prot · H40996 · 2017-04-19 00:00:00 — vill göra det möjligt att klampa fordon tills sanktionsavgiften är betald för att komma till rätta med fusket. har föreslagit längre och tyngre lastbilar för att effektivisera godstransporter. Det blir billigare för näringslivet att få godset transporterat, och det blir mer miljövänligt eftersom färre lastbilar transporterar mer gods åt gången. På initiativ av allianspartierna har utskottet riktat ett tillkännagivande till regeringen om att göra detta möjligt. beslutade regeringen om propositionen Godstrafikfrågor. Propositionen innehåller förslag om att delar av vägnätet ska öppnas för lastbilar med 74 tons totalvikt på vägar där transporter på järnväg eller sjöfart inte är möjligt. Förslaget är mycket begränsande och ställer olika transportslag mot varandra. Genom att tillåta tyngre och längre lastbilar på upp till på det svenska vägnätet kan man reducera utsläppen från vägtransporterna som näringslivets transportkostnader minskar. Jag undrar om jag är på rätt betänkande. Jag tror inte det. Herr ålderspresident, jag tror att jag fick med mig fel papper. Får jag hämta mina papper från bänken? (TJÄNSTGÖRANDE ÅLDERSPRESIDENTEN: Ja.) Jag ska hålla mig kort. som företräder Socialdemokraterna talade i talarstolen om 61 000 medlemmar som är åkare. Det lät som att det var en fackföreningsdiskussion här i kammaren. I den här debatten handlar det om cabotage, vilotider, miljökrav och beställaransvar. Allt detta påverkar just de här åkarna. Det handlar om att förbättra deras arbetsvillkor och att de ska få behålla sina jobb och inte utkonkurreras av utländska åkerier på ett osunt sätt. Det gäller även inhemska åkerier som kan tänkas utnyttja olika regler och slå ut varandra på ett osjyst sätt. var inne på att det finns någon alliansmotion som han inte tycker om och som inte berör just de här 61 000 chaufförernas villkor. Allt vi pratar om handlar just om deras villkor, för om vi inte har en mycket neutral marknad med konkurrens på lika villkor inom åkerinäringen kommer kanske just de här personerna att bli utan jobb. Åkerinäringen har stor betydelse för den svenska tillväxten, är jobbskapande och har stor betydelse för godstransporter i landet. Alla dessa krav som har nämnts tidigare – jag har också nämnt några av dem – ställs just för att åkerinäringen ska kunna bidra till tillväxten och vara jobbskapande framöver. Jag yrkar bifall till reservationer nr 8 och nr 10. I detta anförande instämde , och (alla M) samt (C). 45 (S) replik: talar här i talarstolen om . Det är en debatt som vi kommer att ha , så du är välkommen tillbaka då, . Jag kunde inte hålla mig från att begära replik, för talar om att jag lyfter upp ”någon” motion. Jag lyfter upp motionen som är grunden till att vi har vår reservation, den motion som ni har gemensamt i Alliansen med stöd av . Det är den jag lyfter upp här. Det är motion 2016/17:2530, yrkande 17. Där står allt annat jättefint beskrivet, men det står inget om dem som jobbar inom yrkestrafiken. Det är det jag har synpunkter på. Jag är inte någon facklig representant eller något liknande här. Jag vill bara förklara för er att en bransch inte bara består av företag. Den består av företag och anställda. Det handlar om villkoren för dem tillsammans. Det som du tar upp är jättebra, . Alla dessa chaufförer ska utbildas i säkerhet och miljötänk, i de momenten. Det är deras kompetens som vi slåss för. De tillför någonting. Med sådana chaufförer kan vi uppleva en trafiksäkerhet på våra vägar. Det är vad det handlar om. Men det glömmer ni totalt. 