prot · H50912 · 2017-09-28 00:00:00 — Sedan kan man titta på de ansökningar vi har som ingår i certifieringssystem där företagens löner och villkor är goda och där företagens trovärdighet är enkel att bedöma – de hanteras skyndsamt på . Där har vi faktiskt kortat handläggningstiderna. Inom certifieringssystemet är de nu nere . I den gruppen återfinner man bland annat av alla ansökningar som rör it-specialister. Det är en grupp som vi självklart ofta lyfter fram och som vi tycker är viktig för att vi ska ha ett konkurrenskraftigt näringsliv. När det gäller de ärenden där det finns brister i fråga om löner och övriga villkor – eller där de rent av är oklara – tar det betydligt . Då kan man komma upp i månader i handläggningstider. Jag har naturligtvis en hög ambition att vi i och med det uppdrag vi har gett också ska korta dessa. Men jag vill med detta säga att det finns skäl till att det ska ta att handlägga vissa ärenden. Det finns anledning att ha en hög ambition när det gäller att det ska vara goda villkor och löner. Det bollas ett antal moderata förslag. Den debatten är viktig, och den är intressant. Det ger mig anledning att peka på att regeringen arbetar med en rad olika åtgärder för att stärka ett konkurrenskraftigt näringsliv. Det handlar om att säkerställa att vi har ett väl fungerande regelverk och en politik som stöder och stimulerar innovation, forskning och utveckling. Det sker inte minst genom vår näringsminister . För den myndighet som ansvarar för arbetstillstånden har vi uppdraget att det ska vara mer effektivt och att man ska fortsätta med ett utvecklingsarbete. Därutöver har regeringen vidtagit en rad åtgärder för utländsk kompetens i , och vi satsar brett på att förbättra tillgången till rätt kompetens och på att förbättra matchningen. Jag vill gärna nämna den omfattande satsningen på tiotusentals utbildningsplatser i , validering av nyanländas kompetens och erfarenheter, kompletterande utbildningar och den dialog som statsministern har inlett med arbetsmarknadens parter och branscher för att föra fördjupade samtal om kompetensförsörjning generellt och de utbildningssatsningar som ska utformas. Det är viktigt att se en helhet i detta och se att det finns en rad olika politiska åtgärder för att stärka konkurrensstyrkor i näringslivet. 11 (M): Jag skulle vilja komma tillbaka till det jag började med, det vill säga att denna fråga är en av de frågor som kanske berör människor och familjer allra starkast. Om vi inte hanterar denna fråga på rätt sätt kommer människor att fortsätta att utvisas. Familjer kommer att fortsätta att slitas upp. Barn som är födda här och har gått på dagis här kommer att skickas härifrån. Det är alltså den verklighet vi står inför. Det är så allvarlig denna fråga är. Men det är också så att vår konkurrenskraft är helt avgörande för att vi ska kunna ha ett bra startup-klimat. Ett bra startup-klimat för startups och småföretagare förutsätter bra regler för arbetskraftsinvandring. Startups och småföretag räknas alltså inte till de bolag som certifieras av . Det är viktigt att komma ihåg. Det finns oerhört mycket som behöver göras, mycket mer än vad regeringen har tagit initiativ till. Det behövs helhetsbedömningar på . Det behövs kortare handläggningstider. Det behövs framför allt förändrade regler. Här tror inte jag att den utredning som finns räcker, även om jag hoppas det. Jag hoppas att denna debatt har kunnat ge några inspel. Men jag är oerhört oroad över bland annat de synpunkter som har fört fram, tillsammans med andra företrädare för socialdemokratin. Man vill gå tillbaka till ett system som var betydligt skarpare och där det var svårare för människor att komma hit än innan den förra borgerliga regeringen trädde till. Man vill gå tillbaka till ett system där man gör skillnad på olika yrkesgrupper, där man gör skillnad på olika människor och där man politiskt ska bestämma att vissa yrkesgrupper inte ska få komma hit. Det är