prot · H50934 · 2017-11-21 00:00:00 — Det innebär att vi måste kunna ställa krav på de åtgärder som vi vidtar och att de är effektiva och gör verklig klimatnytta. Vi måste helt enkelt klimatmaxa våra satsningar. I sin budgetproposition föreslår regeringen alltså en elcykelpremie till en kostnad av . – en tredjedels miljard! Det är ingen liten summa. Då kan man fråga sig: Går det trögt med försäljningen av elcyklar? Nej, tvärtom ökade den av egen kraft, helt utan subventioner. Mycket talar alltså för att branschen klarar sig väl utan subventioner. Tyvärr är det mycket som talar för att vi har en regering som subventionerar julklappar på en redan fungerande marknad. Det behövs mer styrmedel, säger ministern, men det behövs framför allt rätt styrmedel. Då måste vi ha en uppfattning om vilka effekter vi får av de styrmedel vi vill använda. Ministern menar att det är väl belagt att elcyklar flyttar över trafik från bil och att en premie därför kan spela en roll. Men var är detta väl belagt? Det skulle jag jättegärna vilja veta. Det finns ju de som är av annan uppfattning. har ju utvärderat satsningen i budgeten, och deras slutsats är tydlig: Elcykelpremien är ”svårmotiverad”. De skriver att det finns ”föga indikationer på att marknaden inte fungerar tillfredsställande även utan statlig inblandning”. Varför, undrar jag, när klimathotet är akut, öser man pengar över något som man inte vet gör nytta? Jag är på riktigt förbryllad över den här satsningen. Kampen för ett bättre klimat vinns ju inte genom antalet satsade kronor; kampen för ett bättre klimat vinns genom rätt satsade kronor, och om vi inte tar fram underlag, hur vet vi då att vi satsar rätt? Väldigt snart är det för budgetdebatt i den här kammaren. Därför frågar jag: Kommer ledamöter inför det beslutet att ha tillgång till ett bättre underlag gällande denna 350-miljonerssatsning? 127 Miljöminister (MP): Jag vill upprepa det jag sa. Jag sa att det är välbelagt i trafikforskningen att elcykeln har en särskild potential att åstadkomma överflyttning från bil till cykel. Det var detta jag sa, ingenting annat. Det finns också, och detta är också väldigt tydligt, stora folkhälsovinster i den överflyttningen, utöver miljövinsterna. Det finns 1 100 bilister bara här i som uppskattas ha mindre än 30 minuters cykelväg till jobbet. Om man i en teoretisk uträkning skulle få över alla dem till att cykla skulle det vara en hälsoekonomisk vinst på . Detta är bara ett exempel som synliggör den stora vinst som finns i att styra över till just ökat cyklande. Hälsovinsten av elcykel är också enligt studier densamma som för cyklister, eftersom elcyklister tenderar att cykla längre sträckor och också använda cykeln fler dagar. Därmed har vi hanterat den invändningen, som ibland kommer upp. Det stämmer att försäljningen av elcyklar har ökat. Det ser vi från regeringens sida självklart som positivt. Dock är utvecklingen i inte alls lika stor som i en del andra länder i vår närhet med motsvarande ekonomi, nämligen och , där utvecklingen går ännu snabbare. Potentialen för detta har inte varit fullt utnyttjad i . Vi ser att det finns ett momentum för elcyklar i samhället som vi vill passa på att stärka så att vi verkligen får den omställning av transporterna som behövs för klimatet och för att minska luftföroreningen. Det är glädjande att höra säga att det är bråttom med klimatfrågorna. Men det är också bråttom att hantera luftföroreningarna i svenska städer. Det är inte acceptabelt att barn får astma av att gå på gator i svenska städer. Den frågan måste vi också hantera med full kraft. Jag saknar förslag i de delarna från . Vad gäller kritik är det värt att notera att den mer eller mindre ordagrant var densamma inför förra regeringens beslut att införa en supermiljöbilspremie. konstaterade samma institut att försäljningen av elbilar var på väg upp, vilket institutet menade var av egen kraft, och man hävdade att införandet av supermiljöbilspremien var tveksamt. Ändå valde den