behöver en förflyttning ske från sjukhusen till den mer patientnära vården. Regeringen kommer därför att föreslå en ny bestämmelse i hälso- och sjukvårdslagen om att landstingen ska organisera hälso- och sjukvården så nära befolkningen som möjligt. Vidare föreslår regeringen i samma proposition att vårdgarantin inom primärvården ska stärkas. Enligt det nya förslaget skärps tiden för en medicinsk bedömning . Den bedömningen kan också göra av andra professioner inom primärvården. På det viset frigör man naturligtvis resurser, och patienterna får snabbare en bedömning. Psykiatrin behöver mer satsningar. Psykisk ohälsa är som bekant ett av vår tids stora gissel. Det sker en omfattande förstärkning i den psykiatriska vården för barn. Det är en del i den fleråriga satsningen. Barn- och ungdomspsykiatrin förstärks med . Även den sociala barn- och ungdomsvården förstärks. Situationen inom är fortfarande ansträngd – den har varit det . Regeringen föreslår att avsätts till detta område. behöver också ett nytt anslag. De kommer att få ett anslag på , enligt förslaget. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Det görs satsningar på tandvården genom ett fördubblat tandvårdsbidrag. Det är ett viktigt grundstöd och incitament för regelbundna besök hos tandvården. Den avgiftsfria tandvården för unga vuxna byggs successivt ut. När det gäller funktionshinderspolitiken föreslår regeringen att schablonbeloppet för assistansersättning räknas upp med 1 ½ procent. Det är för att man ska kunna teckna bra kollektivavtal och skapa bra förutsättningar för de personliga assistenterna och därmed naturligtvis också en bättre kvalitet för brukarna. Regeringen har också aviserat ett åtgärdspaket som bland annat ska garantera att assistans ska ges för väntetid och beredskap samt att bestämmelsen om tvåårsomprövning tillfälligt ska tas bort. Syftet med regeringens åtgärder är att de grundläggande syftena med assistansreformen ska värnas. Regeringen kommer att införa ett bidrag med för att stödja kommunerna i deras arbete med att stimulera den dagliga verksamheten. Det är den så kallade habiliteringsersättningen. Tilläggas kan att den pågående har fått ett tilläggsdirektiv att utreda om man kan skapa en större likformighet när det gäller utformningen av habiliteringsersättningen inom kommunerna. När det gäller föreslår man att ska avsättas för att kommunerna ska kunna erbjuda avgiftsfria aktiviteter under skollov för barn och unga. Det är en viktig satsning för att barn även i utsatta områden ska kunna ha en meningsfull och bra fritid. Detta kommer till utöver den redan befintliga sommarlovssatsningen på . Regeringen avser också att ge stöd med för att göra det möjligt för kommunerna att anordna avgiftsfri simskola. När det gäller äldrevården fortsätter den satsning som regeringen har påbörjat med för att öka bemanningen och därmed också tryggheten och kvaliteten inom åldringsvården. Viktigt är också att framhålla att regeringen kommer att lägga fram ett förslag om ett förenklat beslutsfattande inom , ett så kallat förenklat biståndshandläggande. Det handlar helt enkelt om att göra det enklare för äldre människor att få hjälpinsatser hemma och att få det tidigare. Därmed kanske man kan skjuta upp tyngre insatser. Mot vår politik för att framtidssäkra välfärden står oppositionens förslag som handlar om skattesänkningar, med stora nedskärningar i vår gemensamma välfärd som följd. Den politiken märks tydligt i de borgerliga partiernas prioriteringar inom vårt utgiftsområde. Man säger nej till angelägna satsningar på 5 ½ miljard för att återinföra en kömiljard. Vi vet att den fungerade till en början. Men mot slutet kunde vi se att den egentligen hade spelat ut sin roll. Vi har sett detta. Vi vill gå till botten med de problem som vi ser inom hälso- och sjukvården, som handlar om brist på personal och om kompetensförsörjning. Därför satsar regeringen flera miljarder på att kompetensförsörja vården. Faktum är att vi ser en splittrad borgerlig opposition. vill skrota det mesta av de generella stöden och bara göra specialdestinerade insatser, medan till exempel tvärtom motsätter sig