prot · H409128 · 2017-06-19 00:00:00 — Vi har medel i bland annat havs- och fiskeriprogrammet. Där finns 1,5 miljarder för att utveckla bland annat vattenbruket och fisket. Vi vill ha mer differentieringar inom näringarna så att man inte bara är beroende av en del i det här. Som jag nämnde gick vi in i åtgärdspaket 1 med en särskild satsning på vattenbruket. I åtgärdspaket 2 som kom , tror jag, gick vi in med tre olika åtgärder för att stimulera fortsatt utveckling inom vattenbruket. Det handlar mycket om att hitta metoder som är långsiktigt hållbara i slutna system. Det här är en stor utmaning, men jag är övertygad om att den här satsningen på vattenbruket kan leda till väldigt många jobb, inte minst ute på svensk landsbygd. 93 (C) replik: Tack så mycket, ministern, för arbetet med livsmedelsstrategin och för att ministern deltar i debatten – det är mycket uppskattat! Jag har noterat att ministern är aktiv med att resa runt i landet. Om jag hade varit från skulle jag ha kallat det för en , men så kul ska vi inte ha det. Jag tycker att det är mycket positivt att ministern är ute i landet och gör verksamhetsbesök på det aktiva sätt som jag har noterat att ministern gör. Det är viktigt för oss i politiken att verkligen se hur förutsättningarna är för företag runt omkring i landet oavsett om det är kycklinguppfödare, ostproducenter eller ölproducenter. En sak som jag misstänker att ganska många av de här företagarna har tagit upp med ministern är något som jag också lyfte i mitt anförande och som också var inne på, nämligen kostnadsbördan. Det är i alla fall någonting som jag ofta får höra om när jag är ute på företagsbesök. Regeringen har presenterat åtgärdsprogram för att konkretisera livsmedelsstrategin. Där finns ett antal satsningar på, som ministern sa, ungefär 250 miljoner . Jag tycker att det finns många satsningar där som är positiva. Framför allt SLU, , och några andra myndigheter har fått pengar. Det handlar om samordning, utredning, kunskapsutveckling och kompetenshöjning. Det är nog så viktigt, men än så länge kan jag inte riktigt konstatera att det finns några summor kopplade till åtgärdsprogrammen som hamnar på gårdsnivå, och det är faktiskt där som pengarna verkligen behövs. Snarare går signalen åt andra hållet. Regeringen utreder kilometerskatt, man tittar på bekämpningsmedelsskatten och handelsgödselskatten, och man tar också pengar från landsbygdsprogrammet för att finansiera administration bland annat. Någonting som jag verkligen upplever är att man efterfrågar åtgärder som gör konkret skillnad här och . Därför är min fråga till ministern: det att komma någonting i kommande åtgärdsprogram eller i höstbudgeten som verkligen kan göra skillnad på gårdsnivå för lantbrukarna? 94 Statsrådet (S) replik: De 27 punkter som vi har tagit beslut om gör skillnad ute på gård, och är uppskattade av branschen. De frågor som tas upp när jag besöker lantbrukare varierar väldigt mycket. Men vanliga kommentarer är: ”Se till att vi får kompetent arbetskraft! Se till att det utbildas folk som kan ta de här jobben! Tyvärr är det inte på det sättet .” De kommentarerna kommer allt oftare. En annan sak som ofta kommer upp är: ”Jobba mer med att marknadsföra de svenska mervärdena!” Man prisar det initiativ som handeln tog med svenskmärkning. Det har lett till att trycket på de svenska varorna har ökat avsevärt. Jag tror att det är en viktig del. Trots att det är högre skatter på de svenska varorna och trots att de kostar mer väljer konsumenterna de varorna, därför att de håller hög kvalitet – världsledande kvalitet. Det är något som jag tror att vi måste framhålla mycket mer. En annan sak som tas upp, trots att det är många små och inte sällan medelstora företag, är att det är viktigt att vi satsar på tillämpad forskning. De här företagen har nämligen inte pengar för att gå in i forskningen, som till exempel inom skogsindustrin där man kan jobba med tillämpad forskning. Vad som kommer upp vid besöken är alltså väldigt varierande. Jag lovar att det kommer att komma fler åtgärdspaket. Det kommer att komma med budgeten, i BP18, men jag avslöjar inte innehållet i den . Jag kan inte avslöja allt heller. 