prot · H40989 · 2017-03-30 00:00:00 — Då är bollen kvar hos regeringspartierna. När kommer de här förslagen? Jag hade tre konkreta frågor till statsrådet. Den första var hur han skulle förbättra tillgängligheten och när regeringen skulle komma med förslagen. Kommer de i vårpropositionen? Det verkar ju vara ett populärt ställe att lägga förslagen i. Sedan hade jag en andra fråga. Man ska förbättra och skärpa hälso- och sjukvårdslagens intentioner. Oavsett var någonstans i du är patient ska du få vård inom rimlig tid. Den ska vara lika oavsett var du är. När kommer de konkreta förslagen? Min tredje fråga var kopplad till ambulanspersonalen och blåljuspersonalen, som utsätts för brott. När kommer den särskilda straffskärpningsgrunden för dessa? När kommer straffen för dessa brott att skärpas? Kommer regeringspartierna att rösta nej till de förslagen i ? Eller är regeringen beredd att stå upp för att hjälpa vårdens medarbetare i den tuffa miljö som de befinner sig i? Hälso- och sjukvården kräver extra resurser. Det är tydligt att regeringspartierna inte ens har läst förslag i . Vi föreslog 20 miljarder till hälso- och sjukvården och till välfärden. Det ligger i utgiftsområde 25 och behandlades i . Ni avslog det förslaget. Det finns mer resurser till hälso- och sjukvården. Ni sa nej. Aktuell debatt om hälso- och sjukvårdens utmaningar 76 PER RAMHORN (SD): Jag ska bara ge ett snabbt svar till Liberalernas , som tror att partiernas hela politik för sjukvård ligger på partiernas hemsidor. Nej, så är det inte. Partiernas hela sjukvårdspolitik framförs i budgetmotioner eller i utgiftsområdesmotioner här i . Det borde även , som är riksdagsledamot, veta. Vi sverigedemokrater ser tillgänglighet och bristen på vårdplatser i sjukvården som den absolut viktigaste frågan att komma till rätta med. Den bristande tillgängligheten har flera orsaker, och därför kommer det naturligtvis att behövas ett batteri av åtgärder. Både resursmässiga och organisatoriska förändringar kommer att behövas. Som en röd tråd kan man dock konstatera att problemet med stängda vårdplatser oftast beror på brist på utbildad personal, oftast specialistsjuksköterskor. Vi är helt övertygade om att en del av lösningen på problemet med stängda vårdplatser och bristen på tillgänglighet i vården är att sätta in kraftfulla och riktade åtgärder dels för att behålla befintlig personal, dels för att locka tillbaka personal som av någon anledning har slutat. finns det ca 9 000 utbildade sjuksköterskor som har lämnat vården och arbetar inom annan verksamhet. Det innebär att av totala antal sjuksköterskor har lämnat yrket helt. Många av dessa kan dock tänka sig att återvända om villkoren blir bättre. Vi anser att dessa sjuksköterskor är en outnyttjad resurs som skulle kunna lockas tillbaka med rätt villkor och under rätt förutsättningar. Bland sjuksköterskor mellan kunde mer än hälften tänka sig att återvända till sjukvården om de fick större möjligheter att styra över sin arbetssituation och fick rimligare arbetsbelastning. Om man bara kunde få en del av dem som har lämnat sjukvården att återvända vore det en stor tillgång för sjukvården. Därför, herr talman, kommer vi som sagt att presentera flera stora satsningar och förslag som alla syftar till att förbättra arbetssituationen för sjukvårdens personal genom att göra det mer attraktivt att arbeta inom sjukvården, vilket i förlängningen kommer att innebära kortare vårdköer för patienterna men också att alla de stängda vårdplatserna som finns i landet öppnas upp. En kartläggning visar nämligen att ca 1 500 vårdplatser står tomma på landets största sjukhus. Det motsvarar var tionde säng. Vi kommer att satsa på alla de undersköterskor, sjuksköterskor och läkare som utgör sjukvårdens grundbult och som gör att sjukvården fungerar . Man ska komma ihåg att sjukvårdens personal utgör en av välfärdssamhällets viktigaste tillgångar. Därför måste de ges rätt förutsättningar och möjligheter att verka i en bra arbetsmiljö men också ges