moderatledda regeringen att lägga fram en supermiljöbilspremie. Troligtvis hade man andra argument än de som kom från den nationalekonomiska sidan den gången. Detta är alltså inte unikt utan snarare en regel när vi inför ekonomiska styrmedel i . Den här har enats om ett tydligt klimatpolitiskt mål för transportsektorn i . Våra myndigheter har analyserat det och konstaterat att för att nå det behöver vi fler styrmedel och en ökad press på verklig omställning. Regeringen föreslår en rad sådana styrmedel. Inte ens de kommer att ta oss hela vägen, men de börjar resan. Från oppositionens sida är det tyst. Man verkar tro att man kan nöja sig med att ha mål, och sedan ska omställningen ske automatiskt. Den bilden delar jag inte. 128 (M): Underlaget för det beslut som regeringen har fattat är alltså sammanfattningsvis att det är välbelagt att det finns potential. Jag tycker att det är väldigt klent för en 350-miljonerssatsning som gäller skattebetalarnas pengar. Ja, vi har enats om mycket ambitiösa klimatmål här i , och de behövs. Det är jag glad för. Det kommer inte att vara enkelt att nå dem, men om vi ska hinna nå dem måste vi satsa rätt. Vi måste klimatmaxa. Om man saknar bra idéer för hur man ska nå klimatmålen hjälps klimatet inte av att man satsar ännu mer på ineffektiva åtgärder. Det är inte antalet kronor som avgör resultatet utan hur man använder kronorna. Vi satsar i vår budget där pengarna gör mest klimatnytta. Vi satsar dubbelt så mycket som regeringen på miljöforskning. Vi satsar på en särskild CCS-strategi för att ta hand om utsläppen från den tunga industrin. Vi satsar en halv miljard mer på internationella klimatinvesteringar, för vi vet att varje krona gör nytta där. Miljöpolitiken måste nämligen, precis som alla andra politikområden, underkasta sig krav på effektivitet. Om vi ska vara ett grönt föregångsland måste vi kräva sunda offentliga finanser. En hållbar ekologi kräver en hållbar ekonomi. antas budget i den här kammaren. Min förhoppning är då att vi ska slippa kasta ut en tredjedels miljard på något som saknar verklig klimatnytta. Jag hoppas därför att regeringen återkommer väldigt snart med beräkningar av klimatnyttan hos en så stor investering. 129 Miljöminister (MP): Den klassiska och konservativa miljöpolitiken har ett tydligt standardrecept. Det är mycket pengar till forskning, och sedan ska man göra saker. Först ska man alltid undersöka lite till. Sedan är den andra delen någon annanstans. Den är inte här och inte , utan den är sedan och någon annanstans. Det är ett helt annat synsätt än vad vi har från regeringens sida. Vi bedriver en klimatpolitik här och . Vi gör satsningar som gör det möjligt för att ta sitt klimatansvar med insatser på hemmaplan som vi har ett väldigt aktivt – är mycket mer aktivt än vad någonsin varit tidigare – arbete på den internationella arenan. Vi satsar självklart också på klimat- och miljöforskning. Den är otroligt viktig. Men den får inte användas som en ursäkt för att inte agera här och . Redan inför att skulle anta klimatmålet för transportsektorn hyste jag oro för att skulle nöja sig med målet och för att det skulle bli tyst från oppositionen vad gäller svaren på hur vi ska nå det och vilka styrmedel som behövs. Miljömålsberedningen, som lade fram målet, var enig och väldigt tydlig med att det behövs nya styrmedel och att transportsystemet är ett komplext system. Det finns inte en enskild åtgärd som skapar en omställning, utan man behöver verka i många delar. Därför lägger regeringen fram ett helt paket av åtgärder. Vi börjar resan mot en omställning till fossilfria transporter och skapar städer och bebyggd miljö som det är gott att leva i och där barn kan andas frisk luft. Överläggningen var härmed avslutad. § 19 Svar på interpellation 2017/18:106 om bristande efterlevnad av svaveldirektivet 130 Miljöminister (MP): har frågat statsrådet vilka slutsatser statsrådet drar av det faktum att det skapats en osund konkurrens inom sjöfarten på grund av den bristande efterlevnaden av svaveldirektivets krav, om regeringen kommer att presentera ett förslag till ett fungerande sanktionssystem för överträdelser av svaveldirektivets regler och i så fall när. