prot · H50942 · 2017-12-04 00:00:00 — Däremot håller jag med om att vi måste följa filmpolitiken framöver och se till att det som inte fungerar får bättre förutsättningar framöver. Regeringen säger i budgetpropositionen att man har tagit till sig detta tillkännagivande. Jag kan ställa mig bakom det och tycka att vi nu får avvakta och se hur det blir framöver. Det handlar om att jobba vidare med hela filmpolitiken och också med dessa branschråd. 5 (M) replik: säger att man har tillfört resurser till filmen. Jag inser nu att Socialdemokraterna har anammat den retorik och räknesnurra som har använt sig av. Det har ni tidigare hållit er för goda för. Jag beklagar detta. Man har kunnat lita på Socialdemokraterna tidigare. När det gäller branschråden är väl nyckeln precis det som själv säger. Man har inte träffats så ofta. Man har inget inflytande. Man får inte tycka till om någonting. Och det man tycker är det ingen som behöver göra någonting åt. Det är precis där problemet ligger. Det har gått så långt att till och med självt skriver till och säger: Detta räcker inte. Det duger inte. Här måste politiken agera. har till och med krävt det. Detta är ingen överraskning. Det var precis det som alla varnade för innan. har det blivit exakt som vi och andra sa och till och med värre. Då säger : Nej, men vi får vänta och se. Jag tycker att det är besvärligt. Jag tycker att det är besvärligt när man skjuter ifrån sig ansvaret för filmpolitiken, när man låter någon annan ta hand om det och när det fullkomligt håller på att haverera. Jag kan citera själv: Ointresset kunde inte vara tydligare. Men det är lite oärlig retorik från Socialdemokraterna numera. Det märks att det är valår. Det är som när står i talarstolen och berättar hur mycket andra partier skär ned på kulturen. Låt mig konstatera, som jag sa i mitt inlägg: Det är inget parti här inne som skär ned på kulturen. Alla partier här inne har velat satsa på kulturen. Vi kan tycka att det är bra satsningar eller dåliga satsningar. Men rätt ska vara rätt, och rättvist ska vara rättvist. Kultur, medier, trossamfund och fritid Vi delar inte regeringens syn – att vi ska satsa allt vi har i brinnande högkonjunktur. Vi vill spara i ladorna. Det är skillnaden. Var ärlig med det, ! 6 (S) replik: Denna regering har tagit tag i det underskott som den borgerliga regeringen lämnade efter sig. Precis som finansminister sa var det tomt i ladorna när vi tog över. Det var till och med så att man hade sänkt skatterna utan att kunna finansiera det. har vi ett läge där vi faktiskt har överskott – 80 miljarder i de statliga finanserna. 40 miljarder går till att betala av på statsskulden, och 40 miljarder går till reformer. En del av de 40 miljarderna kommer just kulturen till del. Jag är jätteglad och stolt över att man väljer att prioritera konsten, kulturen och bildningen. Det handlar om att nå ut med mer kultur till fler, till exempel via musik‑ och och möjligheten att ta del av de samlingar som finns på våra museer. Det handlar om möjligheten för fler att ta del av folkbildningens verksamhet. Man ska jobba med uppsökande verksamhet när det gäller dem som står långt ifrån. Men det handlar också om möjligheten för människor att öka sin kunskap och få bättre förutsättningar att komma ut på arbetsmarknaden. Det tycker jag är bättre prioriteringar än att sänka skatten. 7 (SD): Jag yrkar inledningsvis bifall till reservationer 1 och 4 och vill också understryka att vi står bakom vårt särskilda yttrande till förmån för våra anslagsramar i betänkandet. ”Intet är som väntanstider, vårflodsveckor, knoppningstider.” Vi närmar oss val, herr talman, och detta är den sista debatten av det här slaget inför den kommande valrörelsen, och medborgare och kulturarbetare går i väntans tider. Förväntningarna är stora på vilken kulturpolitik som presenteras och begär mandat av folk att råda efter . Intet är som väntanstider. Knoppningstiderna ser däremot redan ut att ha börjat, då situationen i svenskt kulturliv