prot · H40968 · 2017-02-15 00:00:00 — är och har varit pådrivande när står upp för frihandel. Det svenska biståndet har haft en pålitlig vän i . Regeringen delar inte värdegrund eller syn på världen med och vi utesluter ett samarbete, men vi respekterar er plats i . Tack till alla pådrivare i civilsamhället och i folkrörelserna! Ert arbete på fältet och med opinionsbildning gör skillnad i en svår tid. Vi ses igen i prövande samtal om hur kan bidra till en värld där människovärdet är grunden och oro besegras med framtidstro. 5 (M) replik: Tack, utrikesministern! I årets utrikesdeklaration har regeringen ändrat formuleringarna om . Därför kommer min fråga huvudsakligen att uppehålla sig vid detta innebär att regeringen har ändrat sin syn på . stod det ”den största utmaningen mot den europeiska säkerhetsordningen sedan slut”. Det är så man ser på . finns en beskrivning och kritik, men det finns också skrivningar om att vi ska ha en bred ansats. I ljuset av att utrikesministern är på väg till vill jag fråga utrikesministern vad denna breda ansats betyder och om regeringen har ändrat sin syn på . Vi är alla oroade både över den interna utvecklingen i och över agerande, som tar allt större plats på världspolitikens arena. Jag kritiserar inte; jag tycker att det är rimligt och bra att utrikesministern kommer att träffa sin kollega i . Jag förutsätter dock att utrikesministern använder mötet för att tydligt synliggöra de värderingsskillnader våra länder har och mycket tydligt fortsätter att ställa de krav som vi har på när det gäller såväl den illegala annekteringen av som östra , och agerandet i . Jag vill få ett klarläggande. Innebär detta att man har förändrat sin syn? Är en bred ansats ett sätt att själv försöka normalisera förhållandena till ? 6 Utrikesminister (S) replik: Det korta svaret på fråga är: Nej, det finns ingen förändring i vår syn på . Men vi sa redan från början, när vi tillträdde, att vi behöver olika tidsperspektiv. Att en vacker dag går i demokratisk riktning och börjar respektera mänskliga rättigheter, civilsamhällets organisationer och fria medier kan synas omöjligt , men vi måste investera i folk-till-folk-kontakter och ge stöd till och backa upp dem som fortsätter att troget arbeta för en förändring. Detta gör vi. Vi behöver också politiska kontakter för att rakt på sak kunna säga vad vi tycker. Jag tycker att det framgick väldigt tydligt vad vår politik är. Vi menar att sanktionsbestämmelserna måste stå kvar så länge Krimöverenskommelserna inte uppfylls. Vi menar att man måste vara kritisk och dessutom hjälpa att lyckas. Fråga vem som helst i EU-kretsen! De vet att vi går i spetsen för detta arbete. Vi är en trogen vän till . Vi är de som ständigt tar initiativ för att diskutera hur vi kan stötta . Vi är också de som är mest aktiva i politiken när det gäller att stå fast vid sanktionsbestämmelserna gentemot . Vi håller på att bli det sista land som har en direkt dialog med till exempel utrikesministern. Det duger inte längre. Vi måste kunna tala direkt med och dessutom samarbeta där det går att samarbeta, till exempel i , där vi behöver lösa miljöproblem. Det är miljöproblem som också har. Vi ska gynna och stärka det som de bidrar konstruktivt till. 7 (M) replik: Dialog och att ansikte mot ansikte föra fram vår kritik och våra villkor för att få ett bättre förhållande till ställer jag upp på. Men jag vill verkligen försäkra mig om att vi inte – vilket kanske kan vara frestande och som vi har sett att flera länder har börjat göra – själva börjar tumma på kraven för att få en mer normal och trevlig relation. Jag hoppas att utrikesministern kan försäkra mig om att det inte handlar om att backa eller att börja hitta en massa andra områden där man kan samarbeta på ett trevligt sätt, så länge inte är berett att följa de överenskommelser som vi har gjort och de krav som vi ställer, inte minst de villkor som satts upp för att sanktionerna ska hävas. Jag skulle vilja ha svar om detta från utrikesministern . 