prot · H40975 · 2017-02-28 00:00:00 — har rätt i att det är ett kustrobotbatteri som är under förbandsättning. Så är fallet. I regleringsbrevet står det: ”Försvarsmakten ska i budgetunderlaget redovisa hur fördelning av materiel har gjorts mellan krigsförbanden inklusive hemvärn och förbandsreserven. Materiel som bedöms vara teknisk och operativ relevant men som inte fördelats till krigsförband eller förbandsreserv ska ingå i materielreserven. När Försvarsmakten avvecklat materiel istället för att placera den i materielreserven ska detta motiveras. En avvecklingsplan för den materiel som efter fördelning bedöms vara övertalig ska redovisas.” Man har skärpt upp det hela och skapat ett krav på eftertänksamhet. Det ska ske en ordentlig prövning när man tar den här sortens beslut. Syftet är naturligtvis att materiel i förråd och så vidare ska prövas noggrant innan det tas några avvecklingssteg. Det här diskuterades i förra Försvarsberedningen och har sedan följts upp i det här regleringsbrevet. 21 (L): Jag är medveten om den aktuella situationen när det gäller vår möjliga etablering av marinstridskrafter i , men det är inte det som är min fråga. Jag använde detta enbart som ett exempel på hur många ogenomtänkta avvecklingar som genomförs. Tar man i beaktande att avvecklingen av skedde så sent som någonstans 2008, 2009 måste man förstå att materielsystem och infrastruktur från 80‑ och 90‑talen och kanske till och med 70-talet är oändligt mycket lättare för myndigheten att anse som irrelevanta. Men om avvecklingen fortsätter kommer det inte att bli någon handlingsfrihet vare sig för materielutredningen eller senare för Försvarsberedningen, och fler barn kommer att ha följt med badvattnet ut i avloppssystemet. En förutsättning för ett moratorium är emellertid att man från början vet vilken materiel man har. Jag tror att den avslutade logistikutredningen under föreslog regeringen att det ska göras en fysisk inventering av Försvarsmaktens materiel inklusive infrastruktur. Eftersom detta är så nära förknippat med frågan om moratorium vill jag på nytt fråga statsrådet om det är så att regeringen tänker villfara denna rekommendation, detta förslag, från logistikutredningen eller inte. Det är som sagt en förutsättning för att man ska kunna frysa pågående avvecklingsverksamhet . Jag är glad att försvarsministern öppet redovisar att vi ännu inte har kunnat förbandssätta det nya kustrobotbatteriet. Därmed är det väl inte korrekt, som försvarsministern uppgav i sitt svar till mig, att detta förband nu har blivit återuppsatt. 22 Försvarsminister (S): Jag kan bara konstatera att det som sker nu när det gäller kustrobotbatteriet är en process av förbandssättning. Det ska förbandssättas och tas i bruk fullt ut. När det gäller logistikutredningen är den pågående. Utredningen har presenterats för regeringen, och vi kommer efter beredning att återkomma med besked om vad vi gör med de olika punkterna i den. Jag avser inte att redovisa någon delbit ur utredningen, utan det gör vi samlat när vi är klara med hela processen. När det gäller materiel och anläggningar av olika slag tar det ju att både beställa materiel och uppföra anläggningar. Det är långa ledtider inom materielförsörjningen, och det betyder att det kan dröja innan de beslut vi fattar kan generera operativ effekt. För att öka den operativa förmågan redan innevarande inriktningsperiod är vi hänvisade till användning av den materiel vi redan förfogar över. Jag har förståelse för åsikten att vi måste värna om den materiel vi har. Det är därför vi har utformat direktiven så att vi skärper kraven på att bevara befintlig materiel och att man ska ha oerhört goda motiv för eventuell avveckling. Man behöver ju inte stänga dörren för precis allting som bör ske när det gäller de här delarna. Däremot bör man kunna redovisa goda skäl i sammanhanget. Utredningen om Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov, som leds av , har i uppgift att beskriva just det långsiktiga