46 (KD) replik: Problemet är att du inte har förstått vad motionen går ut på. De åtgärder som vi föreslår gynnar åkerier, och åkerier innebär åkare. Du kan inte separera dem från varandra. Om vi vill ha konkurrens på lika villkor, så att åkerierna inte ska gå i konkurs och personerna som du talar om – du nämnde att har 61 000 medlemmar – inte ska bli utan arbete, måste vi förbättra villkoren för åkerierna. Det hänger ihop. Du har missförstått vad vi talar om . Låt oss säga så här: Om ett utländskt åkeri missköter sig enligt cabotagereglerna och tar jobb som de inte har rätt till, betyder det att ett svenskt åkeri har slagits ut per automatik. Då har svenska åkare på hemmaplan inget jobb. Det verkar som att du inte har förstått den logiken. Vad händer om andra länder tolkar cabotagereglerna för kör‑ och vilotider på ett annat sätt så att våra åkerier åker på böter och till slut inte har råd att driva åkeriet? Jo, chaufförerna, dem som du pratar om, blir utan arbete. Det hänger alltså ihop. Alla de här förslagen gynnar åkerier och åkarna. 47 (S) replik: Det är jättebra att du tar upp de sakerna, . Det är just det vi vill diskutera. Hur kan man stärka konkurrenskraften? Problemet är bara att det som du talar om inte står i den motion som du har skrivit under, som jag tar upp och som ligger till grund för vår reservation. Det som du nämner nu står inte med i den. Längre lastbilar står med. Men det du talar om står inte med där. Det är det som är problemet i den här debatten. I det ni har skrivit om yrkestrafik står det ingenting om villkoren för en anställd i åkerinäringen. Det står ingenting om hur den anställde blir utsatt för illojal konkurrens. Det står ingenting om cabotage. Det är det som är problemet. Ni måste börja tala om ämnet och inte om någonting helt annat i era motioner. Det ni säger här i kammaren och det ni skriver i era motioner hänger inte ihop. I den här kammaren måste man ändå hålla sig till det man skrivit i motionerna och det man yrkar bifall till. Det är grunden. Det måste finnas någon slags koppling mellan det man talar om och det man yrkar bifall till. 48 (KD) replik: Jag tror att har läst på lite dåligt. I det här betänkandet behandlas många områden. Cabotagereglerna, beställaransvaret, tunga lastbilar, kör‑ och vilotiderna och miljökrav finns med. Det är alltså ett brett betänkande, . Jag vill bara förklara för dig, så att du förstår vad vi talar om när det gäller skärpningen av beställaransvaret som vi vill göra. Om man upphandlar en körning och inte har beställaransvaret under hela resan kan man få ned lönerna genom att låta ett annat företag sköta transporten. Då kommer en oseriös aktör längre ned i ledet att göra jobbet billigare än någon annan som har högre lönekostnader här hemma. Det är därför vi vill skärpa kraven just när det gäller de här frågorna, för att gynna vår åkerinäring. Åkerinäringen bidrar till tillväxten och är jobbskapande. Det hänger ihop. Det vi gör för åkerierna gör vi för åkarna. 49 (M): Jag tänker använda min tid uteslutande till det tillkännagivande som kommer att skicka till regeringen. En majoritet i riksdag kommer att ge regeringen i uppdrag att se över den svenska åkerinäringens konkurrenskraft. Det var hårda ord från samtliga partier på vänsterkanten när det gäller fusket och bristande konkurrensmöjligheter för den svenska åkerinäringen. Det är bra att man har förstått vari problemet ligger. Ingen skugga ska falla på de tre vänsterpartierna, när det gäller just detta. Problemet är att slutsatsen blir någonting helt annat, herr ålderspresident. Man ska stävja fusket genom att minska antalet trafikpoliser på våra vägar. Man ska förbättra konkurrenskraften för svensk åkerinäring genom att lägga på högre skatter på dieseln och införa en kilometerskatt. Det är som att försöka släcka eld med bensin – ingen bra lösning alls. Jag har väldigt svårt att förstå varför man inte vill se över konkurrenskraften. Jag har ändå försökt; jag lyssnade på när han stod i talarstolen. Om man ser samma problem som vi gör, varför vill man inte se över vari konkurrenskraften brister? Kanske vet man redan svaret, eller så vill man inte utreda eftersom man inte vill få reda på vad problemet är. Min riksdagskollega från Socialdemokraterna försöker föra en debatt som är helt obegriplig om man är insatt i frågan. Han försöker få det att verka som att allianspartierna inte