är på allas läppar. Jag talar om situationen på bibliotek, i museer och på scenkonstinstitutioner efter det omtalade metoo-uppropet och omdaningen av svensk kulturskola bara på basis av en utredning. Regeringen har presenterat sitt försök till förståelse för svenskt kulturarv där just förståelsen och förvaltarskapstanken lyste med sin frånvaro. Alliansen hoppar, skuttar och byter fot såväl sinsemellan som i sakpolitiska fält på utskottets beredningsområde. Svenskt kulturarv väntar på vilja och aktion, inte destruktion. Varje gnista av bildningsidealet i våra kunskapsinstitutioner stampas ned. I stället får man nya och andra uppdrag, och allt skyms i talande stund av vittnesbörd om trakasserier och övergrepp. Det blir tragiskt och trubbigt att angripa då skalan av övertramp synes vara omfångsrik och allt annat än enbart åtalbart. Men insatser krävs, och man får tänka brett och rätt och inte minst stärka tilliten och tilltron till rättsväsendet. Man får inte tro att man kan hantera detta på egen hand inom institutionerna. I många avseenden ser vi en sektor i förvandling, herr talman. Kultur, medier, trossamfund och fritid Jag är stolt över att lägga fram och företräda prioriteringar, mål och anslagsramar när kulturutskottet debatterar utgiftsområde 17. SD står utan tvivel för stringens, konsekvens och suboptimering i årets likväl som i tidigare års budgetdebatter på kulturutskottets beredningsområde. Jag är stolt över att fortsatt tala för den bland oppositionspartierna mest genomarbetade och ambitiösa utgiftsområdesmotionen, där såväl nya reformer som försiktigt framåtskridande på beprövad kurs gäller. Vi har lagt fram den bland oppositionspartierna starkaste budgeten på utskottets beredningsområde. Vi har satsat mest för flest, brett och rätt. rusar regeringen förbi, mycket på grund av diffusa integrationsåtgärder där effekten av satsningarna högst sannolikt är mycket begränsade, och det kan te sig oansvarigt att spendera så mycket i en högkonjunktur. Folkbildningen ska göra jobbet för integrationen. Påslagen är massiva, och satsningarna är breda. Generellt talar vi om svepande satsningar där omläggningen av migrationspolitiken och nya former för tester för att få medborgarskap och stärka medborgaranda och samhällskontraktet torde gå före. Vi behöver låta folkbildningen återfå och behålla sin särprägel. Det är för övrigt märkligt att satsa så mycket på ett område som inom sig visat behov av intern översyn och är under utredning, och då primärt på asylsökande som ännu inte har fått uppehållstillstånd. I övrigt är det spridda skurar här och där. Inom den så kallade oppositionen, bland allianspartierna, spretar årets utgiftsområdesmotioner, och beskeden är flera, nya och framför allt olika. De är splittrade i filmfrågan. KD tycks inte ställa sig bakom regeringens filmpolitik, men övriga allianspartier verkar göra det. De är splittrade rörande folkbildningen. C ställer sig bakom regeringens hela folkbildningssatsning. KD och L ställer sig bakom delar av den, exempelvis satsningarna på enbart asylsökande. Regeringen har ökat kulturbudgeten med . Allianspartierna har föreslagit kraftiga sänkningar av kulturbudgeten, vilket de i och för sig är tydliga med att de gör även . är det ingen av dem som sänker i paritet med regeringens hela ökning. Det har vi hört tidigare. Man gör satsningar. Det är måhända valår, men utläggningen om motiven bakom påslag och över huvud taget vad man vill med det svenska kulturlivet och kulturarvet och i stort kunde gärna ha bjudits växtplats i motionerna. Som talesperson för det oppositionsparti som driver opposition och presenterar ett trovärdigt alternativ är jag som sagt stolt över att lägga fram en stark, stringent och konsekvent utgiftsområdesmotion och budget där fast kurs och reformagenda känns igen. ger vi vårt stöd till utvalda satsningar som regeringen gör, avseende till exempel . Vi lovar i stort inte guld och gröna skogar, vi serverar inte något valfläsk och gör inga tvära