materielbehovet samt hur man ska prioritera och effektivisera materielförsörjningen . Det handlar framför allt om de stora materielprojekten och de stora reinvesteringsprojekten. Dimensionerna är alltså lite grann i olika härad. Den här utredningen är inte främst avsedd att slå vakt om och klara ut avvecklingsfrågorna som den här debatten handlar om, utan här handlar det om omfattande materiel för att hantera framtida utmaningar. Men, okej, man kan alltid värdera in olika saker i olika sammanhang. Utredningsbetänkandet ska redovisas , och det kommer som sagt att ligga till grund för Försvarsberedningens arbete. Beredningens rapport presenteras . Allt detta arbete syftar till att stärka den operativa förmågan under nästa försvarsinriktningsperiod . Fokus kommer att ligga på de investeringar som just nu görs och de som planeras framöver. Jag tror alltså att det finns enkla och kostnadseffektiva sätt att göra mycket. Kustrobotbatteriet var en helt korrekt och bra åtgärd, och deltagandet i övningen med batteriet gav också en bra säkerhetspolitisk signal i sammanhanget. Det handlar också om att se över om vi kan göra liknande saker på andra områden med andra system som vi har bevarade inom Försvarsmakten och på det sättet öka den operativa förmågan. Vi bör också agera utan att det för den skull har alltför mycket bäring på olika utredningar som genomförs. Men det uppdrag som vi har lagt på myndigheterna är att värna befintlig materiel och vara försiktig med avveckling. Det ligger ett allvar bakom detta, och det är inlagt i både regleringsbrev och inriktningsbeslut. Det är direktiv som regeringen mycket tydligt har ställt sig bakom och uttalat som inriktning för myndigheternas arbete. 23 (L): Jag ska villigt erkänna att de regeringsbeslut, 7 och 8, som har fattats här gör utrymmet för avveckling något snävare. Men det är som jag har varit inne på inte något moratorium. It’s close, but it’s no cigar. Sedan är det ju så, precis som försvarsministern framhåller, att alla regeringar som jag har hunnit uppleva har ägnat sig åt mer eller mindre omedveten avveckling av materiel som säkert hade kunnat göra nytta även framöver. Visst, det må vara att den nya materielutredningen i huvudsak ska titta på materielförsörjningen, det vill säga den försörjning av materiel som ska in i Försvarsmakten. Men jag hoppas att utredningen tar ett helhetsgrepp och väger av behovet av nyanskaffning mot den materiel som finns i Försvarsmakten och som kan vara tillräckligt bra, som det brukar heta. Jag tycker inte att jag fick ett tydligt svar från försvarsministern på frågan om inventering av den fysiska materielen. Det är som sagt en förutsättning att man vet vad man har för materiel innan man tillåter avveckling. har vi en offentlig utredning som har föreslagit att det ska ske en fysisk inventering av materiel och infrastruktur, men jag uppfattar det som att försvarsministern inte vill lämna något besked i den delen och det, herr talman, smärtar mig. 24 Försvarsminister (S): sa ju jag det som normalt sett är förhållningssättet i samband med den här typen av utredningar. Den här utredningen är remisshanterad och kommer att vara föremål för regeringsberedning. Vi ska då ta ställning till alla de förslag som ligger i utredningen. Utifrån det redovisar vi sedan uppfattningen i de olika ståndpunkterna. Jag har intagit ett fullständigt förvaltningsmässigt perspektiv på detta och inte föregått slutredovisningen. Det är väl så man normalt sett gör i de här sammanhangen. När det gäller Försvarsmaktens materiel är det vi har krävt av Försvarsmakten att man tydligt redovisar vilken fördelning av materiel man har gjort mellan krigsförband inklusive hemvärn och förbandsreserv samt att materiel som bedömts vara tekniskt och operativt relevant men inte fördelats till krigsförband eller förbandsreserv ska ingå i materielreserven. Om man ska avveckla materiel i stället för att placera den i materielreserven ska det särskilt motiveras. Det är själva