8 Utrikesminister (S) replik: Som framgår av mediekampanjerna mot mig uppfattas jag nog snarare som en hök i dessa sammanhang. uppfattar att vi har haft en alldeles för hård ton och attityd. Jag tror att de har förstått exakt var vi står när det gäller EU:s politik och vår egen hållning både till och till samarbetet och sammanhållningen i EU-kretsen och att vi är konsekventa. Att vi inför en sanktionsregim är ett led i en strategi som vi måste ha gentemot . Då måste vi vara konsekventa och uthålliga. Du kan vara alldeles säker på att jag kommer att framföra våra åsikter, som vi tack och lov har stor samsyn kring i riksdag. 9 (SD) replik: Precis som föregående år har utrikesministern talat om vikten av samarbete och av att arbeta gemensamt för att främja mänskliga rättigheter för att tillsammans kunna hjälpa de människor som är i nöd. Det är naturligtvis positivt. Problemet är att man, även om man säger att man respekterar i riksdag, fortfarande inte talar om samarbete med oss. Utrikesministern sa i sitt anförande ”att vi talar med och inte om varandra”. Då undrar jag, herr talman, hur detta rimmar med att försöka främja mänskliga rättigheter och en god dialog mellan olika parter som vill samma sak. 10 Utrikesminister (S) replik: Det beror i grunden på att vi har otroligt olika utgångspunkter och värdegrunder. Vi delar inte alls samma syn på världen. Det är klart att det är svårt för oss att samarbeta med ett parti som inte vill respektera asylrätten och som i de flesta frågor avviker totalt från det vi står för. Det är väldigt bekymmersamt, men vi har tagit tydlig ställning. Vi menar att vi ska framföra våra åsikter. Vi ska stå för vår politik. Vi måste argumentera emot när ni för fram åsikter som vi menar är främlingsfientliga och alls inte stämmer med våra ideal och värderingar och vårt partiprogram. 11 (SD) replik: Om man talar om det som avviker gör inga avräkningar i biståndsbudgeten som regeringen gör, och vi lägger betydligt mer på humanitärt bistånd . Visst har vi vissa avvikelser, men med tanke på vår syn på att vi ska hjälpa så många som möjligt för varje satsad skattekrona tror jag att vi kan komma överens, om regeringen är intresserad av att hjälpa människor i nöd. Men kan regeringen tala om det positiva med goda relationer till förtryckarstaten . Man kan till och med skicka sin så kallade feministiska delegation till iklädd hijab för att samtala med dem. Hur rimmar detta med den feministiska utrikespolitiken? Hur rimmar detta med att försöka främja mänskliga rättigheter? 12 Utrikesminister (S) replik: Den allra viktigaste frågan är: Hur förändrar vi världen? Vi tror på samarbete, och vi tror på samarbetet i EU. Vi tror att man faktiskt måste förhålla sig till omvärlden och skapa dialog där det är möjligt. Men vi har helt olika syn också på EU-samarbetet, och ni tror inte på det. Det är detta som har omvandlat många av de östliga länderna i till demokratier. sitter vi runt samma bord för att hitta en gemensam politik. Det allra viktigaste som vi kan göra är att se till att vi försvarar det internationella samarbetet – multilateralismen som arbetsmetod i demokratier. Det är det som vi är fullt inblandade i, och jag vill också påstå att vi har varit ganska framgångsrika. Det är intressant att alla partier nu förhåller sig till begreppet feministisk utrikespolitik. Det verkar alltså vara väl etablerat, och det är jag glad för. 13 (C) replik: Vi kunde lyssna till en nedtonad utrikespolitisk deklaration – åtminstone det som jag hörde. Måhända präglas det också av regeringens uttalade önskan att vara trivselskapare, inte minst i säkerhetsrådet. Det finns flera punkter här som vi ändå instämmer i. Det är rätt att vi måste navigera för fred, frihet och försoning i vår del av världen. Men låt oss syna hur regeringen säger sig vilja navigera. Vi håller med om att EU är en central aktör för vårt agerande. Vi håller med om bilden av en regelbaserad världsordning som grund för vårt arbete – den multilaterala strukturen. Men, herr talman, tjänar verkligen den militära alliansfriheten oss väl i dagens miljö och i dagens omvärld? Varför, herr talman, väljer regeringen den unilaterala vägen? Varför väljer regeringen inte den solidariska vägen för att garantera oss säkerhet, och då handlar det inte bara om utan också våra grannar i och ? Varför, herr talman, väljer regeringen den vägen? 