de mest specialiserade statliga stöden för att till en del kompensera kommuner och landsting med generella bidrag. Man kan fråga sig: Hur ska detta gå ihop? Jag tror att det blir svårigheter med det. Hälsovård, sjukvård och social omsorg frågade i en ledarkrönika i om Alliansen tänker ta en springnota efter valet. Frågan är befogad. Man kan inte på allvar kritisera alla de brister som finns i välfärden, föreslå några futtiga nålpengar som finansiering och därtill göra skattesänkningar i mångmiljardklassen och påstå att man klarar att åtgärda alla de problem som finns inom sjukvården, LSS och äldreomsorgen. Jag har överskridit min talartid . Jag vill yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet avseende punkt 1 och bifall till vår reservation avseende punkt 2 om tillståndsplikt. 95 (KD) replik: Det är många välavvägda beskrivningar av vårdens behov i regeringens budget. Det är också en hel del satsningar i form av olika miljarder hit och dit. Men det räcker inte med att tala väl och ha goda ambitioner, för effekten av regeringens politik är faktiskt att förtroendet för vården sjunker och att köerna växer. Vi kan se på köerna till ett första besök. Vi kan se på köerna till operationer och åtgärder. Jag kan ge ett väldigt konkret exempel. Vi hör om satsningarna på barn- och ungdomspsykiatrin. Men detta är effekten av med den nuvarande regeringen: Förut var det 13, 14 eller 15 landsting – det beror på vilket år man tittar på – som klarade av att erbjuda ett första besök inom en månad till de barn och ungdomar som mådde så dåligt att de bedömts ha behov av att komma till barn- och ungdomspsykiatrin. har det sjunkit – det är bara ett enda landsting som klarar den nivån. Min fråga till , som representerar regeringen eftersom vårdministern inte är här, är: På vilket sätt har ert sätt att fördela ut resurserna faktiskt haft de effekter som ni har önskat? 96 (S) replik: Jag instämmer med i att det är besvärande med långa väntetider i vården. Som jag sa i mitt anförande tär detta inte minst på förtroendet för hälso- och sjukvården. Jag tror inte, som Alliansen verkar tro, att det räcker med en kömiljard och att de landsting som faktiskt har de bästa förutsättningarna får mer resurser. Detta är en pågående kris. Den har pågått i många årtionden, skulle jag vilja säga. Det handlar om strukturerna i vården. Vi behöver i stället se till att vi har en ordentlig kompetensförsörjning, att vi förändrar strukturerna så att man kan möta detta tidigt och att vi arbetar med förebyggande åtgärder så att våra ungdomar och barn inte växer upp med dessa psykiska besvär. Det är i skolan och i primärvården vi ska möta detta. Där behöver vi satsa pengar, och det är det som regeringen gör. Vi lägger fram långsiktiga förslag om att förändra strukturerna i vården. Vi tar de första stegen . Vi satsar 2 miljarder på personalförsörjning, som man under tillit och förtroende från vår sida kan använda för att förändra arbetssätt och för att förändra strukturerna. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Vi satsar en patientmiljard. Den ska användas för att korta väntetiderna till primärvården, där man ska kunna möta en stor del av dessa problem och många av dessa ungdomar. Man ska också kunna skriva patientkontrakt med patienterna, så att patienterna själva får inflytande över detta. Det är så vi ska förändra vården, och det är så vi ska möta bristerna i vården. 97 (KD) replik: Precis som jag sa i mitt anförande, och precis som det står i budget, är vi fullt medvetna om att det inte bara handlar om pengar. Det handlar framför allt om hur de resurser som vi satsar används. Där har vi ett stort grundläggande problem i svensk hälso- och sjukvård – den är över huvud taget inte anpassad för att möta de behov vi har och de behov vi står inför . Vi behöver en vårdstruktur där vi sätter patienterna i fokus på ett helt annat sätt och där vi stärker patienterna och ger dem mer makt att vara delaktiga i sin vård. Vi behöver också organisera om svensk hälso- och sjukvård på ett ändamålsenligt sätt. Var i landet man bor ska inte spela någon roll för vilken vård man har tillgång