uppdraget. Jag menar att man i och med det också kan ha koll på utvecklingen och vad som sker i de här ärendena. och jag är egentligen överens i andan i den här debatten. Det är inte så att vi i grunden har några stora särskiljande åsikter i detta. Jag kommer naturligtvis att ta upp och fortsätta den här diskussionen med Försvarsmakten, och jag tänker följa upp den här debatten med en diskussion på departementet med inblandade intressenter. Jag tänker också särskilt ta upp det här med Försvarsmakten. I grunden är det ju så att vi ska använda de vi har, och är vi nu i ett särskilt säkerhetspolitiskt läge måste vi vara försiktiga och tänka igenom de här bitarna. På det sättet tänker jag följa upp debatten. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellationerna 2016/17:273, 274 och 275 om Swedavia och flygplats 25 Statsrådet (S): har frågat mig om det är mitt ställningstagande att det vore bättre att styra flygtrafik från i stället för tvärtom, och i så fall av vilket skäl. har också frågat mig om jag är beredd att vidta någon åtgärd inom ramen för mitt ansvarsområde i regeringen med anledning av Swedavias planer på att flytta verksamhet från till . har slutligen frågat närings- och innovationsministern om han har gett Swedavia i uppdrag att flytta statliga jobb från ned till . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara även på interpellationen till närings- och innovationsministern. Eftersom de tre interpellationerna i huvudsak berör samma fråga väljer jag att besvara dem i ett sammanhang. Jag vill börja med att understryka att regeringens målsättning om statlig närvaro över landet är tydlig och har gett resultat, bland annat genom att nedläggningar av kontor på mindre orter har kunnat undvikas. Regeringen arbetar också fortsatt med bland annat omlokalisering av statliga myndigheters verksamheter och med att främja utvecklingen av medborgarservicen fysiskt och digitalt. De frågor ställt gäller dock verksamhet som utförs åt ett statligt bolag och som därmed inte omfattas av målen för förvaltningspolitiken. Svaret på frågor om varifrån flygtrafik ska styras och om fått i uppdrag att flytta statliga jobb är att det är det statligt ägda bolaget och dess ledning som fattar beslut om hur bolagets verksamhet ska bedrivas, både för och för bolagets övriga flygplatser. Dessa beslut fattar bolaget utifrån sitt uppdrag från statsmakterna och ägarna i syfte att främja bolagets verksamhet. bekostar själv sin verksamhet, sin infrastruktur och sina investeringar. är leverantör av flygtrafikledningstjänst till . Den diskussion som enligt vad som framkommit pågår mellan och är alltså inte föremål för regeringsbeslut utan ett avtal mellan beställare och leverantör. Regeringen redovisar i en skrivelse till hur förvaltningen av de statliga bolagen hanterats . Vad gäller frågan om åtgärder inom mitt ansvarsområde med anledning av Swedavias planer är svaret att ingår i det nationella basutbud som är ålagt att upprätthålla. Innebörden av att en flygplats ingår i det nationella basutbudet är att flygplatsen får läggas ned endast efter regeringens godkännande. I övrigt ansvarar, som jag tidigare framfört, för drift och investeringar. Jag kan tillägga att det är väsentligt för , för landets regioner och för enskilda likaväl som för företag att en god tillgänglighet genom transportsystemet som helhet och genom ett nationellt basutbud av väl fungerande flygplatser även fortsättningsvis kan upprätthållas. En förutsättning för god tillgänglighet är att flygplatser kan drivas effektivt och med tillgång till teknisk utveckling. Digitaliseringen kan möjliggöra ökad tillgänglighet som verksamheten effektiviseras och förutsättningar ges för ökad säkerhet och samordning av tjänster. Det ger bättre förutsättningar för att leva och arbeta i hela landet. Tekniken ger också en väsentlig potential för redundanskapacitet, det vill säga skapar bättre förutsättningar att klara eventuella framtida störningar. 