möjligheter att vidareutbilda sig och öka sin kompetens inom sitt yrke. Bristen på specialistsjuksköterskor är som vi har hört ett stort problem inom den svenska sjukvården. Det har inneburit att man får ställa in operationer och stänga vårdavdelningar. Bristen beror till viss del på att sjuksköterskor har fått bekosta sin specialistutbildning själva. Många väljer därför att inte vidareutbilda sig till specialister, även om de själva skulle önska det. Därför kommer vi också att införa ett rejält kompetenslyft med bibehållen lön under specialistutbildningen för sjuksköterskor så att fler har möjlighet att utbilda sig till specialister. Aktuell debatt om hälso- och sjukvårdens utmaningar Vi vill också höja statusen för undersköterskeyrket. Undersköterskor utgör en mycket viktig del av sjukvårdens personal. Vi menar att det är dags att införa en gemensam, nationell utbildning för undersköterskor som kvalitetssäkrar yrket och leder till legitimation. I merparten av länder och i samtliga våra nordiska grannländer är undersköterskeyrket ett legitimationsyrke. Det handlar dels om att förbättra patientsäkerheten och öka kvaliteten inom sjukvården, dels om att det ska bli mer attraktivt att utbilda sig till undersköterska. 77 (MP): säger att propositionslistan är tom. Jag kan bara konstatera att det finns 182 propositioner uppräknade, varav 25 från . Vi har passerat 10 miljoner, och vi förväntas fortsätta att växa. Genomsnittsåldern fortsätter också att öka med tre och , enligt Pensionsgruppens informationsmaterial. Detta innebär att hälso- och sjukvårdens uppgifter ökar. De svenska landstingens totala verksamhetskostnad var enligt siffror på SKL:s hemsida 318 miljarder och året därpå 331 miljarder. förväntas kostnaden landa på . Det är en ökningstakt på . Verksamheter som expanderar så snabbt har ofta problem. Det är svårt att växa fort. har hälso- och sjukvårdens personalbehov ökat med nästan 20 000 personer. arbetar alltså ungefär 280 000 människor inom hälso- och sjukvården. Åldersfördelningen bland de anställda inom hälso- och sjukvården är inte heller den mest lämpliga – det är nämligen väldigt många som inte har så långt kvar till pensionsåldern, och pucklar och ojämn fördelning i arbetskraften är aldrig riktigt bra för den som ska driva, sköta och fördela arbetet. Det är faktiskt så illa att 2015 var hela 1 300 personer anställda inom landstingen . Den här situationen har naturligtvis inte uppstått under bara , utan det är årtionden av historia som ligger bakom. Jag ifrågasätter därför påståendet att det skulle handla om en akut kris. Det här är en utveckling som har pågått . Vården har dock många och stora problem. Men de har alltså inte uppkommit akut, och jag menar att det inte heller råder någon verklig kris utom möjligen i . Vi har i huvudsakligen en bra vård. De flesta patienter är faktiskt nöjda. Allt fler överlever efter cancer och hjärt- och kärlsjukdomar. Ingenting är dock så bra att det inte kan bli bättre. Man får inte heller glömma att förändras, och det gör vården också. Nya specialiteter utvecklas, och specialisternas specialiteter blir allt smalare. Vården kan på det sättet också göra väldigt mycket mer än , så det som då kallades högspecialiserad vård kan ofta vara ganska vardagsnära verksamhet i vården. Så får vi inte glömma att den geografiska och demografiska utvecklingen i gör att det på många platser i landet är svårt att upprätthålla hög kvalitet eftersom det inte finns underlag för det. När säger att man ska ha samma vård överallt kan man därför tolka det som att man inte tillåter folk att bosätta sig var som helst. Det går faktiskt inte att ha den bästa vården på varje plats i landet. Den bästa vården kan bara finnas på ett ställe – den som är näst bäst är bara näst bäst. Jag tycker därför att den diskussionen är lite märklig. Aktuell debatt om hälso- och sjukvårdens utmaningar Jag menar att den vård som den utbyggda primärvården inte klarar av måste samlas vid mycket större enheter om man ska kunna upprätthålla den kompetens som jag anser att både personal och patienter har rätt att kräva, för det är också en arbetsmiljöfråga. 