prot · H409117 · 2017-05-31 00:00:00 — Man måste kunna väga intressen mot varandra. Men det kanske är lite svårare för ett parti som har en historia av att motarbeta den allmänna rösträttens införande – jag vet inte. Vi är överens om att alla spår ska vara snabbspår – det är bra. Men hur ska man kunna få snabbare tillståndsprocesser om man avfärdar alla extra tillskott som vi faktiskt tillför till de ansvariga myndigheterna – , , länsstyrelserna och våra kommuner, som alla på olika sätt är engagerade i dessa frågor? svarar med nedskärningar, nedskärningar och nedskärningar. Är det någon som på allvar tror att processerna kommer att gå fortare av det? Det gör i alla fall inte jag. 106 (L): Det hade kunnat vara en intressant diskussion om allmän rösträtt, men den kanske vi kan lämna därhän . Jag får börja med att uttrycka en väldig oro kring den obekräftade nyheten att president har för avsikt att ta ut ur . Även om den är obekräftad känns den oroväckande – den kan faktiskt vara sann. Vi får se vad det får för konsekvenser. Det har mycket att göra med vad resten av världen tar för ledarskap. kommer i så fall att ha en avgörande roll i sammanhanget. har vi den stora havskonferensen, , i . Det är oroväckande när ger dessa signaler. Hur kommer man att agera på en sådan konferens? Havet är ju ytterligare en av de riktigt stora globala utmaningar som vi har. Det är på ett sätt kanske den nya klimatfrågan. Vi har haft en diskussion om det klimatpolitiska ramverket, som jag dock inte tänker gå in på . Vi kommer säkert att ha en ordentlig mangling om detta . Jag kan också vid första anblicken tycka att betänkandet är lite spretigt, men om man försöker kan man hitta en röd tråd i det hela: Det handlar om olika regelverk som styr olika typer av tillståndsprocesser. Att tillståndsprocesser sker effektivt och rättssäkert är naturligtvis en otroligt viktig fråga. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet förutom under punkt 7, där Liberalerna har ställt sig bakom ett motionsyrkande från om möjligheten att öka samverkan mellan forskning och näringsliv och att öka utbytet av farliga ämnen i olika produkter på ett proaktivt sätt i stället för att invänta EU:s lista och Reachförordningens lagstiftning. Detta innebär att vi liberaler står bakom förslaget om att rikta ett tillkännagivande till regeringen vad gäller olika typer av tillståndsprocesser. Dessa processer måste utformas på ett sådant sätt att de inte i sig utgör ett onödigt hinder för skapande av jobb och tillväxt samt för miljöåtgärder. Problematiken beträffande likabehandling över hela landet är också en central del av detta. De åtgärder som alliansregeringen vidtog genom att centralisera domstolsväsendet och miljömålsdelegationen var ett steg i att försöka öka likabehandlingen över landet. Detta handlar definitivt inte om att sänka kraven. Fokus ligger på de ändamålsenliga tillståndsprocesserna och på att ha ett brukarperspektiv. Det är väldigt lätt att man i sådana här tillståndsprocesser utgår från myndighetens sätt att arbeta, medan brukaren får vara glad när det är färdigt efter kanske , vilket nämndes tidigare. När det gäller vissa frågor är detta en orimligt . Jag kan se en tydlig parallell till den diskussion som vi haft om mer flexibla tillståndsprocesser när det gäller vattenverksamhet. På detta område finns ett tillkännagivande som regeringen förhoppningsvis jobbar med. Det handlar om att man ska kunna anpassa processen till verksamhetens storlek och bedömd miljöpåverkan. Även när det gäller vattenverksamhet handlar det ju om att inom ram kunna sätta upp tydliga och relevanta miljökrav. Fokus ska dock ligga på åtgärderna – man ska inte fastna i långdragna, onödigt komplicerade tillståndsprocesser. Jag tror att vi är ganska eniga om att tillståndsprocessen inte har något egenvärde i processen, utan det viktiga är resultatet och att man bedömer rätt saker. Som har nämnts från regeringsföreträdare pågår ett intensivt arbete, som förhoppningsvis syftar till att göra tillståndsprocesserna kortare och enklare. Man kan diskutera om ett tillkännagivande är onödigt eller inte, men tillkännagivandet