prot · H409115 · 2017-05-29 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollen för den 2–justerades. § 2 Anmälan om nya riksdagsledamöter Följande berättelser hade kommit in från : Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot har från inkommit bevis om att (S) utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan (S) avsagt sig uppdraget. har denna dag granskat beviset för den nye ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen (2005:837). ersättare för ordföranden/ Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot har från inkommit bevis om att (MP) utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan (MP) avsagt sig uppdraget. har denna dag granskat beviset för den nya ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen (2005:837). ersättare för ordföranden/ § 3 Anmälan om statsrådsersättare Tjänstgörande ålderspresidenten anmälde att följande ersättare inträtt tills vidare: (S) för statsminister (S), (S) för statsrådet (S) och (S) för arbetsmarknads‑ och etableringsminister (S). § 4 Anmälan om ersättare att (M) inträtt som ersättare för i (M) för hennes ledighet –, att (S) inträtt som ersättare för Arhe Hamednaca (S) för hans ledighet –samt att (M) skulle tjänstgöra som ersättare för (M) för hennes ledighet –. § 5 Meddelande om frågestund Tjänstgörande ålderspresidenten meddelade att frågestund skulle äga rum . § 6 Meddelande om partiledardebatt Tjänstgörande ålderspresidenten meddelade att partiledardebatt skulle äga rum kl. 9.00. § 7 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2016/17:468 Interpellation 2016/17:468 Uttalande om inbrottsstatistik av (M) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . Interpellation 2016/17:506 Interpellation 2016/17:506 Kemvapenattacken mot civila i av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälen till dröjsmålet är resor och fullbokat i kammaren (). Interpellation 2016/17:508 Interpellation 2016/17:508 av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är brist på tider i kammaren samt tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2016/17:514 Interpellation 2016/17:514 agerande i säkerhetsrådet i Västsaharafrågan av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälen till dröjsmålet är resor och fullbokat i kammaren (). Interpellation 2016/17:528 Interpellation 2016/17:528 Rättslösa och hemlösa barn av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra, inbokade åtaganden. Interpellation 2016/17:540 Interpellation 2016/17:540 Elevföreträdares synliggörande i skollagen av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang och resor. § 8 Ärende för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2016/17:KrU9 Kulturarvsfrågor § 9 Svar på interpellation 2016/17:530 om hemvärnets ställning 1 Försvarsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att säkra hemvärnets, med de nationella skyddsstyrkornas, utveckling . Hemvärnsbataljonerna, med sin höga tillgänglighet, sin numerär och sin geografiska spridning, är av central betydelse för försvaret av det svenska territoriet. Under innevarande försvarsbeslutsperiod förstärks hemvärnsförbandens förmåga genom att fyra granatkastarplutoner och bataljonsledningsförmåga tillförs. Försvarsmakten ansvarar för utvecklingen av hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna, och jag ser ingen anledning att vidta några åtgärder avseende Försvarsmaktens närmare organisation. Men jag vill understryka att jag följer utvecklingen vad gäller hemvärnets organisation och framtida förutsättningar noga. Hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna är en viktig del av försvar och finns representerat över hela landets yta. 2 (L): Jag tackar försvarsministern för svaret på min interpellation. är det , och det är den dag då vi i hyllar våra veteraner – män och kvinnor – som på statens och uppdrag har satt sin egen säkerhet på spel för andras skull inom ramen för internationella insatser. Jag