kast, utan trygghet, tradition och innovativt nytänkande på solid ideologisk bas känns igen. Studiebesök och utblick i landet ger vid handen att våra satsningar för att vårda, värna och visa svenskt kulturarv genom vad vi kallar Sverigesamlingen är rätt. De skulle göra reell skillnad och uppskattas av såväl det offentliga som civilsamhället, föreningsliv och ideella krafter. Detta ligger fast. Kultur, medier, trossamfund och fritid Kultur och folkhälsa genom ökade insatser för friluftsliv, idrott och kultur i vård och omsorg står fortsatt i fokus. Det gör även tillgänglighet till och vård av kulturarvets former och kulturmiljöer. Alltmer aktuell är inte minst den kulturella hänsynen i samhällsplanering och nybyggnation av offentliga miljöer, och de kompetensförstärkningar vi föreslår behövs och skulle göra skillnad på riktigt. Människan är en kulturell varelse och mår bra av att dels ha varit med och påverkat sin fysiska omgivning, dels se att hänsyn tas till harmoni, historia och platsens skönhetsvärden. Man mår också bra av att kunna konsumera kultur från vaggan till graven; därav våra satsningar på för de minsta, Skapande skola, spelinstitut och nordiskt dataspelsutbyte för de något äldre, kulturlotsar och möjlighet till friluftsliv för fler för dem i aktiv ålder och inte minst kultur i vården och Skapande äldreomsorg för sjuka, svaga och dem som närmar sig livets slut. Även den samiska kulturen får ett fortsatt uppmärksammande i och med våra långsiktiga satsningar. Vårt land glider isär i en omfattning av skådat slag, möjligtvis med undantag för den bokstavliga tudelningen då vi förlorade den östra rikshalvan. Sammanhållningen krackelerar, det sociala kittet spricker och samhällskontraktet mellan nyanlända och majoritetssamhället är i mångt och mycket obefintligt. I krävs ett uppvärderat och reformerat medborgarskap och civilplikt utöver värnplikt. Utöver det blickar vi också ut och ser hur det står till med stommen i hela vårt kulturliv: moral och etik, lagar och regler, sång och musik, litteratur och konst. Jag talar om kyrkan, som är vårt största kulturhus och som finns över hela landet. Kyrkan är vårt kollektiva minne och vår kollektiva referensram. Den kyrkoantikvariska ersättningen är , en nivå som stödet har legat . Vi ser att behovet av ersättningen är stort ute i församlingarna och att den statliga nivån utgör en förhållandevis liten del av de totala vård- och underhållskostnaderna. Till stor del bekostas vården av de kulturhistoriska miljöerna av kyrkoavgiften, vilken också ska täcka kyrkans ordinarie verksamhet. I många församlingar är ekonomin och fastighetsfrågan ett växande problem, och man kan tvingas välja mellan själavård i kris eller vård och underhåll av kyrkan. Det är en ohållbar situation. I och med att det kyrkliga kulturarvet är gemensamt för oss, oavsett om man är medlem i eller inte, menar jag att det är tid för staten att ta ett utökat ansvar och höja den kyrkoantikvariska ersättningen. Frågan måste tas på allvar. Det är vår viktigaste prioritering . Utöver en generell ambitionshöjning gällande basverksamheten anser vi också att man bör ta ett helhetsgrepp om ersättningen och bredda och fördjupa dess användningsområden. Därför syftar ökningen också till att möjliggöra insatser för bevarande av det kyrkoantikvariska arvet i en bredare kontext såsom det immateriella arvet, kulturlivet samt förbättrad vård, digitalisering och tillgängliggörande av äldre kulturhistoriska inventarier. Låt oss minnas att kärleksfull stolthet och självkänsla stärker ödmjukheten. Skam och osäkerhet skapar otrygghet och konsoliderar trösklarna för att integreras som nyanländ. Det är ett faktum. Kultur, medier, trossamfund och fritid Låt oss göra ett handslag för vården av vårt gemensamma arv för våra framtida generationers skull och för dem vi går framför. Jag önskar god jul till herr talmannen och till mina kära utskottskollegor. Jag önskar en god, signad och fröjdefull julhelg. I detta anförande instämde (SD). 