26 (M): Tack, ministern, för svaret! Det helägda statliga bolaget äger, driver och utvecklar vårt nationella basutbud av tio flygplatser. Men kommer Swedavia tillsammans med att centralisera flygtrafikledningen i , och det innebär att ett femtiotal välbetalda jobb i städer som kommer att försvinna. Man kommer alltså att plocka bort de jobben och flytta ned dem till . Låt mig säga, herr talman, att jag tror att fjärrstyrning och nyttjande av ny teknik i grund och botten kan vara bra för att med bibehållen säkerhet fortsätta pressa kostnaderna. Man kan också göra som alliansregeringen gjorde förra mandatperioden, det vill säga släppa in konkurrens på detta område. Det pressade priserna rejält för många flygplatser. Här valde tyvärr ministerns parti Socialdemokraterna att tillsammans med , och införa begränsningar, vilket innebär att Swedavia inte kan använda sig av den möjligheten fast man hade velat. Om man nu går vidare med denna centralisering och fjärrstyrning är det för mig lite svårt att förstå varför man måste centralisera detta till . Om den tekniska möjligheten innebär att man inte behöver sitta på den flygplats man styr skulle detta vara ett ypperligt tillfälle att flytta dessa jobb bort från någon annanstans ut i landet. Jag hör hur ministern och hennes ministerkollegor ständigt talar om behovet av att utlokalisera statliga jobb. Kan ministern berätta hur många statliga jobb som under den här regeringen har utlokaliserats till ? Jag har tittat igen, för jag har haft liknande debatter , och jag kan inte hitta några sådana jobb. Men ministern kanske kan vaska fram något jobb man har lyckats flytta från till ; jag har inte hittat något. Däremot ser jag nu att man i stället tänker flytta en hel del jobb från vårt län ned till . Frågan är vad som blir så mycket bättre om man flyttar denna typ av välbetalda jobb ute i övriga delar av landet, på ställen som , och . Vad är det som blir bättre? Är löneläget lägre i än i ? Jag tror inte det – ministern kanske har en annan uppfattning. Vill personalen i väldigt gärna flytta ned till och slippa ? Nej, det är inte heller ett skäl att göra detta. Är det då så att lokalkostnaderna är lägre i än i ? Nej, det är sannolikt precis tvärtom. Frågan är då varför man bedriver denna typ av omvänd regionalpolitik. Detta är ett statligt bolag, och jag vet hur ministern fortsatte resonemanget. Det är ett statligt bolag, men man styr som regering även sina statliga bolag. Sedan noterar jag, herr talman, att alla dessa beslut som regeringen lägger fram råkar ha udden mot . är det orter som , och . Nästa gång är det kilometerskatt och skatt på avstånd. Det är omvänd regionalpolitik denna regering bedriver. Jag har aldrig varit med om maken – att man så konsekvent riktar udden mot en del av landet på det sätt regeringen gör. Så, herr talman, jag vill upprepa mina frågor: Hur många statliga jobb har regeringen flyttat till och från ? Varför kan man inte göra precis tvärtom, det vill säga flytta dessa jobb från ut i landet, om man nu kan fjärrstyra? Slutligen vill jag fråga ministern om hon på något sätt kan tänka sig att hjälpa mig att stoppa denna omvända regionalpolitik, eller om ministern tycker att den utveckling som äger rum är bra. 27 Statsrådet (S): Till att börja med är frågan om hur många jobb som eventuellt har utlokaliserats till kanske ett lämpligt ämne för en annan interpellation till ett annat statsråd. Hade jag haft klart för mig att den frågan skulle komma att ställas hade jag möjligen kunnat ta reda på svaret, men jag kan det tyvärr inte i huvudet. Så när det gäller den frågan är jag svarslös. När det däremot handlar om flygtrafikledning, som i denna interpellation, är det, som jag också nämnt i svaret, Swedavias uppgift att bedriva flygplatsverksamheten på ett effektivt sätt och självklart med en hög säkerhetsnivå. Det är som är leverantör av flygledningstjänsten. När Swedavia upphandlar flygtrafikledning tittar man naturligtvis på vilka möjligheter den nya tekniken ger. I