vill också tacka försvarsministern för att regeringen beslutade att göra till en allmän flaggdag. Det förslaget framfördes av en utredning . Det är därmed inte för tidigt som reformen kommer. Och det finns veteraner även inom hemvärnet, fru ålderspresident. Jag delar fullt ut försvarsministerns syn på hemvärnets och de nationella skyddsstyrkornas centrala betydelse för vårt militära försvar. De utgör av den samlade krigsorganisationen och är därmed ojämförligt mycket större än arméstridskrafterna, marinstridskrafterna och flygstridskrafterna. har hemvärnet – och rikshemvärnschefen i högkvarteret på – varit sidoordnat med de andra stridskrafterna: armé, marin och flyg. Efter en intern utredning på myndigheten har man nu bestämt sig för att hemvärnet ska underordnas stridskraftscheferna. Det innebär att vägen för hemvärnet fram till försvarsmaktsledningen och överbefälhavaren nu blir betydligt längre än vad den har varit tidigare. Jag inbillar mig inte att det blir några stora problem på kort sikt. Men det är inte någon hemlighet att vi har problem med vår försvarsekonomi. Prioriteringar kommer att behöva göras också under den här försvarsbeslutsperioden. Det har ÖB tydligt aviserat. Det är i och med att prioriteringar ska göras, fru ålderspresident, som jag känner oro över att hemvärnet nu är lika synligt i Försvarsmaktens ledningsstruktur. Försvarsministern säger att han avser att följa utvecklingen mycket noga. Avser försvarsministern även att ingripa om hemvärnet inte får en större synlighet och om det blir så att hemvärnet riskerar att nedprioriteras i myndigheten? 3 Försvarsminister (S): fattade man beslutet om att inrätta hemvärnet. Det är alltså . Det kanske är värt att notera som denna; firar vi också veterandagen. Hemvärnets och den nationella skyddsstyrkans roll måste tydliggöras. Den får inte på något sätt försvagas. Jag har markerat att jag följer i Försvarsmakten mycket noga. Den handlar ytterst om vilka förhållanden som ska skapas i samband med höjd beredskap och krig och om att vi ska kunna hantera den typen av situationer på ett bättre sätt. Vi har 22 000 soldater i den här organisationen, och vi har en bra rekrytering. Mycket av basen för den rekryteringen bygger på tidigare värnpliktsutbildade. Jag tror att reaktiveringen av plikten är viktig för att klara den framtida rekryteringen till hemvärnet och den nationella skyddsstyrkan. Vi måste säkra bemanningen långsiktigt, och det är nödvändigt att öka antalet personer som genomgår grundutbildning. Tittar vi på verksamheten kan vi konstatera att vi har 40 hemvärnsbataljoner som genomfört krigsförbandsövningar. Vi har haft särskilda övningar . Det har handlat om sådant som skydd av flygbasområden och marinbasområden. Exempelvis har ledningsövningen Geltic Bear med 20 hemvärnsförband och 700 deltagare genomförts. Vi har haft en central chefsutbildning med 700 deltagare. Vi har upprättat en granatkastarpluton. Vi har en sådan som är krigsplacerad. Jag redogjorde tidigare för att det ska upprättas fyra vi nu är i. Vi har haft internationella utbyten med , , , och i begränsad omfattning med . Våra hemvärnsförband har övat i och . Stödet till samhället var . Just nu genomförs Exercise. I anslutning till den genomför man en utbildningskrigsövning vid Kallax där man har skyddsvaktstjänst och stöttar bevakningsorganisationen i samband med att man genomför Exercise. Detta är några exempel på aktiviteter och vad man gör. Det är väldigt viktigt att man inte vidtar åtgärder som minskar tydligheten i hemvärnets nationella skyddsstyrkas organisation och verksamhet och att dess ställning inte försvagas. Jag utgår från att Försvarsmakten delar den synen. När det gäller den ledningsutredning som genomförs har jag sagt att jag följer den noga. Jag har också markerat att jag inte är beredd att vidta några åtgärder. Vi får se hur beredningsprocessen i sammanhanget fortlever. Jag vet att det i finns ett brett engagemang för