95 (C) replik: Det låter lovande ifall det kommer att komma konkreta pengar som når ut till gårdsnivå. Man tar nämligen ofta upp just kostnadsbördan, förutom det som ministern tagit upp och som jag också får mig till livs när jag reser runt. Man upplever att kostnadsläget är högre för svenska lantbrukare än andra. Jag ser inte riktigt att kostnadsläget skulle ha en koppling till mervärdesproduktionen. Den är i stället kopplad till att vi har utbildade lantbrukare som är intresserade och som vill hålla en hög nivå. Man har jobbat förebyggande och med djurskydd . Jag ser inte riktigt att det har koppling till kostnaderna för arbete eller skatter och avgifter. Det är sådant som i alla fall jag skulle vilja att regeringen fokuserar på i kommande åtgärdsprogram. En annan fråga, som också är kopplad till villkoren för svenska producenter och som jag också lyfte upp i mitt anförande, är översynen av jordförvärvslagstiftningen och arrendelagstiftningen. Jag har förstått att en av ansatserna är att man ska göra insatser för att föryngra näringen. Jag håller med om att det verkligen behövs. Men jag är orolig för att förändrad lagstiftning på området ska öppna upp för bolag att köpa på sig mark och att det kommer att leda till att det i stället blir svårare för unga företagare att komma in på marknaden och få tag på mark. Arrendepriser nämndes tidigare. Men det finns en ganska överhängande risk för att nya lantbrukare inte kommer att kunna konkurrera med investeringsbolag som går in och köper på sig mark. Det börjar bli alltmer intressant i andra länder, eftersom det är en bristvara. Vi tittade på arrendelagstiftningen i regeringen. Jag vill egentligen bara veta: Vad är det ni tänker att ni ska titta på, ? Varför skulle möjligheten för bolagsmark vara något positivt för framtida föryngring av lantbruket? 96 Statsrådet (S) replik: Jag ska börja med att svara på ledamotens sista fråga om jordförvärvslagen. Det var en sak som tog upp. Det finns inte ett förslag i den utredningen som vi inte har tagit hand om. Jag sa också att vi har tagit ansatser när det gäller det. Man pekar på att jordförvärvslagen, som den är utformad , är hämmande för utvecklingen av jordbruket. Jag är inte säker på att det är så. Men jag vill säkerställa att vi får ett bra underlag. Därför har SLU fått i uppdrag att göra en djup analys av om den lagen hämmar utvecklingen eller inte och av hur det ser ut i andra länder där man har en annan lagstiftning. Vi ska ha ett väldigt bra underlag så att en framtida regering och riksdag kan fatta beslut om det här. Och det förslaget ska ges tid. Det ska presenteras . Det behövs en rejäl genomlysning av det här. Man måste ta förslag på allvar. Det gör den här regeringen. Det är därför vi tar hand om och analyserar allt som finns med i den. Jag tror också att vi ska försöka ge en positiv bild av primärproduktionen, . I de undersökningar som gjorts ser jag att den bilden har förändrats och att man uppfattar primärproduktionen och minst jordbruket på ett helt annat sätt. Om vi ska fånga upp de unga människorna kan vi inte ge en eländesbild. Människor söker sig inte till mörker. Människor söker sig till ljus. Jag tror på svenskt jordbruk och svensk primärproduktion. Vi som politiker måste säkert göra en massa saker mycket bättre . 