ger ändå en väldigt tydlig signal till regeringen om vad tycker att detta arbete ska utmynna i. Det ställdes en fråga om vad mer vi efterfrågar. Det vi efterfrågar är resultatet, och om resultatet tillgodoser detta tillkännagivande ser jag egentligen inget problem med det. Tillkännagivandet från är en tydlig signal till regeringen om vilket resultat vi vill ha i slutändan. Jag skulle vilja säga ett par ord om kommunalt veto, som det har kommit att heta. står det visserligen inte kommunalt veto i lagstiftningen, utan det står tillstyrkan, vilket har en något annorlunda klang. tog upp att man skulle göra det enklare men att det har blivit svårare. Det har definitivt inte blivit svårare! Det som hände var att man tog bort dubbelprövningen. prövades vindkraften både enligt och enligt . prövas den enligt , och sedan ska kommunen ge sin tillstyrkan. I normalfallet har prövningsprocessen alltså blivit mycket enklare. Man kan säga att ett visst antal vindkraftverk har hindrats på grund av det kommunala vetot, som uttryckte det. Kanske finns det något slags ideologiskt motstånd mot vindkraft, men det måste ju ändå tillhöra ovanligheterna. Det kan ju vara så att kommunen, utifrån sitt perspektiv med planmonopol och markanvändningsmonopol, bedömer att placeringen är olämplig. Att kommunen fick denna roll grundade sig på att man i stället för att göra en fullständig prövning enligt bara kunde tillstyrka genom ett enkelt beslut. Det är klart att lagstiftningen blev betydligt enklare – det är viktigt att ha med sig detta. Det är bara det jag vill ha sagt. Jag tror inte att de flesta kommunpolitiker gör detta för att motarbeta vindkraft, utan jag tror att man gör en seriös prövning. 107 (V) replik: Jag kan förstå att ville gå upp och försvara det kommunala vetot mot vindkraft. Som jag har förstått det var det just dåvarande som i de borgerliga förhandlingarna i sista stund kastade in att kommunerna alltid ska kunna säga nej till vindkraftsetableringar och som fick in det i lagstiftningen 2009. Jag skulle vilja fråga : Ska inte kommunerna ha ett veto även när det gäller annan energiutvinning eller energiframställning, till exempel när det gäller olja, kol och fossilgas? Då blir det åtminstone jämställt. Jag skulle också vilja veta om och tycker att dagens ordning är bra. Det har blivit så att utbyggnaden av fler än 300 vindkraftverk har stoppats med hänvisning till det kommunala vetot. De som ansöker gör en stor investering och planerar för dessa etableringar, men de har inte möjlighet att överklaga. Det finns ingen uppsatt tidsplan för när man ska få ett besked från kommunen. Tar det en månad? Tycker Liberalerna att dagens ordning är bra? Är den rättssäker? Och framför allt, med hänvisning till den tidigare diskussionen: Är det här en snabb och bra prövningsprocess? 108 (L) replik: Jag var med i denna process, men jag kan inte minnas att det var just dåvarande som var drivande i frågan. Eftersom kommunerna har planmonopol över hur marken i kommunerna används är det möjligt att vi tyckte att detta skulle bli ett nytt ställe där man inte skulle ha någon inverkan alls. Att man ändå skulle ha en tillstyrkan var det allmänna motivet till att detta sattes in. Jag kan hålla med om att det nog är bra att det har tagits fram en vägledning för hur tillstyrkan ska gå till. Detta står även i betänkandet. Jag tror att det har funnits en brist på detta område – det kanske till och med skulle ha stått var beslutet ska fattas och inom vilken tid det ska fattas. Om det utmynnar i att kommunen inte tillstyrker handlar det ofta – jag vill, utan att överdriva, påstå att det gäller nästan alla fall – om att man inte har haft den dialog med kommunen som man borde ha haft. Man ansöker om vindkraft och ställer kommunerna inför fullbordat faktum. Då har man konflikten på bordet. Det är oftast detta som är fallet. Med en ingående dialog kan man oftast lösa det hela, och då är tillstyrkan bara en formell slutstation för processen. Det är någonstans där man ska söka förbättringarna i systemet. 