78 (C): Sjukvårdsministern sa: Hur kan mindre resurser till vården ge bättre vård? Det där är ett av de vanligaste socialdemokratiska argumenten. Tittar man på så javisst, vi sänkte skatten med 140 miljarder. Men 2014 var det år då vi fick in absolut mest skattepengar i det här landet. Bara landstings- och kommunsektorn hade 200 miljarder mer 2014 än vad de hade 2006. Vi såg till att det tillfördes mer resurser till hälso- och sjukvården, delvis genom höjda statsbidrag men inte minst genom att väldigt många fler människor kom i arbete. Sjukvårdsministern säger att privatisering inte är lösningen. Men vad jag gör när det gäller primärvården är att peka på exemplet . De hade en precis lika bedrövlig situation som vi hade. Bara hälften av befolkningen hade tillgång till en fast läkarkontakt. Där var det en handlingskraftig arbeiderpartiregering under som sa att det är fullständigt oacceptabelt att svenska stafettläkare skär guld med täljkniv och erbjuder en dålig sjukvård och en dålig primärvård till den norska befolkningen. drev igenom en kraftfull reform som gör att de ligger i topp – av den norska befolkningen har fast läkarkontakt i primärvården, låt vara att i stort sett hela den norska primärvården är privat . Men där ansåg man målet, en fungerande primärvård, vara viktigare än en dogmatisk socialism som innebär att allt det privata ska bort. När det gäller de satsningar som sjukvårdsministern pekar på är utbildningssatsningen förstås jätteviktig. En sådan satsning gjorde vi också. Läkarutbildningen ökade från 900 till 1 400 , och det var även ökningar på de andra områdena. Vi står bakom det. Vi tycker att det är helt rätt. Vi behöver utbilda fler, och inte minst behöver vi ta till vara alla de kompetenta sjuksköterskor, barnmorskor, läkare, tandläkare och apotekare som kommer från andra länder. Men det är inte det som är lösningen på de svenska problemen. Sedan var det frågan om de riktade satsningarna till förlossningsvården. Ja, förlossningsvården i har problem, men dem löser man inte med specialdestinerade bidrag. Jag har ringt runt och pratat med flera vänner och kollegor som sitter som verksamhetschefer på kvinnokliniker och bedriver förlossningsverksamhet. Jag har frågat vad de använder pengarna till, om de till exempel höjer lönerna. Nej, , säger de. Jag måste begripa att de inte kan höja lönerna för ett tillfälligt statsbidrag. Då undrar jag var de gör i stället, om de anställer fler barnmorskor. Nej, säger de. För det första borde jag veta att det inte finns barnmorskor att anställa, och för det andra kan de inte för ett tillfälligt statsbidrag anställa mer personal. Den kostnaden finns kvar den dag statsbidraget försvinner. Då undrar jag vad de använder pengarna till. De säger att de förnyar maskinparken, investerar i nya apparater och gör tillfälliga utbildningssatsningar för befintlig personal. Men det är inte tillfälliga statsbidrag som kommer att lösa de stora bekymren i den svenska förlossningsvården. Aktuell debatt om hälso- och sjukvårdens utmaningar Det allvarligaste hotet jag ser mot den svenska sjukvården är vad regeringen tillsammans med driver på, nämligen att rycka undan benen för den delen av svensk hälso- och sjukvård som bedrivs privat. av den svenska befolkningen har valt en privat hälsocentral. Stora delar av dem kommer inte att kunna leva vidare i ett läge där förslag genomförs. Jag har besökt Söderhamnsfjärdens Hälsocentral. Det är en fantastiskt bra verksamhet. Jag frågade dem hur de kommer att göra. De säger att ett alternativ är att investera stort i fastigheter, men det vill de inte göra. De har berett sig på att kunna stänga verksamheten . Om det är något som verkligen skulle skapa kris i den svenska hälso‑ och sjukvården är det just att förslag går igenom. Mitt absoluta råd till regeringen är att se till att lägga utredningen i papperskorgen. Det finns tillräckligt stora utmaningar i svensk hälso- och sjukvård utan att ännu mer förvärra situationen. 