8 (MP): Konst och kultur är så oerhört centralt för att vi människor ska må bra. Utan musiken vi lyssnar på, böckerna vi läser, filmerna och scenkonsten vi ser, som väcker och rör om våra känslor, ger oss insikter om oss själva, varandra och omvärlden, skulle tillvaron vara tämligen torftig. Jag är mycket stolt över att den kulturbudget vi har att debattera faktiskt är den starkaste i . Det är en kulturbudget framtagen med en grön kulturminister i spetsen. , till skillnad från vad vi kunde tro när vi hörde anförande, skriver budgeten av av statsskuld och kommer ned på den lägsta statsskuldsnivån . Vissa menar att det är små skillnader mellan de olika partierna, åtminstone sju av partier, inom kulturpolitiken. Det är faktiskt svårt att hitta något annat utgiftsområde där ambitionsskillnaderna är så stora som just inom kulturpolitiken. Regeringens budgetproposition innefattar 15,9 miljarder totalt i kultursektorn. Samtliga oppositionspartier har en lägre ambitionsnivå än vad regeringen har. Lägst av alla har , som ligger 1,2 miljarder under regeringens förslag. första kommentar när kulturbudgeten presenterades var att det här är en expansiv budget, på gränsen till oansvarig. Låt mig då parafrasera i : När vi inte har resurser kan vi inte satsa på kulturen. När vi har resurser får vi inte satsa på kulturen. När ska vi då satsa på kulturen? kulturpolitik kan sägas ha tre huvudsakliga mål. Det första handlar om att skapa tillgång till kultur för alla människor, oavsett var i landet man bor, oavsett ekonomisk situation och oavsett funktionsvariationer. Angående det sistnämnda kan jag säga att ställer tydliga tillgänglighetskrav i all bidragsgivning. Den största tillgänglighetsreformen i det här budgetförslaget är de som avsätts till landets bibliotek. Under Alliansens regeringsår var det en dyster situation för biblioteken. Var tionde biblioteksfilial runt om i landet lades ned utan att alliansregeringen agerade. Men den rödgröna regeringen agerar. Vi vet att biblioteken är så viktiga för att stimulera till läsande; från det lilla barnet, som kan botanisera bland bilderböckerna och hitta sina egna favoriter, till ungdomarna i slukaråldern, som läser hyllmeter efter hyllmeter, och förstås också vi vuxna, som hittar de böcker vi vill eller behöver läsa. Men biblioteken är mer än så. Biblioteken är ofta också lokala noder i kulturlivet på orten; sångstunder för de små barnen, författaraftnar eller föredrag. Regeringen ser behovet och satsar därför på biliotek runt om i hela landet. Kultur, medier, trossamfund och fritid Nästa fokusområde för och regeringen handlar om att skapa drägliga förutsättningar för konstnärer och kulturskapare. Precis som alla andra ska man som konstnär kunna leva på sitt arbete. riktas i budgetförslaget just för att stärka konstnärernas förutsättningar. En stor del av detta handlar om direkta konstnärsstipendier, men vi stärker också anslagen till kulturtidskrifter, till inköp av offentlig konst och direkt till bildkonstnärerna. Det tredje fokusområdet handlar om att skapa förutsättningar för alla att under hela livet utveckla sina kreativa skapande sidor. Det hela börjar förstås i musik- och . Den rödgröna regeringen är den första regeringen någonsin att ta ett ekonomiskt ansvar och stötta den kommunala musik- och . Vi gör det därför att vi vill att barn och ungdomar i hela landet ska ha tillgång till en kulturskola oavsett vilken kommun man växer upp i. Lika viktigt är det att utanför budgeten arbeta vidare för att återinföra de estetiska ämnena på samtliga nationella gymnasieprogram. är det på plats. Tillbaka till budgeten stärker vi anslagen till studieförbunden och folkbildningen. finns 5 000 nya folkhögskoleplatser i funktion. Den största kulturpolitiska propositionen under det här året var naturligtvis den kulturarvsproposition som i bred enighet fattade beslut om . Det var en mycket bred enighet om de viktiga principerna i propositionen. Däremot framkom i debatten att det behövs mer resurser