vill se över situationen för de anställda inom åkerinäringen. Det är precis vad det handlar om i slutänden, om att säkerställa svenska åkeriers konkurrenskraft, att säkerställa sjysta arbetsvillkor i för dem som jobbar inom åkerinäringen och att se till att vi har sjysta löner. Det är vad allt det här handlar om. Men om de svenska företagen bara får ytterligare skatter och bördor kommer de inte att kunna klara av konkurrensen, den sjysta konkurrensen. Vi har dock ett problem till. Det är den osjysta konkurrens som den svenska åkerinäringen utsätts för . Man möter den osjysta och olagliga konkurrensen som inte följer lagar och regler och inte betalar skatter och avgifter. Era lösningar på det, , är ytterligare skatter som absolut inte kommer att betalas. Lösningen kan inte rimligen vara att sänka den svenska åkerinäringen ytterligare. Man kanske vill hantera åkerinäringen på samma sätt som man vill hantera Nordea. När någon till slut säger ”Stopp! Vi klarar inte mer skatter” säger finansminister ”Men då är det kanske bättre att ni flyttar härifrån. Då behövs ni inte längre”. Är det så ni ser på åkerinäringen också? De säger att det inte går att hålla på på det här sättet. Är ert svar då: ”Flytta någon annanstans! Ni behövs inte i ”? Det är 86 000 arbetstillfällen det handlar om. Jag står bakom alla moderata yrkanden. Men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 5. I detta anförande instämde och (båda M), (SD), (C) samt (KD). 50 (S) replik: Det är intressant att höra på . Han är med i det parti som satt vid regeringsmakten . hörde vi inte ett enda förslag från alliansregeringen om att förbättra villkoren och konkurrenskraften för åkerinäringen – ! Det stod ju så klart i 16 kap. att respektive medlemsland måste bestämma villkoren för bestraffning av dem som inte följer dessa regler. Regeringen satt vid makten utan att göra någonting. När regeringen tillträdde var det första som man gjorde här i att ta fram regler för cabotage och klampning. Man gav Transportstyrelsen i uppdrag att gå igenom varje punkt som ni tar upp här i talarstolen. Ni tar upp massvis med punkter när det gäller kör- och vilotider och beställaransvaret. Men allt är redan på gång, och det kommer att ske en återrapport . Men ni kör ert eget race. Ni vill inte vara med och samarbeta. Ärligt talat vet jag inte vad ni har fått för er. Vad handlar det om? Det handlar inte om konkurrenskraften. Ni hade på er, och det var som man införde en bestämmelse. Ni gjorde noll. I detta anförande instämde (SD). 51 (M) replik: Låt mig tydliggöra för den som lyssnar på debatten att det första som regeringen gjorde när den tillträdde var att tillsätta en utredning för att införa en kilometerskatt som är en ytterligare börda för åkerinäringen. Det andra ni gjorde var att höja dieselskatten så att det blir ännu dyrare, blir mindre marginaler och mindre möjligheter att betala sjysta löner för dem som jobbar inom åkerinäringen. Sedan, och det ger jag er kredit för, tog ni de färdiga förslag som alliansregeringen hade – nu skrattar , för nu börjar han att rodna lite grann – arbetat fram, och sedan lade ni dem på bord. Vi var överens över parti- och blockgränser om alla dessa åtgärder. Det var bra att de vidtogs. Men förutom detta behöver vi göra ytterligare många saker. En majoritet i har sagt till den här regeringen att ni måste skynda er med det. Klampning måste kunna göras i . Med ett utökat beställaransvar får man hela kedjan att fungera. På område efter område drar allianspartierna genom tillkännagivanden regeringspartierna efter sig. Ni får uppgifter att lösa, men ni gör det mycket saktfärdigt. Ni skulle kunna jobba så mycket snabbare i de här frågorna. Vi väntar med spänning på det som regeringen levererar . Men det här tillkännagivandet handlar om att se över detta brett, precis som man gjorde med lantbruket. Det handlar om att säkerställa sjysta konkurrensvillkor för dem som jobbar och dem som driver företag i dessa näringar. Varför de tre vänsterpartierna är emot detta är för mig helt obegripligt, herr ålderspresident. Varför är man emot sjysta villkor inom åkeribranschen? Kan du förklara för mig, , varför ni är emot detta? 