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Jag vill inleda med att säga att effektiva sanktionssystem är viktigt i alla delar av vår miljölagstiftning. Regeringen arbetar kontinuerligt och aktivt för ökad regelefterlevnad och effektiva system för att förhindra överträdelser av regelverk. Som jag har svarat håller jag med honom om att det finns praktiska problem med dagens sanktionssystem, bland annat av utredningsteknisk karaktär, på grund av sjöfartens beskaffenhet. Då fartygen sällan befinner sig på svenskt vatten saknar polis och åklagare en praktisk möjlighet att utreda eventuella brott. kommer att remittera en promemoria med förslag till ett nytt sanktionssystem . 131 (M): Tack, ministern, för svaret! infördes skärpta regler när det gäller fartygens bränslen. Den tillåtna svavelgränsen sänktes radikalt, från till . och ett antal andra länder gick återigen före på miljöområdet. Många av de farhågor som då fanns har tack och lov inte besannats. , , visar en analys från Trafikanalys att avsedda positiva effekter när det gäller luftkvaliteten har uppnåtts. Problemet är dock att konkurrensen har snedvridits. Vi ser att en alldeles för hög andel fartyg faktiskt bryter mot reglerna. Alldeles presenterades resultat från ett europeiskt projekt, Compmon, som har deltagit i. Resultatet av det arbetet visar att det finns tydliga skillnader i efterlevnad beroende på vem det är som äger fartygen. Vissa rederier har helt enkelt satt i system att fuska. Man kan också urskilja andra mönster. Fartyg som anlöper hamn mer sällan, såsom kryssningsfartyg eller liknande, bryter mer ofta mot reglerna. Vi kan se att fartyg inte sällan överträder reglerna på väg ut ur SECA-området, när de helt enkelt tror att de är på väg att komma undan statens kontroll. Det är ganska uppenbart att vi har ett system med en bristande efterlevnad och att den bristande efterlevnaden resulterar i två problem. Det ena är ett miljöproblem. Detta leder till högre utsläpp än vad som är tillåtet. I debatten alldeles lyfte miljöministern fram behovet av en bättre luftkvalitet. Detta är en sådan fråga. Regeringen har möjlighet att skapa en bättre luftkvalitet genom att införa ett effektivt sanktionssystem som leder till efterlevnad av de regler som vi har enats om. Det andra problemet med en bristande efterlevnad är det som jag redan har nämnt, nämligen att konkurrensen snedvrids och att det faktiskt lönar sig att fuska. Dessa regler infördes inte i går. De trädde, som sagt, i kraft . Ända har det pågått ett arbete på . Jag har haft flera debatter med miljöministern där svaret alltid har varit detsamma: kommer det ett förslag. Att här fråga ministern hur är, fru talman, är väl ungefär som att ställa frågan: Hur långt är ett snöre? har det snart gått . Jag tycker inte att det är . Det är en för företag som tvingas konkurrera med osjysta villkor och som tvingas ta en högre kostnad än vissa av konkurrenterna, som bryter mot regelverket. Jag måste fråga ministern: vi få ett lite mer specificerat svar? Hur är för regeringen? Varför har ministern inte behagat svara på min inledande fråga om vilka slutsatser ministern drar av det faktum att den bristande efterlevnaden snedvrider konkurrensen? Jag tycker att det är en smula nonchalant. Regeringen verkar inte ta den problematiken på något större allvar. 