en enorm inskränkning av de arbetskraftinvandringsregler vi har . Det är en enorm förändring jämfört med de regler vi har . Den frågan har inte ministern svarat på. Det gör mig orolig. Jag vill skicka med att jag hoppas att regeringen fortsätter att gå i en riktning där man underlättar för människor och inte inskränker ännu mer. 12 Statsrådet (S): Jag vill tacka men också för debatten. Jag tror att det är viktigt och ser ett stort värde i att vi i tillsammans skapar goda förutsättningar att rekrytera just internationell kompetens. Jag är för min och för regeringens del glad över att kunna konstatera detta: Även om det finns frågor som vi diskuterar utifrån olika partiuppfattningar finns det i riksdag en samsyn om hur viktigt det är för vårt land och för vårt näringsliv att vi har de bästa förutsättningar att rekrytera medarbetare med rätt kompetens från tredjeland. Inte sällan är det faktiskt spetskompetens, vilket jag också har hört i era inlägg. Jag ser också att det finns goda förutsättningar att vi ska komma överens om vilka ändringar som krävs, och vi kommer att ha en beredning här i . Jag har varit tydlig i mitt inlägg – och det överensstämmer med inlägg – med att regeringen har gett ett uppdrag. Den myndighet som ansvarar för arbetstillstånden har ett uppdrag att fortsätta utvecklingsarbetet, utveckla certifieringen, öka effektiviteten och korta handläggningstiderna. Det innebär att vi på det sättet förenklar och underlättar i våra regler för rekrytering av internationell kompetens. Sedan ska det sägas att detta kombineras med en prövning som har att göra med uppehållstillstånd och så vidare. Det är viktigt att det får fortgå professionellt. Jag vill avslutningsvis understryka värdet av att man med regelverket klarar balansen. Det handlar om att uppnå en skyndsam hantering men också om värdet av att vi har goda villkor på arbetsmarknaden och motverkar missbruk på arbetsmarknaden. Med det, herr talman, tackar jag för en konstruktiv debatt och hoppas att vi i det fortsatta arbetet förbättrar reglerna för arbetskraftsinvandring. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av närings- och innovationsminister , statsrådet , statsrådet och statsrådet . Närings- och innovationsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. 14 (M): Jag har en fråga till statsrådet . För sedan kunde vi läsa att regeringen skjuter upp införandet av en ny postlag. Det är förstås olyckligt i ett läge då många människor upplever att posten inte alltid är att lita på, att breven inte kommer fram och att breven ibland inte kommer fram över huvud taget. Regeringen behöver lösa allvarliga kvalitetsproblem. Då krävs förstås att regeringen styr bolaget bättre. Det handlar också om att ge Posten rätt förutsättningar och verktyg i en värld som blir alltmer digital och där brevvolymerna minskar. Det behövs därför ett uppdaterat regelverk som säkrar en god och pålitlig postservice i hela landet. När kommer vi att kunna se en ny postlag läggas fram av regeringen? När ska människor åter kunna lita på att posten kommer fram? 15 Statsrådet (MP): Jag tackar för fråga. Jag är glad att vi från oppositionen får höra att det är viktigt med en ny postlag. Det är alldeles uppenbart att förändringar krävs för att vi ska kunna få mer långsiktiga förutsättningar att bedriva en bra postservice i hela landet. Så är ju fallet inte . Bristerna är alltför stora, och så har det varit under en . Jag kommer dock att föreslå en förändring av postlagen och räknar med att den ska komma . 16 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Både opposition och regering delar oron och ser att någonting förstås behöver göras. Av det som statsrådet har tagit upp i medierna förstår jag att det pågår en del samtal med den danska sidan. Icke desto mindre är frågan hur länge vi kan vänta i med att ställa om vårt eget system. Vi vill ju inte gå samma väg till mötes som har gjort med ytterligare stora kvalitetsproblem. Kan statsrådet säga någonting om tidsaspekten för den nya postlagen? 