för kulturmiljövård. Det är resurser som kommer på plats. Vi stärker anslagen till kulturmiljövården . Utifrån enigheten när vi debatterade kulturarvspropositionen skulle man kunna tro att samtliga partier skulle stå bakom den anslagsförstärkningen, men och gör det inte. De är de två partierna som för övrigt har de svagaste kulturbudgetarna. Blickar vi framåt kommer en ny stor kulturpolitisk proposition strax om arkitektur, design och gestaltad livsmiljö. Även här går vi fram i budgeten för att skapa förutsättningar för den propositionen, men vi ger resurser till området, bland annat till Form/Design Center i . Med den starkaste kulturpolitiska budgeten någonsin finns det naturligtvis många fler områden att göra nedslag i. Kulturministern kommer snart upp efter mig i talarstolen för att fortsätta genomgången. Låt mig avsluta med att säga följande. Nej, , det är inte oansvarigt att satsa på kultur. Kultur är inte strössel i tillvaron, något utanpåverk som är trevligt att ha eller mista. Kultur är vägar för att förstå världen. Som världen ser ut är det mer insikter om oss själva, om varandra och vår omvärld vi behöver. Jag yrkar bifall till utskottets förslag till anslagsfördelning. 9 (SD) replik: Det är uppenbart att och från regeringssidan använder årets debatt för att visa hur mycket man satsar i kulturbudgeten . Det är första gången man bräcker ambitioner. Det får man tillstå. Men som vi hörde tidigare i debatten handlar det inte om hur mycket man satsar utan om var man satsar, om det är målmedvetet underbyggt och motiverat. Kultur, medier, trossamfund och fritid Vi kan klart och tydligt se att det här är en valbudget. Det är oansvarigt ekonomiskt förfarande att spendera den sortens resurser när räntan är så låg i en högkonjunktur. Vidare handlar det om den generella folkbildningssatsningen. Hur kommer sig guldregnet över folkbildningen i när man till exempel ännu inte har återställt och justerat upp anslagen till kulturmiljövård, det vill säga ? Vi ser fortfarande att arvet från dem som har gått före oss, som är vårt ansvar, som inte lever och kan ansvara och samla upprop och bilda opinion för sina verk utan är beroende av politikens vilja och omsorgsfulla hand, lämnas därhän. Larm efter larm påvisar att byggnader förvanskas och förfaller. Det sker i när det är vårt ansvar att restaurera och ta hand om dem. När det gäller satsningar på den fria konsten måste man kanske inse att även om vi ska ha rigida satsningar och stort ansvar för den fria konsten med god infrastruktur och rätt resurser där det behövs måste den fria konsten – en större del av den – också få chansen att vara fri, att flaxa fritt och lära sig leva och utvecklas och växa utan direkta subventioner. Hur ser på detta? 10 (MP) replik: Tack för frågan, ! Vi satsar på kulturmiljövården – vi tillför budgeten 25 miljoner, vilket är en 10-procentig ökning. Jag välkomnar att står bakom den satsningen. Jag inledde mitt anförande med att säga att sju partier i huvudsak har ungefär samma ingång i kulturpolitiken även om vi har olika ambitionsnivåer. Ett parti står vid sidan av på det sättet att ni vill gå in och styra vilken kultur ni släpper fram. Till exempel vill helt avveckla , ett museum som uppenbarligen utmanar deras egen världsbild. Vad är det som är så dåligt med ? Varför vill ni avveckla ? 11 (SD) replik: Det parti som minst vill styra kulturlivet och den fria konsten är nog . Vi har hårt kritiserat regeringens och kulturarvsproposition, där man gör ideologisk plantskola av museiväsendet, där bildning och kunskap, forskning och empiri inte står fritt, där man öppnar för gallring av godtycklig karaktär och nedsmältning av artefakter och där man inte alls drar sig för att förringa och förnedra vårt historiska arv. Vi vill dessutom att en större del av den fria konsten ska få flaxa fritt och leva och växa av sin egen kraft så som den stora konsten och kulturen en gång har skapats. vill vi inte dra ned på eller avskaffa de goda krafter i form av