132 Miljöminister (MP): Låt mig börja med att faktiskt upprepa det som anfördes. Svaveldirektivet har gett väldigt goda effekter. Dessa effekter går att mäta i svenska kuststäder. Det är uppenbart mätbara effekter. Luften är mindre hälsoskadlig. De farhågor som uttryckts från branschen har tack och lov inte besannats – jag tycker att det är bra av ledamoten att erkänna det. Men även något annat som anfördes är sant. De allra flesta följer direktivet och sköter sig. Men det finns – det kan man se om man läser det som kommer från – tydliga skillnader i efterlevnaden beroende på vem som äger fartygen. Forskarna uttrycker att det finns systematik i detta. Det verkar som att vissa rederier har satt i system att fuska. För dem som är lite mindre insatta är det värt att säga några ord om varför denna fråga är svår. Bränslehantering ombord på fartyg är ett komplext system. Detta har betydelse för tillsynen och möjligheten att samla in bevisning om vilken olja ett fartyg använder för framdrift. Ofta har man flera kvaliteter av olja ombord, och dessa oljor har olika svavelhalt. Detta är bakgrunden till att inga av de anmälda överträdelserna ännu har lett till åtal. Det finns uppgifter till Transportstyrelsen om en förundersökning. Detta duger självklart inte. Det blir då inte full effekt när det gäller miljön, och precis som sas blir det en orättfärdig konkurrenssituation. Därför kommer regeringen att föreslå möjligheten att införa miljösanktionsavgifter vid överträdelse av svavelförordningen. Miljösanktioner är en administrativ sanktionsavgift som regleras i och som tas ut av den fysiska eller juridiska person som överträtt någon av de regler som anges i förordningen. En fördel, och här kommer poängen, är att ansvaret är strikt. Avgiften ska tas ut även om uppsåt eller oaktsamhet inte föreligger. Det finns självklart möjlighet att besluta om att avgift inte ska tas ut om det är uppenbart oskäligt. Detta är fördelarna med en avgift, och en avgift skulle kunna dömas ut mycket oftare än de sanktioner som finns . Förslaget kommer att skickas ut på remiss . 133 (M): Det är lätt att vilja nämna en slogan som ett visst spelbolag brukar använda i sin marknadsföring av en viss lott: Plötsligt händer det! Det är verkligen glädjande att regeringen äntligen ger ett klart och tydligt besked om att man kommer att gå från ord till handling och införa ett, låt oss i alla fall hoppas, effektivt sanktionssystem. Jag välkomnar verkligen detta, men jag beklagar att regeringen har låtit den här osunda konkurrensen fortgå så . Det är ju ganska stora kostnadsskillnader som olika bränslen medför. Forskarna från tog som exempel att ett fartyg kan spara runt på att använda det högsvavliga bränslet under en enda resa mellan och tur och retur. Det handlar alltså om stora belopp, och därför är det väldigt viktigt att vi får sanktionssystemet på plats. Jag ser alltså med tillförsikt fram emot att få ta del av remissen . Det blir väl lagom till jul som jag kan få gotta mig åt den läsningen. Jag kan bara något förundras över att andra länder inte har haft samma problem med att få ett sådant här system på plats. Det räcker med att gå till vårt grannland , som redan har infört ett system med avgifter och redan har utdömt ett antal böter på . Jag är övertygad om att det bidrar till en bättre efterlevnad och således också en bättre konkurrens. Jag kan konstatera att ett förslag är på ingång. Jag välkomnar verkligen det men beklagar som sagt att det har dröjt så . Jag kan använda min återstående tid till att lyfta upp behovet av att regeringen också fortsätter att driva på när det gäller gemensamma internationella regler inom IMO. De förhandlingarna, framför allt när det gäller klimatutsläppen från sjöfarten, går ganska trögt. Det finns alltså all anledning för ministern och ministerns kollegor att engagera sig hårdare i den frågan. I grunden vill ju jag och se mer av internationella överenskommelser. Det handlar inte om att vi säger att någon annan ska göra jobbet, utan det handlar just om att etablera sjysta konkurrensvillkor och regler som levererar så stor miljö- och klimatnytta som möjligt. Då är det bättre att få på plats globala regler. har vi också på EU-nivå kommit överens om att EU ska gå före om förhandlingarna inom inte går framåt i tillräcklig takt. Jag vill verkligen inskärpa behovet av att regeringen på allvar engagerar sig i den frågan för att förhandlingarna ska gå framåt, för tyvärr har det kommit en del signaler från svensk sjöfart om att regeringen inte har varit tillräckligt aktiv och lagt konkreta förslag, vilket faktiskt behövs om dessa förhandlingar ska gå framåt. Det är en skarp uppmaning till regeringen att höja engagemanget i den viktiga frågan. 