17 Statsrådet (MP): Det här handlar om olika saker. Först gäller det förhandlingarna som pågår om Postnord liksom relationerna mellan de svenska och danska delarna. Vi vet att digitaliseringen har påskyndats väldigt snabbt i , vilket har gett helt andra förutsättningar att bedriva postverksamhet. Det har i sin tur påverkat företaget . Vi har hamnat i förhandlingar om hur företaget ska kunna fortsätta framöver. Jag försöker hålla isär denna fråga från hur vi ska organisera Posten i . Vad gäller det bereder vi just nu en förändring, och den kommer så snabbt som möjligt. Läget för den svenska tillverkningsindustrin 18 (S): utvecklas just nu starkt. Detta kan vi se med egna ögon om vi tittar på det stora antal lyftkranar som reser sig i städer och orter runt om i landet. Det är en klassisk bild av tillväxt. Den starka utvecklingen bekräftas också av fakta från senaste rapport. För sjätte månaden i rad är tillväxten starkare än vad som anses normalt. Framför allt sticker tillverkningsindustrins uppsving ut. Synen på läget är ljust på en bred front, och industrins delbranscher rapporterar om ett starkt eller mycket starkt läge. Också hushållen ser ljust . finns även andra mätningar som visar samma situation. villkor och verklighet 2017 visar att sju av tio företag har ambitioner att växa. Mitt i allt detta hoppfulla och starka uppstår frågan: Vad ser ministern som de stora utmaningarna framöver för att bygga vidare på den gynnsamma utveckling som vi har just nu? 19 Närings- och innovationsminister (S): Tack, , för frågan! Vi är inne i ett väldigt gynnsamt konjunkturläge. Det finns en stark efterfrågan i ekonomin hos små företag och glädjande även hos den starka svenska tillverkningsindustrin. Faktum är att den svenska tillverkningsindustrin inte har varit så här optimistisk . Det har inte gjorts så här stora investeringar sedan finanskrisen. Detta påverkar jobb och utveckling i hela landet, och det drar ekonomi framåt. Om man tittar på de analyser som har kommit, både Företagens villkor och verklighet 2017 och Småföretagarbarometern, ser man tydligt att det största tillväxthindret för företag i är kompetensförsörjning. Därför är det glädjande att regeringen sätter in stöten just där med ett enormt kunskapslyft. Vi satsar på yrkesutbildningar, yrkesvux, yrkeshögskola och även andra utbildningar som lämpar sig för näringslivets behov. Detta är den största och smartaste tillväxtpolitiken som vi kan ha just . 20 (S): Tack för svaret! Kopplingen mellan tillväxt, utbildning och jobb är en viktig del av detta. Kunskap och kvalitet är vårt starkaste vapen för att konkurrera med omvärlden. Samverkan lyfts upp som en viktig framgångsfaktor i arbetet med att nå fram med den smarta industrin, automatiseringen och digitaliseringen. Finns det enligt ministern behov av ytterligare insatser för att kraftsamla kring detta så att svensk industri utvecklas på detta område? 21 Närings- och innovationsminister (S): Först och främst krävs mer samverkan när det gäller utbildning. Utbildningsystemet och näringslivet har stått för långt ifrån varandra. Det är därför vi satsar så mycket på yrkeshögskola. Dessa utbildningar är nämligen mycket integrerade i näringslivet. Vi vill även se mer av yrkesvux så att vuxenutbildningen knyts närmare arbetsmarknaden. Det handlar också om samverkan om digitalisering. Vi har satt upp målet att nå tusen små och medelstora företag med hjälp till att ställa om i digitalisering. I den budget som regeringen nu har lagt fram går vi vidare med ett automationsprogram för att hjälpa små och medelstora företag att kunna satsa mer på robotar och automatisering och därmed driva utvecklingen vidare. 