14 Utrikesminister (S) replik: Jag kan svara med en motfråga, . Varför vill , som alltid har stått upp i kampen mot kärnvapen, ansluta sig till och ingå under ett kärnvapenparaply i Nato? Det är obegripligt, och särskilt med en ny amerikansk commander in chief som vi över huvud taget inte vet hur han kommer att använda Nato. Detta är ännu en okänd materia. Vad kommer president att vilja göra med Natosamarbetet? Jag antar att ni måste vara rätt nervösa som tror att Nato är svaret på allt. Jag upprepar det som jag sa förra gången. Om man tror att man bara har en hammare – om det är det enda verktyget – börjar allting se ut som en spik. Om ni tror att svaret på alla dessa säkerhetspolitiska utmaningar som jag har räknat upp är Nato, då är det synd om er. Vi måste faktiskt kunna arbeta mycket bredare. Vi har aldrig varit vare sig trivselskapare eller unilaterala. Vi säger att samarbeten är det allra viktigaste. Men vi vill inte gå in under ett kärnvapenparaply. Vi vill inte gå in i denna organisation som vi faktiskt inte heller vet riktigt hur den kommer att te sig framöver. Vi ska kunna välja själva vilka samarbeten vi ska ingå i, och vi gör det. Vi har utmärkta samarbetsavtal med förstås, men också med andra nordiska och baltiska länder, med , med och med . Det ger oss en frihet att agera, och det ger faktiskt också skydd för våra egna medborgare. 15 (C) replik: Jag hörde inte svaret från utrikesministern på vad det är som skapar säkerhet och tjänar oss väl. Den kärnvapenoro som jag också delar är en fråga som handlar om att vi nu tydligt kan se att de nya ryska utplaceringarna utgör ett direkt hot mot oss. Trots att vi är militärt alliansfria, herr talman, har detta inträffat. Vår militära alliansfrihet står alltså där som ett unikum, men runt omkring oss förändras världen. Då frågar jag och : Varför, herr talman, väljer vi att inte se att det är garantier och solidaritet som bygger säkerhet, inte unilaterala lösningar? 16 Utrikesminister (S) replik: Just nu vet vi ingenting om dessa garantier. Det är sanningen. Det beror på hur agerar i Nato. Det är lite skakigt, som vi förstår saken. Vi har sagt att det nu inte är tid att ändra vår säkerhetspolitiska doktrin, i en så orolig tid. är tid för samarbeten. är tid för att förstärka vårt eget försvar, vilket vi är i full färd med att göra. Och är tid att hålla fast vid vår militära alliansfrihet och den linje som vi har valt, och inte minst tillsammans med vår stora och viktiga granne . Det är fortfarande de tre viktiga pelarna i vår säkerhetspolitik. Det ger oss flexibilitet och möjlighet att välja själva, och det ger oss också största möjliga frihet och trygghet. 17 HANS (V) replik: har varit utrikesminister , och vi ser tydliga avtryck på flera områden. Vi är många som har applåderat när har lyft fram kvinnors rättigheter, inte minst i konfliktområden. Vi har applåderat när erkändes. Och det var befriande när talade klarspråk om i denna kammare. På andra områden har det däremot varit betydligt svårare att se några avtryck. med en regering med socialdemokrater och miljöpartister har man fortfarande inte ändrat ett enda kommatecken i den lagstiftning som reglerar svensk vapenexport. Vapenexporten till diktaturer och krigförande stater har inte bara fortsatt, utan nya affärer har godkänts. beviljades tillstånd för svensk vapenexport till , till , till och till . En ny affär på blev klar med den krigförande diktaturen . Denna vapenexport står i tydlig kontrast till den retorik som vi hörde här från talarstolen. ska regeringen, mycket kraftigt försenat, äntligen lägga fram ett förslag på ny lagstiftning för vapenexport. Man ska skärpa reglerna för export till icke-demokratier. Men bakom dessa luddiga ord döljer sig ett mycket tydligt vägval, där regeringen i realiteten har bara två alternativ. Därför skulle jag vilja fråga följande: Vill och hennes regering, tillsammans med oss i , och , förbjuda vapenexport till diktaturer? Eller är man beredd att rädda vapenexporten till diktaturer tillsammans med och ? 