97 (L) replik: Jag kanske inte var tillräckligt tydlig förut. Men jag får ta det igen. Jag tycker också att det är bra att vi har kunnat enas om de här målen. Men med tanke på jämförelsen som statsrådet gjorde, med katten i , kan katten komma med många vägar om vi nu vet vart vi ska. Det är väl det vi diskuterar , snarare än det vi inte har. Och vi har nog, som sagt, haft en aning om stigen tidigare också. I mitt anförande tog jag upp hållbart fiske och hållbart vattenbruk. I handlingsplanen nämns fiske och vattenbruk på två rader. Det kändes nästan ditkastat efteråt, för att det måste vara med. Jag saknar både det svenska fiskets och det svenska vattenbrukets koppling till livsmedelsstrategin. Det är primärproduktion av annan typ. Så långt är det väl bra. Men Liberalerna saknar kopplingen till visionen för detta. Jag skulle gärna vilja ha en kommentar om det. När det gäller vattenbruket togs det upp exempel här som visade att det inte är miljömässigt acceptabelt. Då måste man naturligtvis jobba på andra former av vattenbruk. Landbaserat vattenbruk har till exempel med kontroll och recirkulation av vatten att göra. Hur förhåller det sig till livsmedelsstrategin? Jag vet att statsrådet är intresserad av de frågorna i grunden. Men de har de facto inte kommit med i propositionen. 98 Statsrådet (S) replik: Både vattenbruket och fisket omnämns i strategin och är viktiga delar. Det finns inget område som är utelämnat. Av de åtgärder som vi redan har tagit beslut om, alltså 27 åtgärder fram , är två direkt allokerade till vattenbruket. Och i andra omgången får man tre olika uppdrag för att stimulera vattenbruket. I det tredje åtgärdspaketet, ett forsknings- och innovationspaket, finns bland annat ett forskningsprogram. Jag utgår från att vattenbruket och landbaserat vattenbruk kommer att hanteras där. I det paketet tillsätter vi också industridoktorander på livsmedelssidan. Det har inte funnits i tidigare. Vi har haft det i andra branscher, och det har varit lyckat. Det är en del som säkert kommer att beröra inte minst vattenbruket. Jag tror på svenskt fiske och svenskt vattenbruk. Jag tror framför allt på att utveckla det. Om kan ha 100 gånger så mycket som kan vi göra mycket. Vi har en hemläxa att göra här. 99 (L) replik: Jag hade förmånen att lyssna på statsrådet på havskonferensen i . Statsrådet uttryckte det här med hållbart småskaligt fiske och utveckling av selektiva redskap väldigt väl, tyckte jag. Jag kunde, som jag sa efteråt, ha sagt det själv. Vi är ense om att det är den vägen vi ska gå. Men det här är en gren av svensk livsmedelsproduktion där det finns regelkrångel, där man inte har blivit av med en enda regel. talade förut om att man som mjölkbonde vaknar och undrar vilken regel man ska bryta mot . Jag tror att en svensk fiskare känner: Jag kommer att bryta mot regler oavsett vad jag gör eller tänker. Det har ju också visat sig att det är ett område som regeringar genom tiderna bara har lyckats att skapa fler och fler regler kring. Naturligtvis har det en koppling till EU-politiken, men vi har även det svenska nationella utrymmet, och det måste vi jobba med om vi ska kunna ha kvar ett svenskt fiske och en lokal svensk produktion av fisk som är väldigt efterfrågat av konsumenterna. Vi har diskuterat konsumenternas efterfrågan mycket här . Är det någonting som konsumenterna efterfrågar är det att man vet var maten kommer ifrån och hur den har producerats. Jag vill uppmana statsrådet att länka ihop detta, så att visionen om svenskt fiske kommer att ingå i livsmedelsstrategidiskussionen. 100 Statsrådet (S) replik: Jag är väldigt glad över engagemang, inte minst för fisket och vattenbruket. Vi har diskuterat det här i kammaren. De här frågorna behöver diskuteras mycket mer. Fiskeripolitiken är gemensam inom EU. Jag vill påstå att där är drivande för ett hållbart fiske. Vi ligger längst fram av alla 28 länder när det gäller hållbar produktion. Det betalar sig eftersom den svenska konsumenten väljer det hållbara. Man väljer bort det som inte är hållbart. En annan sak som är viktig när vi talar om fiske och vattenbruk är givetvis sysselsättningen inom fisket och vattenbruket. Men vi ska inte glömma bort beredningsindustrin, särskilt i det område där bor, i . Där finns det ungefär 2 000 industriarbeten inom beredningsindustrin, och det kan bli många fler. Livsmedelsstrategin pekar just på att även fisket och vattenbruket måste utvecklas. Det ger också industrijobb i förlängningen. 