22 (MP): I ekade tal tomt när det gäller klimatet, trots de naturkatastrofer som följer i klimatförändringarnas spår i just hans . I dessa tider då ett av världens mäktigaste länder, som tidigare faktiskt hade klivit på för att anta klimatutmaningen, sviker är det viktigare än någonsin att ett land som är ett föredöme. I den senaste budgeten presenterades en rad satsningar på klimat och skydd av värdefull natur. Ett annat område som är minst lika viktigt att arbeta med är konsumtionen. Det gäller inte bara fossila bränslen i de bilar som vi använder utan även varor. Hur ställer vi om till en mer hållbar konsumtion? Jag vill höra vilka åtgärder Per har för att uppnå detta. 23 Statsrådet (MP): Tack för en väldigt viktig fråga! När vi mäter de utsläpp som sker bara inom vårt eget land ser vi att vi har lyckats minska dem genom en aktiv klimat- och miljöpolitik . Vi kan dock se att konsumtionsrelaterade utsläpp däremot under tid har ökat. Detta gäller utsläpp som sker på grund av svensk konsumtion, även i andra länder. Denna utveckling måste vi såklart vända för att nå Parismålet och de globala hållbarhetsmålen. Regeringen har därför satt igång ett arbete med en strategi för hållbar konsumtion. Vi har följt upp den med aktiva åtgärder, till exempel genom att sänka momsen på reparationer. Vi inför alltså ett REP-avdrag i hemmen då man reparerar sin kyl, frys eller spis i stället för att slänga och köpa nytt. Vi fortsätter att uppmuntra mer hållbar konsumtion, till exempel upplevelsenäringen. Vi gör en stor kultursatsning, som verkligen är en form av hållbar konsumtion. Steg för steg vidtar regeringen åtgärder för att stärka den mer hållbara konsumtionen. De är viktiga för att skapa en hållbar värld . 24 (MP): Det finns ett annat område som är viktigt. Statsrådet lyfte upp frågan om reparationer. Men det handlar också om att produkter ska hålla längre från början, inte tillverkas bara för att slitas och slängas. Har regeringen vidtagit åtgärder eller kommer regeringen att vidta åtgärder i och i EU-samarbetet, där en del av detta regleras, för att driva på för mer hållbara produkter? 25 Statsrådet (MP): Även det här är ett viktigt område för att få en mer hållbar konsumtion. Det behövs åtgärder både internationellt och i . Inom EU driver på för att se över ekodesigndirektivet i fråga om att utforma produkter så att de håller , är energieffektiva och miljösmarta. I försöker vi uppmuntra företag att hitta nya affärsmodeller där man bygger in ökad hållbarhet som en fördel, till exempel bilpooler i stället för att äga en egen bil eller att leasa ut produkter. Det ger incitament för att få fram produkter som håller . Familjehemsplacering av ensamkommande barn 26 (L): Det här blir en allmänpolitisk fråga till statsrådet . Det finns just nu en stor generation unga som växer upp i samhällets vård, ofta i boenden. På läktaren sitter . Han kom som ensamkommande hit och har varit med mig i i . Han bodde först i boende, men bor han i ett familjehem. drömmer själv om att bli pappa – en lika fin pappa som den han har mött i sitt familjehem. Det han önskar är att hans kompisar som bor i boenden också ska få den möjligheten. Vi vet att de unga som växer upp i boenden inte har samma möjligheter och inte får samma chanser som de som bor i familjehem. Det går helt enkelt bättre för familjehemsbarnen än för dem i boenden. Det handlar om allt från fredagsmys till att få stöd i att plugga. och min fråga är helt enkelt: Vad gör regeringen för att fler unga ska få möjlighet att växa upp i en familj i stället för i ett boende? 