hemvärnets nationella skyddsstyrka. I det parti jag representerar finns ett brett engagemang för den delen av Försvarsmakten. Det är också en väldigt viktig folkförankrande del av Försvarsmakten. Det är en del som finns representerad över hela landet. Det man har till uppgift att hantera är skydd, bevakning, ytövervakning och att stödja samhället i kris. Det är viktiga uppgifter som har blivit alltmer aktuella. Jag tycker att interpellation i det här fallet i sin grundläggande mening är intressant och motiverad. Här gäller det att på olika sätt finna metoder att utveckla verksamheten i positiv mening. 4 (L): Jag vill gärna återgälda vänligheten som försvarsministern skickade genom kammaren att interpellationen var relevant. Jag tycker att den är relevant, och jag tror att försvarsministern bättre än de flesta förstår vikten av att just hemvärnet, som är en ytterligt välfungerande organisation, kan behålla sin plats och sitt utrymme i myndighetens framtida struktur. Det har ibland hänt att jag har klagat på försvarsministern för att han ger alltför vaga, på gränsen till inga, svar på mina interpellationer. Jag ska säga att jag är nöjd med den markering som försvarsministern gör när han tydligt säger att det är klart att vi måste tydliggöra hemvärnet i myndigheten . Det låter bra och lugnande för mig. Jag kan instämma i allt som försvarsministern säger om hemvärnet och dess fördelar och värde för det svenska försvaret, för folkförankring, för geografisk närhet och för operativ förmåga. Hemvärnet har visat vägen för den övriga försvarsmakten i en rad olika hänseenden. Till exempel var man först på banan med att återuppväcka de så kallade krigsförbandsövningarna. Det var något som senare har utvecklats i Försvarsmakten och den övriga krigsorganisationen. Jag är också glad över att hemvärnet får tillfälle till internationella kontakter av olika slag. berättar försvarsministern att det har haft utbyte med både , och . Det vore väldigt bra om det samarbetet för hemvärnet kunde breddas kanske också över och att hemvärnet finge möjlighet att ingå i US National Guards State Partnership Program. är ett av få länder i som inte deltar i det samarbetet. Återigen: Tack för det tydliga svaret! Jag kan lova försvarsministern att jag kommer att följa frågan mycket noggrant framöver. 5 Försvarsminister (S): Om man ska säga något om det som kallar vaghet i andra debatter har det handlat om sådant jag känt har närmat sig ministerstyre och eventuell senare hantering i . Det är väl det som har varit bakgrunden i de sammanhangen. Men det är inte vad det handlar om . I de grundläggande synsätten på hemvärnets nationella skyddsstyrkas roll verkar vi vara rätt överens. Sedan går jag inte in på detaljerna i organisationsfrågan internt inom Försvarsmakten i det här läget. Vi verkar ha samma bild att vi ska följa det noggrant. Vi har använt samma formulering här. Det är väl det vi får göra. Jag kan bara konstatera att den här delen av Försvarsmakten är oerhört väsentlig att utveckla. Jag hoppas verkligen att nu när värnpliktssystemet kommer igång igen från kan det innebära att vi får en ytterligare stark plattform som kan garantera en framtida rekrytering och personalförsörjning för hemvärnets nationella skyddsstyrka och på det sättet göra en bra organisation ännu bättre. Själv har jag känt en oro när vi enbart hade det professionella försvaret att man inte skulle kunna ha kraft att klara den rekrytering som var nödvändig. Men har vi tagit steg som kan öppna möjligheterna för framtiden. Jag är glad för att vi i stora drag verkar vara överens om detta. får vi följa frågan, och får vi fira veterandagen. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2016/17:502 om torka och tillgången till grundvatten 6 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att förstärka möjligheten för MSB att hantera naturolyckor som beror på vattenbrist och torka samt vilka åtgärder jag är beredd att i närtid vidta för att hjälpa de områden som riskerar att drabbas av torka. MSB:s uppgift är att utveckla och stödja samhällets förmåga att förebygga och hantera olyckor och kriser. har MSB en beredskap för att hantera allt från att vid behov lämna stöd vid säsongsberoende naturhändelser, som exempelvis skogsbränder, till olyckor och kriser. När det gäller frågan om vattenbrist och torka följer MSB detta inom ramen för sin omvärldsbevakning. håller MSB samverkanskonferenser med berörda aktörer inom samhällets krisberedskap. Vid behov tas frågan om de låga grundvattennivåerna och även lågt ytvattenflöde upp i detta forum. En grundläggande princip i krisberedskapsarbetet är ansvarsprincipen, som innebär att den som ansvarar för en verksamhet under normala förhållanden också ska ansvara för den i krissituationer. Ansvarsprincipen innebär också ett ansvar för varje aktör att samverka med andra. Detta gäller även för de aktörer som är ansvariga för samhällets vattenförsörjning. MSB följer ansvariga myndigheters arbete och de konsekvenser som kan uppstå och kan i en akut situation vara en samordnande part för bland annat nätverk som kan nyttjas av ansvariga aktörer. Om regionala resurser är uttömda kan MSB stödja länet med förstärkningsresurser som personal eller utrustning samt genom att mäkla resurser från andra aktörer. Regeringen följer utvecklingen noga och har en nära dialog med ansvariga myndigheter. 7 (M): Tack, statsrådet, för svaret. De här frågorna är möjligtvis lite komplicerade och kanske inte vanligtvis sådana frågor som vare sig försvarspolitiker eller inrikesministern sysslar med, men trots allt ligger det på bådas vårt bord. Grunden är, precis som statsrådet säger, ett kommunalt ansvar. Men givetvis finns i frågan en diskussion som kan vara relevant. Var går gränsen för kommunernas ansvar? Givetvis måste en kommun själv stå för det den har åsamkat. Om den själv har åsamkat en torka måste den givetvis kunna stå för den. På samma sätt skulle man kunna säga att om det är någonting som man skulle kunna förutsäga och vet kommer att hända ska man ha en beredskap för det. När det gäller torka går det varken att säga att kommunerna har orsakat torkan eller att man kanske hellre skulle ha en beredskap för den typen av händelser. Exempelvis , som är en liten kommun på 15 000 personer, drabbades av ganska stor torka och hade en kostnad på 130–140 miljoner. Det är klart att den kostnaden blir exceptionellt stor för en liten kommun. Jag har försökt översätta det till ett Mälardalsperspektiv och landade då på någonstans runt 13 miljarder. När man kommer upp i sådana proportioner ändrar frågan karaktär lite grann. Det är möjligt att vi får den karaktären på frågan , eftersom de signaler som har kommit om vattenbrist inte bara rör vissa delar utan stora delar av och delar av som har en stor befolkning. Det berör inte heller bara grundvattennivån, utan det berör också, som statsrådet tar upp, vattendrag och sjöar som kommer att få sänkta nivåer, vilket också gör att det blir svårt att hämta dricksvatten. Det kan också bli svårt för företagare såsom jordbrukare att använda vatten för att driva sina näringar. Lite grann handlar det väl om, som statsrådet har konstaterat, att ansvarsprincipen gäller, och därför får man i exempelvis skylla sig själv. Det är ett mycket högt pris för en liten kommun. Man skulle kunna föra den principiella diskussionen om var ansvarsprincipens gränser går. Det finns ju andra delar av samhället där samhället faktiskt griper in när stora händelser inträffar och därmed bidrar på ett annat sätt. Det finns en annan viktig principiell fråga, och det är att regeringen ger stöd för åtgärder som karaktäriseras som klimatförändringar, men man gör det bara när det handlar om mer vatten och inte när det handlar om mindre vatten. Det gör också frågan extra känslig i den meningen att man skulle kunna få bidrag eller ersättning för den ena effekten av klimatförändringen men inte