18 Utrikesminister (S) replik: Vi har haft en utredning som har tittat på just detta: Hur ska vi ytterligare skärpa vår internationellt sett redan skarpa kontrollagstiftning när det gäller vapenexport? Utredningen har tittat på vad man gör med icke-demokratier, som det kallas. pågår det arbetet, och jag tänker inte föregripa det. Jag tror att detta är svårt. Det är svår materia, och som du handlar med vapen har du en massa dilemman att hantera. Det är sanningen, och så kommer det att förbli; så länge väljer att fortsätta att tillverka och sälja vapen kommer man att hantera dilemman. Vägen framåt är att se till att man har en så strikt lagstiftning som det över huvud taget är möjligt. Jag vill dock inte föregripa detta. Utredningen har lagt fram ett förslag, och det bereds just nu på och . 19 HANS (V) replik: Jag tycker att detta tydligt synliggör problemet med regeringens utrikespolitik: När stod i talarstolen på podiet talade hon med stor emfas om feminism, mänskliga rättigheter och frihet. Sedan gick hon ned till talarstolen på golvet, och då låter det plötsligt på ett helt annat sätt. Då är frågor som handlar om grundläggande värderingar – om vi ska beväpna diktaturer och krigförande stater – svåra. Då är det fråga om dilemman. är utrikespolitik självklart svårt, men ibland är det också svartvitt – antingen säljer vapen till diktaturer eller också gör vi det inte. Där finns det inga gråzoner. förstår jag att inte vill blicka framåt och tala om den lagstiftning som kommer. Därför skulle jag vilja fråga om de gångna två och ett halvt åren. har under försökt föra en feministisk utrikespolitik. Tycker att den svenska vapenexporten har varit en tillgång eller ett hinder i den feministiska utrikespolitiken? 20 Utrikesminister (S) replik: Jag tror att vapenexport alltid är ett hinder. I själva verket är den alltid ett hinder, för den innehåller så många dilemman. Vapenexport är ett hinder för att diskutera mänskliga rättigheter, och vårt sätt att hantera det har varit att ha en så strikt lagstiftning som det över huvud taget är möjligt. Om du frågar mig personligen, , är svaret att jag har åsikter i frågan, men regeringen och har valt att ha en vapenexport och inte lägga ned den. I stället ska vi ha en så strikt kontroll som det över huvud taget går att ha. skärper vi den också ytterligare för att komma till rätta med just det du beskriver, . Det är alltså inte alls motsägelsefullt, utan det handlar om att hantera verkligheten så som den ser ut. Jag tror att detta kommer att fortsätta att vara en mycket svår debatt, men jag litar på att vi kommer att kunna komma fram med en skärpt lagstiftning när det gäller icke-demokratier, som det kallas i . Detta bereds, och det kommer . 21 (L) replik: Herr talman och utrikesministern! Vi kan se att demokratin globalt backar . Vi ser också i vårt grannskap att länder i blir allt mindre demokratiska. Som den varma Europavän jag är finner jag det otroligt oroväckande att länder som , och andra trampar på de mänskliga rättigheterna. Redan i förra årets utrikespolitiska deklaration var den rödgröna regeringens kritik mot dessa länder väldigt lam. Jag kan konstatera att kritiken året efteråt är ännu tystare. Det är väldigt beklagansvärt, för det är en allvarlig situation vi ser just . Läser man hela utrikesdeklarationen kan man konstatera att begreppet ”diktatur” över huvud taget inte nämns, utan man kallar länder som bryter mot friheten ”icke-demokratier”. Det är också ett nyspråk. Det är välkommet att ändå har riktat skarp kritik mot ett land som , som inte bara har ifrågasatt kvinnors rätt till fri abort och försökt försämra en redan dålig lagstiftning utan även utmanat rättsstatens principer. Rättsväsendet har politiserats. Detta är en synnerligen högaktuell fråga, för kommer fristen att löpa ut för – har man inte ändrat sig tillräckligt återstår bara artikel 7. Därför undrar jag om den rödgröna regeringen kommer att vara beredd att, om rekommenderar det, vara ett av de länder som driver på för att införa politiska och ekonomiska sanktioner mot ett land som . 