27 Närings- och innovationsminister (S): Tack för frågan! En av de stora utmaningar vi har i är att verkligen ta vara på alla, inte minst barn och ungdomar, som har kommit till vårt land och att ge dem de bästa förutsättningarna att snabbt komma in i samhället. vet vi att det är en ansträngd situation. Alla kommer inte att få plats i familjer utan en del kommer att hamna i särskilda boenden eller olika former av anpassade boenden. Då gäller det att det finns bra förutsättningar där också, att skolan fungerar, att det finns tillräckligt mycket stöd, att kan sätta in stöd om det är jobbigt. Sedan finns också föreningslivet. Vi ska inte underskatta den ideella sektorn, idrottsrörelsen eller kultursektorn, för att få vänner och känna stöd. Vi står inför en samhällsutmaning tillsammans. Den här regeringen har bestämt sig för att ge inte minst kommuner och landsting bästa möjliga förutsättningar att klara situationen. Det är därför vi tillskjuter mycket resurser så att kommuner, inte minst de som har tagit ett stort ansvar, ska ha bra resurser att jobba med. 28 (L): Tack för svaret! Det är svårt att inte hålla med om att det är precis så vi ska jobba i civilsamhället. Den här utmaningen har funnits . Det är inte så att det har blivit en brist på boenden precis , utan utmaningen har funnits . Vi från Liberalerna och jag vill se en större samverkan mellan socialtjänst, skola och familjehem. Skolfam är ett lysande exempel. Vad händer med denna generation som växer upp på boenden när de själva blir föräldrar, när de själva får barn? Förälder är ingenting man bara blir utan det är något man lär sig. Det är också en fråga vi behöver ta till vara. 29 Närings- och innovationsminister (S): Här vill jag igen tacka för engagemanget. Denna fråga berör många av oss mycket och djupt. Det här kan inte heller bara vara en fråga för samhället, utan det här är också en fråga för oss som människor. Det handlar om att ställa upp för dem som har kommit till och göra det vi kan för att ge en plats, visa hur det går till i och ge stöd i arbetet. Mycket av detta arbete måste ske lokalt. Det kan inte dirigeras centralt uppifrån. Det krävs lokalt engagemang och resurser ute i kommuner. Nedtrappning av ränteavdragen för bolån 30 (KD): Hushållens bolåneskuld har ökat kraftigt. En bidragande orsak är ränteavdragen för bolån, som har drivit på bostadspriser och indirekt fungerat som en subvention av bankerna. har ränteavdragen historiskt sett bidragit till att hushåll utan stora kapitaltillgångar har kunnat köpa och äga en bostad. Det senare förhållandet kanske inte riktigt gäller längre när myndigheter som en följd av skenande bopriser och skuldsättning lagt restriktioner på hushåll i form av amorteringskrav och kapitalkrav. Det har lett till att allt fler hushåll med stabila inkomster inte kan komma in på ägd bostadsmarknad utan är hänvisade till betydligt dyrare bostadsrätter. slutsats av detta är att det är dags att påbörja en långsam avtrappning av ränteavdragen under förutsättning att statens ökade intäkter går tillbaka till hushållssektorn, som vi genomför reformer för att fler med stabila inkomster ska kunna äga sitt boende. Regeringen har haft lite svårt att presentera en samlad syn på detta. Jag skulle vilja höra statsrådet syn på frågan. 31 Närings- och innovationsminister (S): Det är väl ingen hemlighet att regeringen inte har något förslag i budgeten om avtrappade ränteavdrag. Det kan vem som helst läsa sig till. Däremot är nog alla överens om att ingen heller kan säga att detta inte kan behöva göras. Vi följer situationen med stor omsorg. Inte minst Per som ansvarar för en del av dessa frågor i regeringen följer frågan om stabilitet med stort allvar. Vi utesluter inga åtgärder för att värna stabiliteten i det svenska systemet, och inte minst se till att priserna inte drar iväg. Bostäder har inte varit billiga att köpa, och de familjer som har tecknat sig för stora lån har gjort det med vissa förutsättningar. Att göra förändringar i systemet kan få stora konsekvenser för prisbildningen eller för enskilda hushålls ekonomi. Det är viktigt för oss i regeringen att även ta de frågorna på allvar. 32 (KD): Tack, statsrådet, för svaret! Anledningen till att jag ställer frågan till statsrådet är att det låter lite olika från olika regeringsföreträdare – från bostadsministern, från finansmarknadsministern och från finansministern. De har fått frågan med anledning av att IMF har pekat på detta. Frågan beskrivs som helt hypotetisk, och det sägs att det inte finns någon som helst process. Jag är glad att statsrådet öppnar lite grann för en nedtrappning. Är regeringen beredd att ingå en bred överenskommelse där man värnar hushållens ekonomi som man påbörjar en nedtrappning? 