för den andra. För en regering som har första klimatminister någonsin kanske det skulle kunna kännas lite märkligt att man, nu när effekterna av klimatförändringarna börjar synas i många av våra kommuner, står med mössan tom och inte har någonting att ge. Det upplever nog många som mycket problematiskt. Jag skulle vilja rikta en fråga till statsrådet, och den handlar om hur många länsstyrelser som har rapporterat att de kan komma att få problem med torka och vattenbrist. Jag undrar också vilka befolkningsmängder det handlar om, för det tror jag är intressant i den vidare i debatten. Jag har ytterligare en fråga. Har regeringen över huvud taget tittat på detta att det går att få ersättning för att förebygga klimatförändringar som handlar om ökat regn men inte när det handlar om minskat regn och torka? 8 Statsrådet (S): Låt mig bara till en början slå fast, även om det är en dålig analogi i det här fallet, att ansvarsprincipen inte gäller bara soliga dagar utan även de regniga dagarna. När du är ansvarig för en verksamhet är du skyldig att planera även för de svåra situationerna. Torka är, i motsats till exempelvis brand eller jordskred, någonting som uppträder med naturliga variationer och som vi i förväg vet kommer att inträffa. Därför är det angeläget att de som är ansvariga för dricksvattenförsörjningen också planerar för torka och den möjligheten att kunna ge medborgarna i kommunen vatten även under de förhållandena. När det gäller klimatpåverkan är det väl osäkert hur stark kopplingen är mellan förra årets torka och klimateffekterna. Det får forskningen ge svar på. Däremot presenterar Klimat- och sårbarhetsutredningen väl sitt betänkande, och då kan jag och ta del av det och se vilka ytterligare slutsatser som kan dras. Den viktigaste politiska, nationella slutsatsen är naturligtvis att vatten är en grundläggande samhällelig resurs och att det krävs en långsiktig vattenförvaltning för att vi ska kunna ha en säker tillgång till vatten. Huvudansvaret för det ligger på våra kommuner, och då måste de också ta sitt ansvar. Det går inte att komma undan det ansvaret med att man är en liten kommun, en medelstor kommun eller en stor kommun och att man därför inte skulle klara de ansvarsområden som åligger en kommun. Vad man då ytterst säger är att en kommun av den storleken inte klarar av det kommunala åtagandet. Man skulle kunna tänka sig att en kommun gjorde samma sak med skolåtagandet eller något annat åtagande: Vi är en för liten kommun för att klara skolåtagandet. Då blir svaret att man faktiskt inte klarar att vara en kommun, för det här är ett grundläggande åtagande. Jag kan inte den exakta siffran på hur många länsstyrelser som har rapporterat in , utan den får jag återkomma till med. Det är ett antal länsstyrelser, och det är fler än vad det var . Jag vet att min kollega har träffat länsstyrelserna och gått igenom läget med dem när det gäller den mer långsiktiga förvaltningen. Jag är ansvarig för krisberedskapsverksamheten i . 9 (M): Det var inte min intention att säga att små kommuner inte klarar det här, men det är klart att det kan få mycket stora implikationer för en liten kommun i ett speciellt klimat. Men den fråga som är intressant och som statsrådet inte valde att gå in på är hur långt man kan dra ansvarsprincipen. När blir ett problem en olycka, och när ska en stat gå in med resurser för att faktiskt kunna hjälpa? Det är kanske en för komplicerad fråga för att ta i en talarstol, men det är ändå ett viktigt medskick, tycker jag, att man får se till att fundera på det. En olycka karaktäriseras av snabba händelser, och en torka är kanske tvärtom en långsam händelse, men fortfarande blir det samma effekter för en kommun som blir drabbad. ser vi situationer där en stor del av landet, inklusive storstadsregionerna, södra , hela östra och även delar som har mycket stora vattentillgångar, kan komma att drabbas av torka. Då är det klart att det är intressant att höra om