101 (V) replik: En del menar att vi har nått peak meat, alltså att man inte kommer att se en stigande köttkonsumtion i världen. I toppade köttkonsumtionen 2011. Om det är så är det givetvis bra. Vår planet klarar inte av en extensiv köttproduktion. Skulle alla människor i världen äta lika mycket kött som vi svenskar gör, skulle man inte ha en planet som kan föda oss alla. Svenskt kött har däremot stora fördelar jämfört med utländskt kött. Det är kortare transporter, hög djurvälfärd och låg antibiotikaanvändning. är importen av nötkött och lammkött större än den svenska inhemska produktionen. De flesta människor vill vara goda. Då gäller det att lyfta fram vad som land har att erbjuda på ”godhetsmarknaden” när konsumenterna ska göra sina medvetna och hållbara val när de handlar i butiken. Här står vi inom politiken inför en stor utmaning. Den förre statsministern, , lyfte fram det gröna folkhemmet. Jag funderar på om livsmedelsstrategin skulle kunna vara en del i en sådan vision. Hur ska man få svenskarna att äta svenskt kött, men mindre kött? Hur ska man lyfta fram de vegetariska alternativen som man för fram klimatsmarta alternativ som bygger på vegetabilier som kan odlas i , så att man inte bara importerar en massa soja från ? Hur ska man minska miljö- och klimatpåverkan från svenskarnas livsmedelskonsumtion? 102 Statsrådet (S): Jag håller med Svenneling om att svenskt kött är betydligt mer hållbart än utländskt kött. Jag har ingenting emot att människor äter mindre kött, om de bestämmer sig för det. Men i så fall bör de välja svenskt kött i stället för utländskt kött. Det är inte bara transporterna som är orsaken till att svenskt kött har mindre utsläpp. Det handlar också om en kombination mellan mjölkproduktion och köttproduktion som kanske inte finns i många andra länder. Vi har alla möjligheter att öka vår animalieproduktion och vår odling. Det finns åker som inte är under plog . Det är klart att här finns en potential. Att öka livsmedelsproduktionen skapar jobb och sysselsättning, inte minst i det gröna på svensk landsbygd. Som du nämnde pratade förre statsministern om det gröna folkhemmet. När vi har minskat vår produktion har det försvunnit väldigt många jobb. Primärproduktionen sysselsätter ungefär 57 000 personer. Det kan bli många fler. Livsmedelsindustrin sysselsätter ungefär 55 000 personer. Det kan bli många, många fler. Det här är ett jobbprojekt för svensk landsbygd. Livsmedel produceras i huvudsak på någon landsbygd någonstans i världen. Vi vill ju att livsmedel ska produceras på svensk landsbygd. Detta är också en solidaritetsfråga. Jag nämnde i mitt anförande att vi blir fler och fler människor, inte bara i vårt land utan också i världen. Frågan är då: Ska vi hämta mat från länder med 50 procents självförsörjningsgrad när vi kan producera maten själva? 103 (V) replik: Tittar man på de innovationer som sker inom livsmedelssektorn händer det mycket inom det vegetariska eller vegetabiliska området. Jag tror att det är viktigt att satsa på forskning och utveckling inom dessa områden. Eftersom vi har en så pass stor köttimport lär det knappast bli så att vi helt plötsligt börjar att exportera, när vi inte ens klarar av att fylla vår egen produktion. Ska vi bli ett exportland som livsmedelsstrategin tydligt pekar på är det viktigt att man ser till de innovationer som vi har framför oss. Det som många producenter som producerar vegetabiliskt klagar på är att man inte har en neutral lagstiftning. De upplever att vissa typer av produkter och mönster är gynnade framför andra. Det handlar om allt ifrån att man bestämmer att barn ska dricka mjölk till andra saker. Det gör ju att vi inom politiken har en utmaning att hitta den neutraliteten så att vi kan uppnå att det är konsumenternas val som styr. Men har vi politiker ett ansvar för vad som läggs på tallriken. låter det ändå som att landsbygdsministern har ett intresse av vilka typer av medvetna och hållbara val som konsumenterna gör. Hur ska vi uppnå neutraliteten mellan olika typer livsmedelsproduktion? Med det sagt vill jag önska statsrådet en trevlig sommar. 