ekonomiska och politiska resurser som vi ger. Men en större andel måste få flaxa fritt. När det gäller i är det tydligt att det har kritiserats av många fler än . Jag har hört det från många besökare. Jag har själv varit där och träffat många, gjort studiearbeten om det under min utbildning och därefter träffat många privata besökare som menar att det här är ju inte klokt. Det här är inte längre en bildningsinstitution och ett museum, utan det här är en verksamhet som tar politisk ställning med utställningar där man pekar ut enskilda partier och bidragsgivare för att vara mer eller mindre goda eller ondskefulla, där man tar ställning – alltid med vänsterliberal slagsida – och aldrig sätter kunskap, empiri, forskning eller historiska artefakter i fokus utan mer eller mindre är en debattör för partiapparat. Då riktar jag hellre resurserna till Östasiatiska, och , som behöver sin kompetens och sina resurser. 12 (MP) replik: Kultur, medier, trossamfund och fritid Jag tycker att detta är anmärkningsvärt. besöker ett museum som han och hans kompisar inte tycker är bra. Då går de fram med en politik för att avveckla museet. Den kulturarvsproposition som vi i bred enighet beslutade om har en fantastiskt viktig ingång, nämligen att museerna är självständiga myndigheter som inte ska styras utifrån politiska intentioner utan ska bygga upp sin verksamhet på rent vetenskapliga grunder. riktar kritik mot att regeringen vill stötta integrationsinsatser på olika områden. Man säger att folkbildningen inte ska ägna sig åt integration. Man säger att idrotten inte ska ägna sig åt integration. Inte studieförbunden heller. Var ska då integrationen i samhället ske? Ser inte att integrationen måste ske i alla delar av samhället? talar vidare om att vi inte ska anslå resurser till samtidskulturen. Den ska stå på egna ben, heter det i retorik. Att satsa resurser på samtidskulturen är att satsa på framtida kulturarv. nationalistiska politik är inte bara egoism här och utan också egoism över generationsgränser. unnar inte framtida generationer ett brett kulturarv. 13 PER LODENIUS (C): Kulturen och civilsamhället bidrar till ett djupare, mänskligare och öppnare samhälle. När vi möts, delar erfarenheter och reflekterar tillsammans blir vi också bättre rustade att möta utmaningar som finns omkring oss. Det här är av särskild vikt när det råder mer osäkerhet i vår omvärld och vi ser hur också klyvs av brist på trygghet. Från sida vill vi stärka välfärden och stoppa klyvningen av vårt land genom kraftig ökning av de generella medlen till kommuner och landsting så att man runt om i vårt land får makt och möjlighet att klara utmaningarna. måste jag vara tydlig med att vi måste vara sparsamma med hur vi spenderar de statliga skattepengarna, inte minst nu när konjunkturen trots allt är god. I strävar vi efter att alla, oavsett bostadsort, bakgrund, funktionsnedsättning eller livssituation, ska ha möjlighet att delta i ett kulturliv som rymmer såväl professionellt buren kultur som amatörers skapande. Då ges utrymme för ett brett kulturliv som rymmer såväl nya digitala kulturella uttryck som traditionella kulturformer. Då skapas också en bred grogrund för bildning. Kultur, medier, trossamfund och fritid Kulturen och civilsamhället ska utgöra en trygg plats för alla. Det har med kraft framkommit genom bland annat #metoo om sexuella trakasserier och övergrepp som skett inom såväl institutioner som föreningsliv. Det är viktigt – där håller jag med – att vi nu gemensamt tar itu med detta och arbetar för att åstadkomma en gedigen förändring. Civilsamhället, där kulturföreningarna, idrotten, friluftslivet och folkbildningen finns, spelar en stor roll för att hålla samman vårt samhälle och är ett stort och viktigt bidrag för fortsatt utveckling av vårt samhälle. Därför ser vi från sida att vi måste ge civilsamhället bättre förutsättningar på bred front. En viktig del för ett fungerande civilsamhälle är den frihet som behövs för att kunna utveckla och bidra.