regeringen har vidtagit några åtgärder, om man har någon policy eller om man har uppdaterat sig i frågan. Svaret är nej, och det tycker jag är problematiskt. Jag tycker exempelvis att man skulle kunna titta på vad MSB, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, skulle kunna göra. Det finns också andra myndigheter som jobbar med de här frågorna, men jag tycker att regeringen har agerat passivt. Som ansvarsprincipen säger har en kommun, speciellt i den här frågan, ett ansvar att förutsäga vad som kommer att hända, och det är inte så himla lätt att förutsäga en torka. Regeringen och dess myndigheter som har större resurser kan göra den typen av prognoser och förekomma i större utsträckning än vad en kommun faktiskt kan göra. Därför funderade jag: Hade regeringen förekommit? Svaret på den frågan var nej. Jag ställde också frågan om det finns några planer på att ändra instruktionerna till MSB, och även där var svaret nej. Jag är givetvis tacksam om statsrådet återkommer med tydliga siffror på hur många av landets kommuner och invånare som kan komma att drabbas av denna torka. En annan fråga som är intressant är att det här inte bara handlar om att det är en torka och att man kanske behöver ransonera vatten, utan det finns andra effekter som detta kan få som mer behandlar de områden som vi vanligtvis behandlar. Hur kan exempelvis drabbas om brunnarna blir torra? Kan annan typ av samhällskritisk verksamhet sluta fungera, till exempel om sjukhusen har för lågt tryck i sina ledningar eller om andra funktioner påverkas? Där finns det väl också en del tankar att tänka som fortfarande inte har blivit presenterade, i alla fall inte i denna kammare. Slutligen, fru ålderspresident, konstaterar jag att trots att det här har gått från att vara ett lokalt till ett nationellt problem har ingen policyförändring kommit från regeringen, och det är jag ledsen över. 10 Statsrådet (S): Nej, svaret är inte nej. missförstod mig å det kraftfullaste om han tror det. Vi håller en kontinuerlig dialog med MSB. MSB bedömer att de har de resurser och det uppdrag som krävs för att klara situationen. SGU, geologiska undersökning, är ansvarig för och gör den typ av prognoser som efterfrågar. Där finns ett nationellt ansvar. Vi vidtar långsiktiga åtgärder när det gäller klimatförändringar, och parti motsätter sig många av dem som skulle kunna hantera klimatsituationen långsiktigt. Vi följer noga situationen i kommuner, men grunden, , är att det är kommunerna som har ansvaret för att trygga den egna vattenförsörjningen. Det är inte så att staten tar över ansvaret när någonting blir jobbigt. Däremot kan staten bistå med resurser, med mäkling av olika material, med personella resurser eller med de expertresurser som behövs för att man ska kunna klara en speciell situation. Grunden för den långsiktiga vattenförsörjningen åligger dock kommunen. Jag kommer fortlöpande att följa utvecklingen för att se hur kommunerna klarar att leva upp till detta ansvar. Men vi kan inte ta bort ansvaret från kommunerna. 11 (M): Det som jag konstaterade i debatten med statsrådet var att om man ser på kommunernas möjlighet att förebygga och klara av dessa förhållanden har regeringen på inget sätt sagt att man kommer att ändra inställning eller på något annat sätt ge stöd. Man följer frågan, och det är väl gott så. En kvarstående fråga är ju hur långt man kan dra ansvarsprincipen. Om skulle torka ut, skulle regeringen inte göra någonting då? Det är klart att den här frågan kommer att få konsekvenser på olika sätt, om det går tillräckligt långt. Det finns anledning att diskutera dessa frågor. Jag ser fram emot att fortsätta att diskutera dem ur ett krisberedskapsperspektiv. Under den här sommaren kommer vi nog att få se händelser som vi inte har sett tidigare då brunnar sinar och verksamheter inte fungerar i den utsträckning som vi har kunnat förvänta oss. Vid ett sådant tillfälle kommer jag givetvis att återkomma i frågan.