33 Närings- och innovationsminister (S): Jag kan glädja oppositionen med att regeringen verkligen har lagt fram ett förslag på bord som värnar hushållen. Vi sänker skatten rejält för landets pensionärer, och vi gör en riktad satsning på de fattigaste pensionärerna. Vi höjer barnbidraget och studiebidraget. När det går bra för svensk ekonomi ska stora grupper känna av det. Där är vi överens. Erkännande av de irakiska kurdernas självständighet 34 (SD): Min fråga är av allmänpolitisk karaktär och rör kurdernas självständighet i . Trots det första delningsavtalet som undertecknades i Sèvres efter och trots löften om ett eget land från bland annat , och har kurderna ännu inte fått sin självständighet. Det är världens största etniska grupp utan ett eget land. fick de irakiska kurderna som styr en erkänd autonom region i landet, , äntligen rösta om sin självständighet. Utgången blev inte helt oväntat ja. KRG uppfyller samtliga krav som har för att erkänna ett eget land och har i många avseenden visat sig vara ett föredöme i . Avser regeringen att erkänna de irakiska kurdernas vilja när frågan om deras självständighet nu finns på pränt? 35 Närings- och innovationsminister (S): Tack för frågan! Det är inte första gången det har varit folkomröstningar om den typen av frågor i regionen. Regeringen stöder ett enat . Frågan om en eventuell självständighet för den kurdiska regionen måste lösas genom dialog mellan och . Vi står bakom principen om folkens rätt till självbestämmande. Det är en viktig och grundläggande princip för oss i internationell politik. Men den betyder inte per automatik ett självständigt land. Den kan rymma flera olika lösningar, inte minst olika grader av självstyre och självständighet. Där finns redan i ett visst mått av sådant självstyre fastställt i författningen. är regeringens bedömning att det viktiga är dialog mellan parterna, att vi ser till att lösa en del av de akuta problem som finns i regionen och att man kommer till en dialog där man kan hitta en samsyn om vägen framåt. Det värsta som skulle kunna inträffa är ju att det här leder vidare på mer konfliktfyllda vägar. 36 (SD): Jag gläds åt att regeringen är försiktig. har den här regionen varit väldigt stabil. Precis som ministern sa har den länge varit en autonom region där man har ett fungerande parlament, institutioner och demokratiska val. Man har egna säkerhetsstyrkor som dessutom har varit en viktig allierad för bland annat den svenska insatsen i . Det finns alltså fortfarande mycket som tyder på att det här erkännandet faktiskt kan stabilisera området ytterligare. Är det inte dags att faktiskt erkänna de irakiska kurdernas framgång? 37 Närings- och innovationsminister (S): Det finns ingen självständighet proklamerad. Det finns inte heller någonting att erkänna . Vi har haft en folkomröstning som tydligt visar att de som deltog i folkomröstningen vill åt det här hållet. Det är en viktig politisk signal som blir diskuterad och känd i hela världen och som skapar diskussion men också en del oro på andra håll i regionen. Den kommer att stödja inte minst FN:s dialogförsök i regionen för att skapa en långsiktig och hållbar utveckling, där vi kommer fram till en dialoglösning på frågan. Andrahandsuthyrningens konsekvenser för bostadsbristen 38 NOOSHI DADGOSTAR (V): Min fråga är riktad till bostadsminister . Jag var i i går, och en tjej kom fram till mig och ställde en väldigt bra fråga som jag tänkte vidarebefordra till bostadsministern. Hon sa att det är många partier i som pratar om flyttkedjorna som ska skapas när en person flyttar till ett annat boende och det blir en sorts kedja av det. Hon sa att det nu är himla många som inte säljer sin bostad när de flyttar utan i stället har kvar den och hyr ut den.