104 Statsrådet (S) replik: Forskningen, som ledamoten tog upp, är väldigt central. Vi som politiker, och framför allt inte jag som statsråd, ska inte säga exakt vad man ska forska om. Men i det förra replikskiftet var jag inne på vattenbruket. Havet räcker inte till. Födan från fisk och skaldjur från vattenbruket är väldigt bra och hållbar för miljön. Dessutom smakar den födan också väldigt gott. Den typen av forskning kommer vi att se betydligt mycket mer av. Vi kommer också att se mer av forskning om vegetabilier. Det tredje åtgärdspaketet handlade bara om forskning och innovation, någonting som vi aldrig någonsin har haft tidigare i . Jag vill önska ledamoten , alla övriga och talmannen en trevlig sommar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 9 En stadieindelad timplan i och närliggande frågor En stadieindelad timplan i och närliggande frågor betänkande 2016/17:UbU23 En stadieindelad timplan i och närliggande frågor (prop. 2016/17:143) 105 (SD): För att inte glömma bort det vill jag börja med att yrka bifall till reservation 1. Vi ska diskutera stadieindelad timplan. Sedan kommunaliseringen har skolan tappat fokus. Vi var ett av de världsledande länderna innan kommunaliseringen tog över. Den här propositionen är visserligen ett steg i rätt riktning, men jag tror tyvärr att vi ständigt löser saker i fel ände. Vi kommer med plåsterlösningar. Jag vågar påstå att ett statligt huvudmannaskap är grunden om vi återigen ska få likvärdighet. Vi är åtminstone tre partier här i kammaren som tycker likadant. Jag ska ha en presskonferens där jag kommer att utveckla det här området, så jag kan tyvärr inte prata så mycket om det som jag skulle önska. Men vi har föreslagit många saker tidigare och dem står vi fast vid. En stadieindelad timplan i och närliggande frågor I propositionen står det om en låg-, mellan- och högstadieindelad undervisning – det är ett bra steg tillbaka till något som fungerade innan alla de ideologiska reformerna som hoppade fram och tillbaka i det svenska skolsystemet. vill dela upp ämnet matematik årskursvis och verkligen gå ned på detaljnivå. Vi har även sådana tankar vad gäller engelska och svenska. Anledningen till detta är att vi vill säkerställa att man i alla skolor i läser samma sak . Det ska inte vara som det ser ut , då man kanske glider lite på saken. Som barn bytte jag skola två gånger. Jag vet inte hur jag fick läsa om dinosaurier, men jag har nog aldrig lyckats pricka in svensk fauna. Detta har jag själv fått läsa in. Detta är ett typiskt exempel på hur illa det kan gå för elever när det inte finns någon stadieindelning. Detta snuddar även vid området betyg. driver frågan att betyg ska ges från årskurs 4 i alla ämnen. Vi vill dessutom ha allmän och särskild matematik, svenska och engelska. Vi vill få en möjligheternas skola, och inte ha det som där bara en elev ska gälla. Tydligen ska det finnas en universell elev, herr talman, som alla ska likna. Vi vet att detta inte går. Alla barn är olika, och därför vill vi införa en möjlighetsskola. Det positiva med propositionen är att fler tillfällen att stämma av elevernas prestation ges. Man skulle kanske kunna införa en gemensam digital lightversion av de nationella proven i alla teoretiska ämnen. Det vore kanske en tanke för framtiden, herr talman. På detta sätt kan vi säkerställa att man i alla svenska skolor alltid läser och gör samma sak. Om vi ser att skolor tappar tråden kan vi snabbt fånga upp dem och se till att skolorna inte underpresterar år . Det finns även förslag om ett tvingat språkval. Språk ska väljas senast i årskurs 6. Detta ställer vi oss bakom. Jag tycker att det här är ett väldigt bra sätt för eleven att kunna få 20 poäng extra. läser man 320 poäng, och med språkvalet blir det 340 poäng. Detta ger eleverna större chans att komma in på de kurser som är svåra att komma in på. Genom propositionen blir det även en tydligare koppling mellan stadium, kursplaner och nationella prov. Det finns faktiskt många saker i propositionen som är riktigt bra. På det stora hela stöder vi den därför, förutom att vi vill särskilja matematiken. Med detta sagt vill jag inte förlänga debatten utan önskar precis som alla andra riksdagsledamöter här en skön sommar till herr talmannen, sekretariatet och utbildningsutskottet. 