52 (S) replik: Frågan är ju varför och regeringen inte gjorde någonting för att förbättra villkoren. Vidtog ni någon enda åtgärd ? Utskottet beställde utredningen om cabotageregler och det gjordes ett antal tillkännagivanden till regeringen. När man fattade att man kunde förlora valet, då slängde man ut någonting som man kunde använda i valrörelsen, och vi gjorde verkstad av det. Ni gjorde ingenting , men vi såg till att det blev verkstad. ska det presenteras ett förslag. Det handlar , herr ålderspresident. Då kommer det svar på alla de frågor som tar upp – beställaransvar och klampning. Men vill man ha det utrett ordentligt och vill man ha ordning och reda kan man vänta och se vad polisen, tullen, åkerinäringen och facken tillsammans har kommit fram till. Vad har de upptäckt? Men man vill inte vänta. Man vill ha teater här i . Det är vad det handlar om, och ingenting annat, herr ålderspresident. 53 (M) replik: kommer en majoritet av den här att rösta igenom ett tillkännagivande som innebär att man ger regeringen ett uppdrag som regeringen är skyldig att återkomma med. Det handlar om att man ska se över den svenska konkurrenssituationen inom åkerinäringen för att få en helhetsbild av vad som fungerar bra, vad som fungerar mindre bra och vad som skiljer oss åt jämfört med våra konkurrentländer. Hela den här utredningen handlar om att långsiktigt säkra jobben i , säkra att åkerierna stannar kvar i och säkra att de som jobbar inom åkerinäringen har sjysta löner och sjysta arbetsvillkor. Det som händer när marginalerna är så små som de är just nu är att det blir en tävling ned mot botten om arbetsvillkor och löner. Där ska inte vara med, utan ska se till att ta ett brett grepp för att lösa detta. Vi ska se till att det blir ordning och reda på svenska vägar igen. Jag kan fortfarande inte förstå varför vänsterpartierna motsätter sig detta. Det handlar ytterst om de personer som sitter bakom ratten och kör. Vilka arbetsvillkor ska de ha? Vilka löner ska de ha? Det kommer i slutändan att avgöras av hur konkurrenssituationen ser ut. Den här regeringen försämrar konkurrenskraften . Man ska införa kilometerskatt. Man höjer dieselskatten. Då får man sämre konkurrenskraft, mindre marginaler och mindre möjligheter att betala sjysta löner och ha sjysta arbetsvillkor. Vi från allianspartierna vill inte ha det på det sättet. Varför regeringen är emot detta övergår mitt förstånd. Det enda som vi hört från är att arbetsvillkoren inte ingår, men regeringspartierna själva konstaterar i sin reservation att detta hanteras av arbetsmarknadsutskottet, och det konstaterar också vi i vår text. 54 (C): Under mitt anförande slarvade jag med mitt yrkande. Jag yrkar bifall till reservation nr 9 och ingenting annat. Jag noterar att ledamoten ägnar mycket energi åt en historieskrivning av vad som hände 2015. Det antogs en lagstiftning i denna kammare om hårdare tag mot slarv, fusk, cabotage och så vidare. Det är helt riktigt att beslutet fattades i kammaren 2015, och propositionen lades fram av nuvarande infrastrukturminister . Men förberedelsearbetet inför detta gjordes av alliansregeringen, och beslutet fattades i fullständig enighet. vill vi se lite action också från den nuvarande regeringen. 