detta fall ser man, vad jag förstått, också förutsättningar att effektivisera och förbättra verksamheten på . Att använda den nya tekniken för att utveckla verksamheten är ett större grepp från Swedavias sida. Jag kan egentligen inte se varför man inte skulle kunna bedriva detta på någon annan flygplats, men där måste vi ha förtroende för att våra bolagsledningar och styrelser gör det som bäst gagnar både bolaget och självklart också bolagets kunder, det vill säga människor som använder flygplatserna runt om i . Vi i är faktiskt först i världen, inte med den nya tekniken, för den finns på fler ställen, men – vilket är väldigt glädjande – med att ha utvecklat regelverk i nära samverkan mellan myndigheter, privata företag och , i det här fallet. Man har alltså både haft tekniken och kunnat tillämpa den: Detta är up and running . I det sammanhanget kan man bara nämna att har gjort stora investeringar i för att kunna bedriva denna verksamhet. Det är nämligen där som den första fjärrstyrda flygledningsverksamheten finns. Det är alltså inte som är utgångspunkt för arbetet, utan utgångspunkten är att ha en bra och effektiv flygledning med högt säkerhetstänk, där man faktiskt också kan se stor potential att öka tillgängligheten, inte minst på mindre och lite mer avlägset belägna flygplatser i och med möjligheten att bedriva flygledningsverksamhet på flera flygplatser från en och samma plats. Sammantaget skulle jag säga att den nya tekniken och det arbete som bedrivs är en stor möjlighet för de lite mindre flygplatserna, inte minst i , och inte ett hot, även om jag förstår aspekten med att det försvinner högkvalificerade jobb från just om den här upphandlingen går dithän. Men hur det går har vi ju inte sett . 28 (M): Jag ska inte förlänga debatten i oändlighet utan konstaterar att jag delar ministerns uppfattning. Jag tror att ny teknik i grund och botten är bra. Kan vi med bibehållen säkerhet pressa kostnaderna är det något som är bra för oss alla. Det gör i slutändan att flygpriserna och flygbiljetterna för vanliga människor blir billigare. Jag vänder mig alltså inte mot den typen av utveckling. Det jag vänder mig mot är att det alltid blir så att jobben far till . Jag vill inte på något sätt överrumpla ministern genom att nämna just ; jag har gjort det vid tidigare tillfällen för att det är min valkrets. Jag vet att exakt noll statliga jobb har utlokaliserats till . Den här regeringen pratar mycket om alla statliga jobb som ska utlokaliseras i landet. ser jag dock bara att jobben blir färre med den här regeringens politik. De statliga jobben flyttas inte från till utan får en omvänd flyttväg. Det är orter som , och som drabbas av den här politiken. Det är inte bra, och det är därför jag lyfter fram detta. Jag har svårt att se vad det är som blir mer effektivt. Rimligen är lokalhyror och löner dyrare i . Då finns det väldigt små vinster med att lokalisera i den riktningen. Man borde i stället – och detta är på något sätt poängen i den här debatten – hålla de statliga bolagen och myndigheterna i tyglarna. Om man inte gör det centraliseras allting till . Regeringen säger att man har en ambition att inte ha denna flyttström när det gäller de statliga jobben, om det inte är befogat av något skäl. I det här fallet är det inte befogat. Man skulle kunna fjärrstyra flygplatser från vilken plats som helst i landet. Man skulle alltså lika gärna kunna flytta de statliga jobben till i stället för att flytta dem till . Det är detta jag vänder mig emot. Därför frågar jag ministern: hon tänka sig att hjälpa till i detta och stoppa dränaget från övriga landet med jobb som helt i onödan flyttas till ? Man skulle ju kunna göra precis tvärtom, och jag skulle önska att ministern sa: Låt oss tillsammans jobba mot denna utveckling! Om det inte är befogat ska jobben inte flyttas från övriga landet till . 