till eller vilken chans man har att över huvud taget överleva. Men det var inte detta som var min fråga till . Min fråga var: På vilket sätt har det ni gör gett resultat? har ni haft på er. Ni har ansvaret för den utveckling som vi ser i svensk hälso- och sjukvård . Det som händer nu är att köerna växer – de har inte bara slutat att minska, utan de växer. Effekten är alltså motsatsen till det ni säger att ni vill uppnå. Ge ett enda exempel där era satsningar har gett resultat! Jag har gett exempel där de inte har gett resultat. Satsningen på att ta bort avgiften för gynekologisk cellprovtagning uppgår till 140 miljoner, tror jag. Det är i samma storleksordning som vår satsning på att ta bort avgiften för mammografi. Satsningen gav inte resultat. Vi visste att den inte skulle ge resultat, för det hade redan prövats. Det räcker inte att satsa pengar, för om man satsar dem fel är det resursslöseri. Ge ett exempel där er satsning faktiskt har lett till bättre resultat! 98 (S) replik: Det är stora ord för att komma från en person vars företrädare hade hand om detta område i den förra regeringen. hade man på sig att försöka vända den här skutan. Detta är, som jag sa tidigare, ett långsiktigt strukturproblem i vården. Ska vi fixa det ? Vi har tagit de första stegen, och vi kommer att fortsätta. Vi tittar, som sagt, på grundproblemen i sjukvården. Det handlar inte om piska eller morot. Det är inte något som man kan fixa med en kömiljard, utan det handlar om mer djupgående strukturer. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Vi har tagit de första stegen. Det kommer propositioner – det ligger en på bord, och det kommer att komma fler. Vi finansierar dessutom det hela. Jag måste ställa en motfråga till . Hon pratar om hur man ska komma till rätta med bristerna, problemen och utmaningarna i vården. Jag skulle vilja veta vad hon själv föreslår, förutom en kömiljard, som hade spelat ut sin roll när den fanns. Man talar om en statlig tillståndsgivning som i förlängningen handlar om att man vill ha fler privata alternativ i vården. Man förslår skattesänkningar på 33,6 miljarder. Vilken är förebilden för den alliansledda sjukvården – ? Jag tror inte att jag behöver säga mer. (forts. § 15) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 13 Beslut om ärenden som slutdebatterats MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Punkt 1 (Anslag inom utgiftsområde 20) 2. res. 41 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 20 MP, 20 V, 1 - : 39 SD, 1 MP, 1 - Avstod: 73 M, 19 C, 14 L, 16 KD Frånvarande: 14 S, 10 M, 7 SD, 3 MP, 3 C, 1 V, 5 L, 3 - (MP) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Kammaren biföll utskottets förslag. UU3 om exportkontrollen av krigsmateriel Kammaren biföll utskottets förslag. § 14 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde AU2 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 2. res. 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 21 MP, 20 V, 1 - : 39 SD, 1 - Avstod: 73 M, 19 C, 14 L, 16 KD Frånvarande: 14 S, 10 M, 7 SD, 3 MP, 3 C, 1 V, 5 L, 3 - AU4 Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsförsäkringen Punkt 1 (Stärkta drivkrafter för arbete) 2. res. 1 (M, C, L, KD) 122 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 38 SD, 21 MP, 20 V, 2 - 1: 73 M, 19 C, 14 L, 16 KD Frånvarande: 14 S, 10 M, 8 SD, 3 MP, 3 C, 1 V, 5 L, 3 - Punkt 2 (Fler vägar till arbete) 2. res. 2 (M) 3. res. 3 (C) 73 för res. 19 för res. Kammaren biträdde res. 73 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 39 SD, 21 MP, 20 V, 14 L, 16 KD, 2 - 2: 73 M Avstod: 19 C Frånvarande: 14 S, 10 M, 7 SD, 3 MP, 3 C, 1 V, 5 L, 3 - Punkt 7 (Övriga arbetsmarknadspolitiska program) 2. res. 10 (SD) 3. res. 13 (KD) 40 för res. 16 för res. Kammaren biträdde res. 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 73 M, 21 MP, 20 V, 1 - 10: 39 SD, 1 - Avstod: 19 C, 14 L, 16 KD Frånvarande: 14 S, 10 M, 7 SD, 3 MP, 3 C, 1 V, 5 L, 3 - Punkt 8 (Överutnyttjande av subventionerade anställningar) 2. res. 14 (V) 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 73 M, 39 SD, 21 MP, 19 C, 14 L, 16 KD, 2 - 14: 20 V