55 (S): En del av de borgerliga debattörerna gör sig lite dummare i debatten än vad de behöver vara. Alla vet att om det hade funnits ett färdigt förslag vad gäller avståndsbaserad vägslitageskatt hade det legat på bordet. Men det finns inget sådant förslag, och det gör det inte eftersom den utredning som lades fram inte var tillräckligt bra ur regional dimension. Den var heller inte tillräckligt bra avseende utländska transportörer. Detta är två av de skäl som regeringen gav för att inte gå vidare med utredningen. Om det hade funnits något förslag hade det varit ute på remiss . Det är också väldigt märkligt att dessa frågor inte tas upp där de hör hemma, nämligen i skatteutskottet. Vi ska votera om ett betänkande om punktskatter. I detta betänkande finns motioner om just vägslitageskatten och, hör och häpna, dessutom om flygskatten, som är ett annat återkommande nummer från de borgerliga. Ingen har yrkat bifall till dessa motioner – inte någon av de borgerliga och inte någon av . Det innebär att en enig kammare kommer att avslå dessa motioner, vilket är bra. Jag har sagt det förut, och jag säger det igen: verkar må bäst i opposition. Jag har aldrig förut hört tala med sådan glöd om åkerinäringens villkor. Under hela den tid då han befann sig i majoritet var det mer av ”vi får se vad som händer”. De tjugotalet tillkännagivanden som vi gjorde under den tiden behandlades inte alls av den dåvarande regeringen. Först efter att vi hade packat ihop i kom det till slut en proposition från den fantastiska borgerliga regering som vi hade tidigare. Vad handlade det om? Jo, klampning i . Det handlade om en sanktionsavgift som den regeringen egentligen ville skulle ligga på 20 000. Vi tvingade dock upp den till 40 000 via vissa ageranden. Detta innebar att vi i varje fall fick någonting på bordet att fatta beslut om efter att den tidigare regeringen i samband med valet hade fått gå. Besluten vi då fattade var bra, men de var långt ifrån tillräckliga. De förslag som ska föra detta till en bättre tingens ordning, klampning längre än och så vidare, kommer att komma, vilket sa förut. Sådana förslag kommer . har vi en regering som i stället tar tillkännagivanden på allvar och ser vad man kan göra åt det hela. hade vi en regering som struntade i tillkännagivanden och som kom tillbaka med bara några få ord: Det här tänker vi inte göra, för det ligger inte inom denna regerings politik. Så var det . är det annorlunda. I detta anförande instämde , , , och (alla S) samt (MP). 56 (C) replik: Jag vill tacka för att han som första företrädare för regeringspartierna i denna kammardebatt, utöver ledamot i trafikutskottet, nämner utredningen om kilometerskatt. Det var så här, herr ålderspresident: , på självaste , lät , landets finansminister, meddela ungefär samma sak som sa från talarstolen, nämligen att utredningen inte höll måttet. Jag tror att det var det utomordentligt starka opinionstrycket från fackföreningar, näringsliv, åkeribransch och ett och annat politiskt parti som fick motståndet att bli för stort, inte minst från den landsända, norra , som är invald från till . Där blev det fullständigt groteskt uppenbart vilken skada en avståndsbaserad vägslitageavgift skulle göra. presenterades utredningen av i samband med ett seminarium, som jag hade nöjet att delta vid. Utredaren konstaterade att det inte är så ofta man blir klippt av sin beställare innan man ska leverera slutresultatet, i all synnerhet inte då det beställande departementets tjänstemän har suttit med under hela utredningen och inte haft några synpunkter på den. Beskedet är att beredningen nu fortsätter internt på . Jag har svårt att tänka mig att ledamöter som företräder regeringspartierna i trafikutskott och som är så pass mångåriga i trafikutskottet som är undantagna kunskap om denna utredning. Det vore intressant att få en redovisning av vilken inriktning det interna arbetet om kilometerskatten har. Och när avser man att lägga fram ett förslag? Blir det i samband med höstbudgeten? 