22 Utrikesminister (S) replik: Jag tycker att det är oerhört viktigt att vi håller alla möjligheter öppna, . Detta är en otroligt viktig fråga för hela sammanhållningen i EU, liksom för vår trovärdighet och vår plattform av demokratiska värderingar. Därför menar jag att detta kommer att bli ett viktigt och avgörande steg i hur vi ska hantera frågan från EU:s sida. har EU inte visat stor handlingskraft utan kämpat med att i fördragen hitta en grund för att faktiskt agera mot de länder som gör inskränkningar i till exempel rättsstatens principer eller demokratin. Jag tror inte att jag har använt begreppet ”icke-demokratier”. Ni är ibland lite för upptagna med symboler och språk, kan jag tycka – det viktiga är ju vad vi gör. Vi har varit mycket aktiva i denna debatt i EU-sammanhang, och vi måste verkligen se till att hitta en väg framåt. Jag utesluter alltså inga åtgärder, utan jag menar att vi måste hålla alla vägar öppna även när det gäller och och hur dessa länder har agerat . 23 (L) replik: Herr talman och utrikesministern! Om den destruktiva utveckling vi ser i de länder där vi trodde att demokratin hade segrat för länge sedan – länder i som levde under kommunismens ok och som har gått mot friheten men fallerar på många punkter – hade varit en tillräckligt viktig fråga för regeringen tror jag att man hade vågat vara tydlig även i utrikesdeklarationen. Man har dock valt att vara ännu tystare än , trots att attackerna mot mänskliga fri- och rättigheter har ökat. Det gäller inte minst kvinnors rättigheter i flera av dessa länder. Som liberal tycker jag att detta är djupt beklagligt. Det är ändå viktigt i att vi i denna kammare kan slå fast att regeringen kommer att ställa sig bakom beslutet om tycker att man ska gå vidare med artikel 7 mot . Kan vi få utrikesministerns ord på det? Vi vet nämligen alla att det är svårt att hålla ihop europeiska regeringar och få dem att våga kritisera enskilda EU-medlemmar. Därför måste några länder våga gå före, och det vore väldigt sorgligt om inte tillhörde den kärnan. Jag hoppas alltså att vi kan få ett solklart ja på den fronten här och . 24 Utrikesminister (S) replik: Jag tycker att det är otroligt viktigt att i EU-sammanhang försöka arbeta direkt från land till land med att påverka utvecklingen. är man betjänt av att ha en offentlig debatt, och ibland måste man jobba direkt bilateralt för att försöka påverka utvecklingen. Jag tycker inte att man ska föregripa utvecklingen utan bara säga att vi ska vara öppna för att se till att nästa steg kan bli effektivt för att justera och markera mot ett beteende som ifrågasätter våra grundläggande europeiska värderingar. 25 (KD) replik: En utrikesdeklaration har presenterats, och den väcker onekligen en hel del frågor. Jag uppskattar att är tydlig med att EU är vår viktigaste utrikespolitiska arena. Det är viktigt att detta även i fortsättningen poängteras, inte minst då ett visst rum i i har ett stort fokus. Det är också viktigt att regeringen, enligt egna ord, med kraft bidrar till ett sammanhållet och principfast EU. Men hur gör det? Ja, den lösning som presenterats här handlar om att vi behöver ett mer socialt . Varför behöver vi det, ? I ett EU som saknar folklig förankring tycks det snarare verklighetsfrånvänt att verka för att svensk arbetsmarknad och sociala trygghetsfrågor alltmer ska komma att regleras genom beslut i . Nej, herr talman – med Trump i Vita huset är behovet av ett EU som tar sig samman än mer akut. krävs det ett som klarar av att hantera oron i närområdet. Det krävs ett som enat står upp mot ryska aggressioner, som klarar att hantera de oroligheter som har blossat upp på och som kan få till stånd ett europeiskt asylsystem värt namnet. Regeringens svar på aggressioner, oroligheter och behovet av en gemensam asylpolitik kan väl ändå inte stavas ”ett mer socialt ” – och framför allt inte ”ökad dialog mellan arbetsmarknadens parter”? 