29 Statsrådet (S): När det gäller har förvaltningspolitiken har regeringen en uttalad ambition att se till att det finns en statlig närvaro i hela landet. Det handlar både om att det ska finnas statliga arbetstillfällen i fler delar av än och om legitimiteten för staten. Staten ska finnas närvarande i alla delar av vårt land. har vi utlokaliserat två myndigheter. Men det handlar också om att se till att de myndigheter som finns i andra delar av inte avlövas på den verksamhet de bedriver utan finns kvar med personal. Detta arbete avser vi att fortsätta. handlar interpellationen om ett statligt bolag, och bolagen omfattas inte av den statliga förvaltningspolitiken. Jag vill ändå understryka att detta är ett arbete som Swedavia gör. Den uppgift jag har fått är att man ser över hela sin verksamhet och digitaliseringsmöjligheterna. I samband med det tittar man också på hur man kan utveckla flygledningstjänsten vid , och man ser att detta är en möjlighet att ytterligare förstärka det arbetet. Jag har ingen avsikt att ifrågasätta eller överpröva Swedavias arbete i den delen. Låt mig bara påminna om att det under den tidigare regeringen var ett antal inte bara statliga jobb utan också myndigheter som har mycket stor betydelse för människors möjlighet att känna trygghet som helt enkelt försvann. Den här regeringen har stoppat ett antal nedläggningar av försäkringskassekontor, skattemyndighetskontor och liknande runt om i landet, som är oerhört viktiga för att människor ska kunna ta del av den service som är en naturlig del av vår gemensamma välfärd. Det gäller självklart också de delar av landet som talar om. Det är mycket positivt att vi ligger långt framme med tekniken. Jag ser enorma möjligheter att effektivisera och skapa ytterligare förutsättningar för en god tillgänglighet i hela landet med den nya tekniken. Självklart skulle man kunna bedriva flygledningsverksamhet på i princip vilken plats som helst, men om Swedavia gör bedömningen att man har störst möjligheter att nå effektiviseringsmålen och att kunna utveckla flygledningen på tillsammans med ett antal andra flygplatser anser jag att det är ett beslut som Swedavia äger. Det innebär inte att vi i regeringen har gett upp våra ambitioner att fortsätta lokalisera ut jobb, och det innebär inte heller att vi anser att det är mindre angeläget att våra statliga myndigheter fortsätter att försöka säkerställa att staten finns närvarande i hela landet. Det är en viktig fråga, och det kommer att fortsätta vara en viktig fråga. 30 (M): Det mesta är nog redan sagt, och jag och ministern är inte oense om huruvida det är bra med den nya tekniken eller inte. Det är jättebra med ny teknik, framför allt om det kan pressa kostnader och bibehålla kvaliteten. Det gagnar alla i slutändan. Det som det hela landar i är kanske att jag inte delar ministerns tilltro till att om man inte gör något hamnar jobben där det är bäst. Jag tror att det finns en naturlig dragningskraft till huvudstaden för alla myndigheter och statliga bolag. Det har sällan att göra med om det är motiverat utifrån att det skulle vara bättre för verksamheten, utan det är bara så det blir. Det går inte att motivera med att man skulle spara på lokalkostnader eller lönekostnader, utan det blir precis tvärtom när man flyttar jobb till : Man har dyra lokalhyror, höga lönekostnader och större omsättning på personalen, vilket omöjligt kan gagna en bra, effektiv och billig verksamhet med hög kvalitet. Tekniken möjliggör faktiskt att man kan flytta jobb från ut i landet. Då har jag svårt att se varför man inte skulle göra detta och nyttja tekniken på detta sätt. Det som händer nu är att trots regeringens alla löften och att man vitt och brett har pratat om att man ska utlokalisera statliga jobb från har fått exakt noll jobb utlokaliserade. I stället försvinner välbetalda jobb från vår region. Det vill säga att staten väljer att dra sig tillbaka och flytta ned jobben till . Det sker under den här regeringen, och det är detta jag vänder mig emot. 31 Statsrådet (S): Ja, det är viktigt att fortsätta utlokaliseringspolitiken av flera olika skäl.