109 (V) replik: Jag ska försöka att vara väldigt konstruktiv. De riktlinjer som Tysklind talar om är just riktlinjer – det är inte konkret lagstiftning, som finns i på samma plats som kommunernas möjlighet till ett veto mot vindkraftsetablering. Ifall vi skulle få ett konkret förslag som handlar om att göra det här till en helt och hållet rättssäker process som kan överklagas och har klara och tydliga tidsramar som blir förutsägbara för dem som vill etablera sig, skulle Liberalerna då tycka att det var bra om det infördes en sådan ordning? Det skulle vara som någon form av mellanting, att kommunerna har möjlighet att säga nej men att man kan överklaga beslutet. På det sättet skulle det bli en helt och hållet rättssäker, öppen och framför allt snabb tillståndsprocess, vilket vi behöver ifall vi ska ha förnybar energi. 110 (L) replik: De riktlinjer som vi nu pratar om är ju relativt nya. Vi får väl se vad de leder till. Jag är inte beredd att här och säga att det krävs ytterligare lagstiftning här. Man kan dra parallellen till kommunens inflytande och mandat inom i övrigt som är ganska definitivt. Om en kommun säger nej till en plan är inte det heller överklagningsbart. Detta är egentligen helt i linje med de markanvändningsbeslut som kommunerna fattar i övrigt. Som sagt: När det gäller riktlinjerna tycker jag att det är lämpligt att avvakta hur de hanteras ute i kommunerna, för jag tror att man även ute i kommunerna har varit lite osäkra på var besluten ska fattas, om det är i kommunstyrelsen, i någon nämnd eller i kommunfullmäktige. Sedan vet jag också att det naturligtvis finns möjlighet att obstruera ett beslut, vilket det gör i alla sammanhang, genom att undvika att ta upp det på bordet. Men det är ju lite att missbruka situationen. Jag vill återgå till detta att om man har en ingående dialog ska man över huvud taget inte behöva hamna i den sitsen. Avslutningsvis lär vi väl aldrig komma överens. kommer att kalla det för ett kommunalt veto och Liberalerna kommer att kalla det för en tillstyrkan, så vi kommer väl att använda lite olika ord även i fortsättningen. 111 (KD): Det har gått den stora giftskandalen i i uppdagades. Företaget hade grävt ned hundratals tunnor fulla med fenoxisyror och bekämpningsmedel i marken intill fabriken. När man började gräva upp tunnorna visade det sig att de hade rostat sönder och börjat läcka ut gift. Giftet hittade man i intilliggande brunnar, i jorden i ett växthus och i bevattningsvattnet. Man hittade giftet även i den intilliggande Braån. När fabriken anlades hade ingen miljölagstiftning att tala om. Och när tingsrätten avgav sitt beslut blev det en friande dom, eftersom åklagaren inte kunde visa att fenoxisyrorna i till exempel Braån kom just från de nedgrävda tunnorna. Det gick ju inte att utesluta att det fanns andra källor som kunde ha orsakat giftläckaget. Dessutom var det tveksamt om det fanns något uppsåt att skada människor och miljö när tunnorna en gång grävdes ned. Tvärtom hävdades det att de grävdes ned för att skydda mot giftet, vilket man kan ifrågasätta. Att sanera området kring Kemi har tagit och kostat mycket pengar, men det har gjorts. Det är ett stort rekreationsområde sedan drygt närmare jordmassor grävts bort och fraktats med båt till där jorden slutligen sanerats. har vi i en helt annan och betydligt skarpare miljölagstiftning än den som gällde . Verksamheter som påverkar miljön negativt ska prövas noga, och hårda krav ska ställas på dessa för att skydda miljön. är det viktigt att tillståndsprocesserna utformas på ett sådant sätt att de inte i onödan hindrar, försenar och fördyrar investeringar som moderniserar verksamheter, skapar jobb och tillväxt och i slutändan ofta minskar den samlade miljöpåverkan. Myndigheternas prövningar och krav på underlag ska, som det står i betänkandet, vara enkla, förutsägbara och effektiva, och de långa handläggningstiderna i tillståndsärendena måste kapas. Därför är tillkännagivande i denna fråga viktigt för att få en väl fungerande och smidig handläggning. Den svenska miljölagstiftningen har i många avseenden en hög ambitionsnivå, men tvingas vi konstatera att efterlevnaden fallerar på flera områden. För har värnandet om vår gemensamma livsmiljö alltid varit högt