106 (V): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 2. Statlig styrning av skolan är centralt och viktigt för likvärdigheten mellan både skolor och elever. Därför tycker vi i att regeringens förslag till stadieindelad timplan är ett steg i rätt riktning. Alla elever ska ha samma rätt till kunskap oavsett var i landet de bor. är skillnaderna mellan regioner, kommuner och till och med kommundelar alldeles för stora. Bristen på statlig styrning och skapandet av en skolmarknad har lett till katastrofala konsekvenser i det svenska utbildningssystemet, som har blivit alltmer segregerat. Föräldrarnas bakgrund och utbildningsnivå är det som har mest påverkan på om en elev klarar skolans kunskapskrav eller inte. En stadieindelad timplan i och närliggande frågor Andelen elever som är födda i ett annat land eller som har ett annat modersmål än svenska ökar. För dessa elever blir den ökande skolsegregationen ofta väldigt påtaglig, något som även PISA-undersökningen och har påvisat vid ett flertal tillfällen. Den svenska skolans tilltagande segregering följer ett klassmönster, som dessutom har etniska perspektiv. Åtgärder för att bryta såväl boendesegregation som skolsegregation är därför nödvändiga. Skolans resurser behöver också fördelas annorlunda jämfört med , så att de skolor som har störst behov av resurser också ska få det. För att skolan ska kunna ge nyanlända och flerspråkiga elever de kunskaper de har rätt till behöver flera övergripande åtgärder inom skolpolitiken vidtas, men man kan även genomföra förbättringar i de insatser som särskilt riktas till dessa elever. En sådan åtgärd är att i timplanen fastslå en garanterad undervisningstid i modersmål. När förslaget till ny timplan presenterades betonade regeringen vikten av likvärdighet mellan elever och skolor. Men denna likvärdighet tycks tyvärr bara gälla vissa elever och på vissa skolor. I förslaget till timplan ges modersmål inte samma status som övriga skolämnen med garanterad undervisningstid trots att ämnet har kunskapskrav och betygskriterier. Enligt var av landets grundskoleelever berättigade till modersmålsundervisning /15. Men bara hälften av dessa barn deltog i modersmålsundervisning . Av dem som deltar i sådan undervisning får den utanför timplansbunden undervisningstid i . Dagens lagstiftning säger att modersmålsundervisning får anordnas som språkval i och specialskolan inom ramen för skolans val utanför den garanterade undervisningstiden. Detta är något som rektorn på varje skola själv får avgöra. All seriös forskning visar att goda kunskaper i modersmålet är en viktig utgångspunkt för all inlärning. Därför måste modersmålsundervisningen också stärkas. Vi ska möjliggöra flerspråkighet tidigt i åldrarna, eftersom det har betydelse för såväl den personliga identiteten som den intellektuella och emotionella utvecklingen. Med anledning av detta vill vi i se en reglering i timplanen med ett lägsta antal garanterade undervisningstimmar för att alla barn ska ha en likvärdig rätt till ett eget språk. Regeringen bör därför ges i uppdrag att utreda hur modersmålsundervisningen kan regleras som ett eget ämne i timplanen med ett visst antal timmar. 107 (S): Vi ska nu debattera UbU23 om en stadieindelad timplan. Jag vill inledningsvis yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. En stadieindelad timplan i och närliggande frågor debatterar vi och justerar vi en efterlängtad proposition. Den gäller timplanen som blir stadieindelad för att öka likvärdigheten och försäkra oss om att skillnaderna mellan olika skolor och olika kommuner minskar. För de elever som flyttar och byter skola kommer antalet timmar garanteras stadievis.