79 (V): har vi inte rätt till repliker, men jag tycker att ska ta en sväng runt vinsternas paradis och titta. Ta en sväng förbi, så får du se vad som händer. Tillbaka till mitt anförande. Vad som är påfallande inom vården är att de med störst behov står längst bort från vården, det vill säga de med beroendeproblem, psykisk ohälsa, de som är multisjuka och de som har cancer. Det är som Vårdanalys säger i en av sina rapporter, nämligen att vården är bäst på att fånga in dem med avgränsade behov – inte dem som behöver fler insatser som kräver samarbete. I alliansstyrda fattas precis nu 535 vårdplatser på grund av personalbrist. Under jul- och nyårshelgen var det 900 platser. I den här regionen är motsvarande ett helt sjukhus stängt. var tidigare högerns stora skyltfönster mot resten av . Här pratar man mycket om vårdval, men för de sjukaste är det en vårdkris i regionen. pratar om en artikel skriven av barnläkarna. De jobbar på Nya . Det är det sjukhuset, förutom Sahlgrenska i och , som har stängt igen sina vårdplatser. Det är väl era kompisar, om jag inte missminner mig helt. Låt mig återgå till Nya . Det skulle bli ett flaggskepp. 1 529 läkare har besvarat en enkät. av läkarna känner till patienter som har lidit skada på grund av vårdplatsbristen . Det är fler än 2015. Det här är en politik som bärs upp av Alliansen. Moderater, centerpartister, liberaler, kristdemokrater och sverigedemokrater trycker på samma knappar. Aktuell debatt om hälso- och sjukvårdens utmaningar Det är inte bara i det ser illa ut. Låt oss titta runt i de stora regionerna. Vi kan göra nedslag i och . De har stora befolkningar att ta hand om. Här borde det vara fantastiskt tack vare er politik, men det går inte som tåget där. Har ni tagit fram förslag som gynnar personal i , och ? Inte vad jag hör och ser. Utan personal som känner att politiker lyssnar och förstår strukturproblemen sitter vi i ett läckande såll. En annan vård måste vara möjlig, men då krävs en politik som prioriterar välfärd framför skattesänkningar. Sjuksköterskor, undersköterskor och läkare kämpar för bättre arbetsmiljö, bättre arbetsvillkor och relevanta löner. Det får de knappast med hjälp av skattesänkningar eller befrielse från skatt för de absolut rikaste i landet eller extrema vinstuttag. Allt hänger ihop. Hälso- och sjukvård som en marknad kommer aldrig att svara mot de behov som finns hos dem som behöver vården allra mest – snarare är det mot bolagens behov. Jag har åkt runt mycket i och talat med dem som bär upp sjukvården. I en debatt från högern låter det som att krisen har kommit som anden ur flaskan, men det här är en kris som har vuxit fram under ungefär . har vi en Aktuell debatt om välfärden. Den är aktuell . Vården är aktuell . Jag tycker att ni ska ringa era kompisar i , och och ge dem ett budskap, nämligen att satsa på personalen så att patienterna får en patientsäker vård. 80 (L): Jag kan konstatera att vi i Liberalerna använder vår hemsida och andra nätverk till att sprida vår politik och visa vad vi vill. Men det är kanske ett framgångsrecept att inte göra det om man inte har några aktiva förslag. På vår hemsida finns 171 skarpa förslag om sjukvård och omsorg, och det finns aktiva länkar till alla motioner som vi har väckt här. Det singlar mycket genom luften i debatten, och det är intressant att penetrera allt detta. Låt mig ta personalbristen som ett exempel. har faktiskt internationellt sett många läkare. Det är så. Det finns långt fler sjuksköterskor än i andra länder. Det finns 4,1 utbildade läkare per 1 000 invånare jämfört med OECD-snittet som ligger på 3,1. Det finns 11,2 praktiserande sjuksköterskor per 1 000 invånare jämfört med OECD-snittet på 8,8. Men vi får ut få läkarbesök och sjuksköterskebesök av denna mängd. Det sker 2,4 läkarbesök per 1 000 invånare, och EU-snittet är 7,1. Det är en lite snedbelastad siffra eftersom det finns olika personalkategorier