prioriterat. Avsiktlig miljöförstöring och brott mot miljölagarna är allvarliga förseelser som tyvärr fortsätter, bland annat på grund av ett alltför lågt straffvärde. För de allra flesta miljöbrott som lagförs blir påföljden dagsböter, och det är inte tillräckligt avskräckande. För att förebygga överträdelser av miljölagarna behövs mer långtgående påföljder. föreslår därför skärpta straff upp till fängelse för allvarligare miljöbrott. Genom ett höjt straffvärde kommer miljöbrott också att prioriteras högre av åklagare. Miljöbrott har likheter med ekonomisk brottslighet. De direkta skadeverkningarna av brotten är ofta diffusa men kan innebära långsiktiga och omfattande miljöskador och därmed även orsaka stora samhällskostnader. En lagföring är därför mycket viktig. Utredningarna är ofta komplicerade och kräver särskild yrkeskunskap och spetskompetens hos såväl polis som åklagare. Riksenheten för miljö- och arbetsmiljömål är en nationell operativ enhet inom . Vid enheten handläggs ärenden om brott mot med tillhörande förordningar och föreskrifter, arbetsmiljöbrott och brott mot arbetsmiljölagen, brott mot lagen om åtgärder mot förorening från fartyg med tillhörande förordningar och föreskrifter, miljöbrottslighet som åtalas med stöd av annan primär lagstiftning som samt grova jaktbrott mot fredade rovdjur. Det är vad man har ansvar för vid denna riksenhet. Bedömningen är att Riksenheten för miljö- och arbetsmiljömål till största delen har tillräcklig kunskap, kapacitet och organisation. Däremot behöver polisens utredningsresurser förstärkas. Därför är det angeläget att tillse att polisen har dessa resurser för att kunna prioritera arbetet med miljöbrottslighet. Jag yrkar bifall till reservation 2 om hårdare tag mot miljöbrott. 112 (C): Jag vill fästa kammarens uppmärksamhet på två saker i den här debatten. Först och främst är jag glad över att kommer att bifalla en motion om att förenkla och förkorta tillståndsprocesser. Som jag ser det är det självklart att vi ska ställa hårda krav på verksamheter som möjligen kan påverka miljön negativt. Men tillståndsprocesserna måste och borde utformas på ett sådant sätt att de inte i onödan hindrar eller försenar investeringar som kanske till och med moderniserar verksamheter och företag på ett positivt sätt och därtill skapar de jobb och den tillväxt som vi vill ha i vårt samhälle. Detta sammantaget kan ju faktiskt minska den samlade miljöpåverkan. Jag tycker att det är underligt att vi inte kunde få ett enigt utskott i denna fråga. Den andra saken jag vill ta upp är behovet av att se över den svenska implementeringen av Århuskonventionens talerätt. Jag och står självklart bakom Århuskonventionen, men ser vi ett problem i att demokratiskt fattade beslut, som kan exemplifieras med licensjakten på varg, kan komma att fördröjas eller till och med omöjliggöras av rättsliga prövningar och den talerätt som finns i Århuskonventionen. Det beror bland annat på organisationskraven för miljöorganisationer och deras rätt att nyttja talerätten. Enligt vår mening bör denna talerätt ses över. Samma sak kan sägas om skogen och skogsbruket i vårt land. Denna talerätt står faktiskt i strid med den äganderätt och det egendomsskydd som är inskrivna i den svenska grundlagen. Inte bara det, äganderätten och egendomsskyddet är dessutom inskrivna i och i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna. Äganderätten utgör alltså en grund både för demokratin och för den marknadsekonomi som vi lever i och vill leva i. Det är därför allvarligt när domstolar och myndigheter brister i tydligheten om något som är så avgörande som äganderätten. Därför måste äganderätten och egendomsskyddet beaktas i domstolars och myndigheters beslut. Jag yrkar därför bifall till reservation nr 6 i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 13 Beslut om ärende som slutdebatterats KrU10 Konstarter och kulturskaparnas villkor Punkt 1 (Riktade lässatsningar för barn) 2. res. 1 (M) 76 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 40 SD, 20 MP, 20 C, 18 V, 16 L, 13 KD, 1 - 1: 76 M Frånvarande: 9 S, 7 M, 7 SD, 5 MP, 2 C, 3 V, 3 L, 3 KD, 2 - Punkt 