26 Utrikesminister (S) replik: Men hur tror ni, , att vi ska få ett som medborgarna känner att de kan lita på och som levererar konkreta och nödvändiga förändringar i deras vardag? Jag talar om förändringar som innebär att det blir fler jobb och satsningar på sådant som verkligen är viktigt för framtidstron i . Dit hör ett socialt , som skyddar människors grundläggande rättigheter, som inte utnyttjar arbetskraften otillbörligt, som inte betalar svältlöner och som accepterar fackliga organisationer. Det börjar ju i vardagen. Sedan går det hela vägen. EU är fortfarande mycket av ett elitprojekt. Det finns ministrar som åker till men som inte förankrar ordentligt i folkdjupen i respektive land. Vi måste göra både och. Vi måste visa att vi kan lösa problem, men vi måste också jobba med det som är allra närmast människors oro och vardag. Då är det otroligt viktigt att vi kan skapa fler jobb. Det är viktigt att vi visar att vi kan ha en ekonomisk återhämtning och att vi bidrar till trygghet för den enskilda människan genom att ge möjlighet att försörja sig själv och att se en framtid för sig och sin familj i . 27 (KD) replik: Jag tror inte att EU stärks genom mer överstatlighet på det sociala området. Låt oss gå vidare! roll i en lösning på konflikten mellan och betonas och ett särskilt sändebud ska tillsättas. Det är bra att ambitionen finns. Men med tanke på att regeringen genom sitt agerande redan har förpassats till åskådarplats i konflikten känns också detta initiativ något verklighetsfrånvänt. I stället för att försöka reparera den skadade relationen till regionens enda fungerande demokrati har regeringen prioriterat relationen till . Det är en teokratisk diktatur som vill utplåna staten . Varför, , är det viktigt för regeringen att ha goda relationer till diktaturer men inte till det demokratiska ? 28 Utrikesminister (S) replik: För det första har vi väl inte talat om överstatlighet när det gäller ett socialt , ? Det har vi inte nämnt. Här behöver EU-länderna samarbeta och hitta effektiva lösningar. För det andra är vi absolut inte på åskådarplats. Vi har tvärtom en viktig roll att spela eftersom vi har erkänt . Vi har också, genom det franska initiativet, träffat 150 civilsamhällesorganisationer, från både och , och håller kontakten med dem. Vi bidrar aktivt i debatten. Vi bjuds in och har en viktig roll att spela i kontakterna med . Och vår hand är fortfarande utsträckt till . Vi tror att en tvåstatslösning är vägen framåt. Och vi fortsätter att arbeta intensivt för det, i säkerhetsrådet och i EU-sammanhang. Vi insisterar på att det ska fortsätta att finnas på vår dagordning, så att vi kan visa att vi tror på en tvåstatslösning och på att det är det som kan leda till fred och säkerhet i . 29 (M): Vi har ett nytt säkerhetspolitiskt läge. Från öst fortsätter sin destabiliserande politik på en rad fronter. Krigföringen i östra har intensifierats sedan slutet på 2016. Det ryska stödet till Asadregimen i fortsätter oförtröttat. av territorium är fortfarande ockuperat av , och den illegala annekteringen av fortgår. Och rapporter om ökad rysk aktivitet i vittnar om att försöker öka sitt inflytande ytterligare i . genomför också cyberattacker, påverkanskampanjer, spionage, offensiv militär övningsverksamhet och mycket annat. Målet är både uttalat och tydligt, nämligen att stöpa om den existerande världsordningen. I EU ser vi extremister och populister på både höger- och vänsterflanken göra gemensam sak i att undergräva såväl de värderingar som utgör EU:s fundament som förtroendet för EU:s förmåga att leverera.