134 Miljöminister (MP): Det är väl värt att säga några ord om varför någonting som för allmänheten framstår som enkelt tyvärr inte alls är enkelt. Problemet har varit att det har varit svårt att bevisa uppsåt eller att styrka brott. Dagens reglering ställer alltså väldigt höga krav i dessa delar. Det var inte möjligt att bara lägga på sanktionsavgifter ovanpå nuvarande bestämmelser. Då hade det uppkommit en rättsosäker och olaglig situation av dubbla sanktioner, och det behövde hanteras. Det var också en rad andra komplicerade juridiska frågor som behövde hanteras: om förbuden i svavelförordningen var lämpliga för systemet för miljösanktioner och framför allt att säkerställa rättssäkerhet i samband med den här sanktionsväxlingen. Vi uppfattar att vi har hanterat och löst alla de frågorna så att det ska vara moget att gå fram . Det är bra att stå här och diskutera utsläppen från sjöfarten. Även om sjöfarten på många sätt är ett effektivt transportslag och vi från regeringens sida vill stärka den måste vi också erkänna att den är behäftad med utsläpp både när det gäller klimat och sådant som är hälsopåverkande. Vi har en väldigt ambitiös sjöfart inom , och det är fantastiskt positivt. Det sker jättemycket, bland annat en väldigt intressant teknikutveckling. Jag är särskilt intresserad, måste jag säga, av det som sker i form av elektrifiering. Det är verkligen ett tekniksprång. Ofta efterfrågas det här i kammaren internationella regler. Vi har också konsensus i , både mellan politiska partier och inom branschen, att internationella regleringar är att föredra både vad gäller klimatarbete och vad gäller luftföreningar. I den senare delen är utvecklingen tyvärr väldigt trög, och då är det viktigt att vi regionalt och i den mån det kan behövas också nationellt hittar vägar framåt så att vi ändå har ett utvecklingsarbete. Där tror jag att vi egentligen också i grunden är överens, men det ska ske med hänsyn till frågor om till exempel konkurrens. Sjöfarten är ju extremt internationellt beroende. Att svaveldirektivet gick att genomföra och att branschen tydligt erkänner att de farhågor de hade innan faktiskt inte besannades hoppas jag ska kunna ge lärdomar för ett fortsatt arbete. Men självklart ska vi inte ropa hem den här segern förrän vi har genomfört reformen fullt ut, och det är när vi också har ett fungerande sanktionssystem på plats. Vi kommer inte att beteckna frågan som färdig förrän det är så. 135 (M): En sak tycker jag att vi kanske ska vara ärliga med här. Att införandet av de nya, skärpta reglerna gick lättare än vad vi trodde och befarade berodde på att införandet sammanföll med ett kraftigt prisfall på olja, vilket helt enkelt ledde till att priset på fartygsbränsle blev mycket lägre. Det är naturligtvis en av förklaringarna till att merkostnaden inte blev så hög och till att det gick lättare att införa det här systemet. Sedan är det verkligen så att svensk sjöfart är på tårna och ligger i framkant när det gäller att investera i ny teknik och nya fartyg. När jag senast tittade på vilken typ av fartyg som svenska rederier hade beställt var omkring hälften av dem – de går alltså på naturgas, vilket är det renaste bränslet som finns att tillgå, och det är väldigt positivt. Jag tror som moderat även här på forskningens betydelse och konstaterar tyvärr lite bekymrat att ligger sämst till i när det gäller att satsa på forskning kopplat till sjöfarten. Här finns det all anledning att se över anslagsnivåer och också hur man kan få ut mer nytta av de resurser som ändå satsas på det här området. Jag tror att ett ökat samarbete med våra nordiska grannländer hade varit förtjänstfullt, eftersom vi delar väldigt mycket av de ambitioner som