57 (S) replik: På dessa frågor kan jag inte svara någonting, för jag vet ingenting om det. Jag tror inte att någon vet när förslag om kilometerskatten kommer att finnas. Jag tror inte att man ens i kan våga sig på en sådan gissning. Frågan handläggs för övrigt inte av oss i trafikutskottet, vilket mycket väl vet. Den handläggs av våra kollegor i skatteutskottet. Det är de som har hand om frågan om vägslitageskatten. Möjligen är det där man skulle kunna börja leta svar på de frågor som har. Vi i trafikutskottet kan möjligen från vår sida ställa frågan till infrastrukturministern, men hon vet inte vad som försiggår i om just detta. Både jag och får nog ge oss till tåls. Sedan får vi se när departementet eventuellt kommer fram med något mer. Precis som jag sa då den förra utredningen pågick kan jag inte definitivt säga att det verkligen kommer ett förslag. Kanske visar det sig att frågorna är alltför stora och besvärliga att hantera, så att man därför inte kan komma vidare. Det får framtiden utvisa. Man kan inte säga något om det . Jag tycker att det mest anmärkningsvärda i frågan är att ingen från den borgerliga sidan yrkade bifall till de motioner som vi ska rösta om i kammaren vid voteringen. Detta kan jag bara tolka på ett sätt: tycker inte att frågan är så viktig som tycker. 58 (C) replik: Jag tror att vi just nu i kammaren har upplevt något alldeles fantastiskt. Här står en ledamot från trafikutskott, där den ultraviktiga åkerinäringen diskuteras. Åkerinäringen är själva blodomloppet för det näringsliv som finns i hela vårt land: skogsindustrin, mineralindustrin, byggindustrin och alltihop. Där skulle självklart en kilometerskatt på 20–per mil för inhemska fordon dramatiskt ändra förutsättningarna för att bedriva sin verksamhet. Det handlar inte enbart om åkeribranschen utan om hela näringslivet. På frågan om hur detta omtag avseende kilometerskatten diskuteras står en företrädare för ett av regeringspartierna och säger att han inte vet någonting. Han hänvisar till riksdagsstrukturer med skatteutskott, näringsutskott och trafikutskott som skäl för att inte veta något. Det är utomordentligt anmärkningsvärt. Är hela den socialdemokratiska riksdagsgruppen undantagen från inflytande kunskap om en av de viktigaste frågorna inom svensk trafik- och näringspolitik? Jag ställer frågan, och kan givetvis ge ett svar. Under debatten får jag dock en uppenbar känsla av att trafikutskottets ordförande, från , är mer insatt och kunnig i beredningsarbetet. Men trots möjlighet att ta replik avstår hon från att säga något. Kan det vara så att frågan är föremål för en hård intern förhandling? Det kunde väl åtminstone redogöra för. 59 (S) replik: Det är naturligtvis så med den här frågan, precis som med alla andra frågor, att vi kan diskutera förslag när de föreligger, inte tidigare. Något annat blir bara ”snillen spekulerar” eller rena spekulationer i största allmänhet. Jag kan inte, lika lite som någon annan kunde under några tidigare regeringar, tala om hur arbetet går inne i i de delar som jag inte har insyn i. Naturligtvis har jag ingen insyn i hur bedriver sin verksamhet. Det är en självklarhet. Vi får nog ge oss till tåls till dess att det kommer ett eventuellt förslag i den här frågan. Då får vi fortsätta diskussionen. Jag tycker att det är viktigt att framhålla de regionala frågorna. Där har rätt – det kom en massiv kritik bland annat från norra . Det måste man hantera på något sätt om man ska lägga fram ett annat förslag. Inte heller vad gäller de utländska transportörerna i hade utredningen kommit med tillräckligt bra förslag som hade gjort att vi kunnat känna oss trygga med att de skulle få betala. Själva vitsen med ett sådant här system är ju att svenska och utländska åkerier betalar på precis samma sätt. I allt fler EU-länder går man över till den här typen av skatt, som också förordas av . Sedan får vi se hur kommer att göra. Det vet vi ännu inte. 60 (M) replik: Det som vi har att hantera är ett tillkännagivande, det vill säga att en majoritet i riksdag ger regeringen ett uppdrag. Det är jättetråkigt, herr ålderspresident, att de två regeringspartierna och deras samarbetspartner är emot detta. Det är bättre om man är överens. Det jag inte kan förstå, herr ålderspresident, är varför man är emot att alldeles oavsett alla utredningar som ligger ta ett helhetsgrepp och se över svensk åkerinärings konkurrenskraft i en europeisk kontext. De svenska åkerierna ska konkurrera mot åkerier från andra länder i .