som gör olika saker – men ändå. Ändå återkommer rapporterna om svårigheter att rekrytera personal. De bilderna går inte ihop. Personalen finns på plats, utbildad och klar, i – men de finns på andra jobb. beror detta på att arbetsvillkoren är för dåliga. Man väljer att arbeta någon annanstans, där schemaläggningen är bättre, lönen är bättre, ledningen är bättre, styrningen är bättre, man förstår vart arbetsplatsen är på väg och man har inflytande. Det här är insikter som måste finnas om man ska leda svensk hälso- och sjukvård. Aktuell debatt om hälso- och sjukvårdens utmaningar Det finns två offentliga grupper där det har lagts fram liknande rapporter. Det är polisen och hälso- och sjukvården. Båda talar om personalflykt, att ingen vill arbeta där, att det är dålig ledning och styrning och att de inte vet vart arbetsplatsen är på väg. Det andra exemplet är vårdköerna. Den frågan har diskuterats . En patient har rätt till vård . En av den rödgröna regeringens första insatser var att avskaffa kömiljarden. Till och med ministern säger att har vårdköerna blivit allt längre. Som lök på laxen diskuteras driftsformer, och valfrihet utmålas som ett stort problem. Undersökning efter undersökning visar att tillgängligheten och bemötandet försämras. Liberalerna vill återinföra en permanent modern kömiljard och sätta fokus på korta väntetider genom hela vården. Det är inte bara fråga om det första besöket utan på respektive vårdnivå. Den moderna kömiljarden måste inkludera diagnostik och återbesök samt också belöna samordning och kontinuitet. Pengarna finns för detta, herr talman. Om fler är i arbete kommer också mer skatteintäkter in. Då behöver man inte beskatta ihjäl dem som fortfarande har ett jobb. 81 (KD): I de här debatterna återkommer vi alltid till vad som hände under de år då Alliansen styrde och inte minst svensk hälso‑ och sjukvård. Det slängs lite vidlyftigt med summor i skattesänkningar, men det nämns väldigt sällan vad de gjorde med skatteintäkterna. Det är ju det som är det viktiga. Det är hur mycket pengar vi har att röra oss med som avgör hur mycket vi har råd att utveckla välfärden. Det gjordes under de år då vi hade ansvar för . blev det 3 500 fler läkare och 5 200 fler sjuksköterskor. Detta eftersom vi tog ansvar för . Vi såg till att ha en skattepolitik som gör att det lönar sig att arbeta. Vi fick drivkrafter till arbete som gör att fler arbetar så att vi har råd med mer. har regeringen aviserat ytterligare skattehöjningar. Det är till och med så att går ut och varnar för att vi kommer att få marginalskatter som , marginalskatter som är skadliga. varnar för att arbetsutbudet kommer att hämmas och incitamenten för att arbeta utebli. Detta som vi har en situation där vi när Arbetsförmedlingen listar de 20 yrken som det är störst brist på kan se att sju är inom hälso‑ och sjukvård: specialistsjuksköterskor inom akut hälso‑ och sjukvård och inom allmän hälso‑ och sjukvård, röntgensjuksköterskor, grundutbildade sjuksköterskor, barnmorskor, psykologer och läkare. De sju finns med på den listan – och många av dem är just precis de som kommer att drabbas av regeringens nya förslag på skattehöjningar. Vi hörde tidigare företrädare för regeringen tala om hur viktigt det är med äldre arbetskraft. Men den nuvarande regeringen har ju med precision gått in och sett till att arbetsutbudet för äldre arbetskraft minskar igen. Vi tog bort den särskilda löneskatten för äldre anställda. Vi såg till att den som är fick ett fördubblat jobbskatteavdrag, vilket gjorde att fler valde att stanna kvar och jobba, ge lite fler timmar och framför allt dela med sig av sin viktiga erfarenhet och kompetens. Är det värt att göra det när man inte får behålla någonting själv? Nej, är tydligen svaret från de äldre själva eftersom de inte längre väljer att fortsätta jobba i samma utsträckning. Aktuell debatt om hälso- och sjukvårdens utmaningar Det här är kompetens som vi behöver. När vi har vårdpersonalbrist måste vi ta varje tillfälle vi får att