är kopplade till energi och klimat med våra nordiska grannar. I övrigt uppmanar jag regeringen att kanske återigen titta på farledsavgifterna, som ju har orsakat en hel del kritik från branschen eftersom de inte är miljöstyrande riktigt på det sätt som de borde vara och leder till högre kostnader för sjöfarten på ett olyckligt sätt. I övrigt, fru talman, ser jag fram emot förslaget. Det hade även varit intressant om ministern hade kunnat säga något om nivåerna på de avgifter som ska tas ut. 136 Miljöminister (MP): Jag vill bara kort tacka för att ämnet om luftföroreningar från sjöfarten tas upp här i kammaren. Det är en viktig fråga, som jag uppskattar att vi gemensamt har ögonen på. Överläggningen var härmed avslutad. § 20 Svar på interpellation 2017/18:112 om tveksamma miljösatsningar 137 Miljöminister (MP): har frågat mig hur jag ser på konstaterandet att svenska klimatsatsningar motverkas av effekter som uppstår i Europeiska unionens övriga medlemsstater. Han har också frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att varje satsad svensk klimatkrona leder till maximal klimatnytta. Med nuvarande regelverk för EU:s handelssystem kan det finnas en risk att ytterligare åtgärder för svenska anläggningar i EU:s utsläppshandelssystem ger möjlighet för utsläppen att öka vid anläggningar i andra medlemsstater. Det finns dock ingen automatisk överföring av utsläppsutrymme från svenska till andra anläggningar inom EU. Utsläppen i systemet påverkas bara om anläggningar i andra länder faktiskt ökar sina utsläpp och vid behov köper utsläppsrätter för att täcka dem. gör en omfattande klimatomställning, vilket har bidragit till minskad efterfrågan på utsläppsrätter från svenska anläggningar inom EU:s utsläppshandelssystem. Denna omställning har ännu inte inletts i alla medlemsländer. Därför har bedrivit ett aktivt och framgångsrikt arbete inom EU för att skärpa lagstiftningen. EU:s medlemsstater och nådde en preliminär överenskommelse om utformningen av EU:s utsläppshandelssystem inför perioden –2030. En viktig del av den preliminära överenskommelsen är den löpande annulleringen av utsläppsrätter inom EU ETS . Annulleringen minskar det totala utsläppsutrymmet inom EU ETS. Regeringen har också arbetat aktivt för att skapa långsiktiga, transparenta och likvärdiga regler inom EU:s utsläppshandelssystem. Handelssystemet behöver premiera de företag som går före för att minska sina utsläpp som eventuella kompensationsmöjligheter behöver vara så restriktiva och samstämmiga som möjligt. Utöver EU:s utsläppshandelssystem stöder regeringen industrins omställning till nollutsläpp genom den långsiktiga satsningen Industriklivet som kommer att främja de nödvändiga tekniksprång som behövs inom basindustrin. beslutade i bred majoritet om nya ambitiösa svenska klimatmål. Nya investeringar kommer att krävas för att nå målen. Som nämner satsar regeringen sammanlagt på klimat- och miljöinvesteringar 2018. Vi gör en stor ansträngning för att nå de klimatpolitiska målsättningar som antagit i bred majoritet. Flera reformer föreslås på transportområdet där växthusgasutsläppen ska minska med till 2030 jämfört med . I en rapport från Trafikanalys anges att endast hälften av utsläppsminskningen kommer att uppnås med nuvarande styrmedel inom transportområdet, och man konstaterar att olika typer av nya styrmedel kommer att behövas för att nå målet. Vi gör vår del för att ska bidra till att uppfylls, dels genom nationella satsningar, dels genom internationella satsningar. Regeringen gör också en omfattande satsning på klimat, miljö och hav i biståndsbudgeten . Att kontinuerligt följa upp och utvärdera reformernas utveckling och klimatnytta är viktigt. Våra expertmyndigheter gör löpande nya uppskattningar för att vi ska få bästa möjliga underlag inför vår fortsatta politikutveckling. Regeringen använder sig inte av uttryck som klimatkrona, och det beror bland annat på att pengar som satsas på en viss åtgärd inte bara uppfyller ett syfte.