ta vara på dem som har den långa utbildning och kompetens som behövs, att ta vara på den resursen. Regeringens politik är inte bara avsaknad av politik, utan den är direkt kontraproduktiv. Slutligen, herr talman, gör det mig väldigt orolig när det visar sig att det finns ett regeringsparti som inte alls har förstått hur viktigt det är att patienter i hela landet kan få tillgång till den bästa vården. Det är just de som inte bor där den bästa vården finns som skulle dra nytta av tillgång till vård över hela landet. Ingen vill vara den patient som kommer till sjukhuset och får operatören att säga: ”Vad roligt! får jag göra en sådan här operation.” Alla ska få opereras där man har den bästa kompetensen. 82 Statsrådet (S): Tyvärr blev inte omgång två så olik omgång ett som den borde ha blivit. Det är fortsatt förslag om skattesänkningar och privatiseringar som dominerar hos oppositionspartierna. Jag skulle vilja komma tillbaka till det som är huvudutmaningen för svensk hälso‑ och sjukvård: att investera i personalen. Vi vet att vi har brister inom olika specialiteter. Vi vet att vi har brister på många håll i landet. Vi vet att vi behöver göra mer för att personalen ska kunna ägna sin tid åt att faktiskt möta patienterna. Detta har också varit regeringens stora projekt från dag ett. Läser man våra budgetpropositioner kan man konstatera att vi gjort stora investeringar i just personalen. Det har handlat om en professionsmiljard, där delar nu senast har riktats mot studielön för dem som väljer att vidareutbilda sig till specialistsjuksköterskor. Vi har gett ett antal myndighetsuppdrag för att kunna förbättra personalförsörjningen, och vi har kraftigt byggt ut utbildningsplatserna för dem som utbildar sig till barnmorska, specialistsjuksköterska och sjuksköterska. senast har vi presenterat en halvmiljardssatsning på förlossningsvården – pengar som kan gå till bland annat studielön för dem som väljer att vidareutbilda sig till barnmorska. Vi kommer att behöva göra mycket mer när det gäller personalförsörjningen inom svensk hälso‑ och sjukvård. Men vi är inte betjänta av att dra undan resurser för att i stället satsa på skattesänkningar. Personalen inom hälso‑ och sjukvården är inte betjänt av att vi privatiserar mer verksamhet. I stället handlar det om investeringar i den offentliga vården och om att tillföra resurser, inte dra ifrån. Jag kommer i mitt slutanförande att komma tillbaka till några av de punkter som jag ser att vi behöver arbeta med . Avslutningsvis kan jag svara på fråga: Ja, vi kommer att se över skärpta straffsatser för dem som attackerar blåljuspersonal. 83 (M): Aktuell debatt om hälso- och sjukvårdens utmaningar Hälso‑ och sjukvårdens utmaningar förtjänar mer än retorik. Det förtjänar även välfärden och vårdens viktiga medarbetare. Det förtjänar också de patienter som väntar i vårdkö. Vi är över 100 000 som har väntat i . Då duger det inte att konstatera att väntetiderna växer. Det gjorde statsministern när han var här . Han konstaterade att de växer. Men de konkreta förslagen förväntar vi oss nu kommer tillbaka till . Vi ser en öppning i vårpropositionen och hoppas självklart att det kommer konkreta förslag i den som hanterar de växande vårdköerna. Vi är alla överens om att den utmaningen är bland de främsta, och det ska vi göra någonting av. Det uppfattade jag även från statsministern här inne . Den andra utmaningen handlar om att det i Socialdemokraternas är bostadsort som avgör vilken vård man får, vilken behandling man får och vilken överlevnadschans man får. Då är det en klar fördel att bo i eller i . Det är mycket sämre för den som blir patient att bo i , i eller i . Detta för att nämna några exempel – jag utgår från de öppna jämförelser som regelbundet uppdaterar på sin hemsida. Det här duger inte. Hälso‑ och sjukvårdslagen är oerhört tydlig. Även på det här området förväntar sig konkreta förslag. Jag kan konstatera att ambulanspersonalen har att se fram emot oerhört tydliga besked från regeringen och .