8 (Fristadskonstnärer) 2. res. 6 (M, C, L, KD) 125 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 40 SD, 20 MP, 18 V, 1 - 6: 76 M, 20 C, 16 L, 13 KD Frånvarande: 9 S, 7 M, 7 SD, 5 MP, 2 C, 3 V, 3 L, 3 KD, 2 - Punkt 11 (Ersättning enligt ) 2. res. 10 (V) 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 76 M, 39 SD, 20 MP, 20 C, 16 L, 13 KD, 1 - 10: 18 V Frånvarande: 10 S, 7 M, 8 SD, 5 MP, 2 C, 3 V, 3 L, 3 KD, 2 - Punkt 13 (Filmfrågor) 2. res. 12 (SD) 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 76 M, 20 MP, 20 C, 18 V, 16 L, 13 KD 12: 39 SD, 1 - Frånvarande: 9 S, 7 M, 8 SD, 5 MP, 2 C, 3 V, 3 L, 3 KD, 2 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 14 Beslut om ärende som slutdebatterats Punkt 1 (Proposition 2016/17:116 Kulturarvspolitik) 2. res. 1 (SD) 3. res. 2 (L) 41 för res. 16 för res. Kammaren biträdde res. 42 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 76 M, 20 MP, 20 C, 17 V, 13 KD 1: 40 SD, 1 V, 1 - Avstod: 16 L Frånvarande: 9 S, 7 M, 7 SD, 5 MP, 2 C, 3 V, 3 L, 3 KD, 2 - (V) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 2 (Bevara varje museums särart) 2. res. 3 (S, MP) 121 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 2 S, 76 M, 40 SD, 20 C, 1 V, 16 L, 13 KD, 1 - 3: 102 S, 19 MP Avstod: 1 MP, 17 V Frånvarande: 9 S, 7 M, 7 SD, 5 MP, 2 C, 3 V, 3 L, 3 KD, 2 - (MP) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha avstått från att rösta. (V) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 4 (Bredare samarbete inom hela museisektorn) 2. res. 6 (M, C, L, KD) 125 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 40 SD, 20 MP, 18 V, 1 - 6: 76 M, 20 C, 16 L, 13 KD Frånvarande: 9 S, 7 M, 7 SD, 5 MP, 2 C, 3 V, 3 L, 3 KD, 2 - Punkt 7 (Ändringar i kulturmiljölagen) 2. res. 9 (SD) 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 76 M, 20 MP, 20 C, 18 V, 16 L, 13 KD 9: 39 SD, 1 - Frånvarande: 10 S, 7 M, 8 SD, 5 MP, 2 C, 3 V, 3 L, 3 KD, 2 - Punkt 11 (Kunskap om nationella minoriteter) 2. res. 14 (V) 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 76 M, 20 MP, 20 C, 16 L, 1 KD 14: 18 V Avstod: 40 SD, 12 KD, 1 - Frånvarande: 9 S, 7 M, 7 SD, 5 MP, 2 C, 3 V, 3 L, 3 KD, 2 - (KD) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 16 (Immateriellt kulturarv) 2. res. 20 (SD, KD) 54 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 76 M, 20 MP, 20 C, 18 V, 16 L 20: 40 SD, 13 KD, 1 - Frånvarande: 9 S, 7 M, 7 SD, 5 MP, 2 C, 3 V, 3 L, 3 KD, 2 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 15 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SfU21 Ytterligare anpassning av svensk rätt till Dublinförordningen 2. res. 41 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 76 M, 20 MP, 20 C, 18 V, 16 L, 13 KD : 40 SD, 1 - Frånvarande: 9 S, 7 M, 7 SD, 5 MP, 2 C, 3 V, 3 L, 3 KD, 2 - SfU23 Begränsningar i föräldrapenningen för föräldrar som kommer till med barn Punkt 1 (Begränsningsregel i föräldrapenningen) 2. res. 1 (V) 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 76 M, 40 SD, 20 MP, 20 C, 16 L, 13 KD, 1 - 1: 18 V Frånvarande: 9 S, 7 M, 7 SD, 5 MP, 2 C, 3 V, 3 L, 3 KD, 2 - Punkt 2 (Ytterligare begränsningar i föräldrapenningen) 2. res. 2 (M) 3. res. 3 (SD) 76 för res. 41 för res. Kammaren biträdde res. 76 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 20 MP, 20 C, 3 V, 16 L, 13 KD 2: 76 M Avstod: 40 SD, 14 V, 1 - Frånvarande: 9 S, 7 M, 7 SD, 5 MP, 2 C, 4 V, 3 L, 3 KD, 2 - , och (alla V) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. (V) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats som frånvarande. Punkt 3 (Föräldrapenning till dess att barnet fyller m.m.) 2. res. 4 (KD) 13 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 76 M, 39 SD, 20 MP, 20 C, 16 L, 1 - 4: 13 KD Avstod: 1 SD, 18 V Frånvarande: 9 S, 7 M, 7 SD, 5 MP, 2 C, 3 V, 3 L, 3 KD, 2 - SoU22 Privata sjukvårdsförsäkringar inom offentligt finansierad hälso- och sjukvård Punkt 1 (Privata sjukvårdsförsäkringar inom offentligt finansierad hälso‑ och sjukvård) 2. res. 1 (S, MP, V) 138 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 2 S, 76 M, 40 SD, 1 MP, 20 C, 16 L, 12 KD, 1 - 1: 101 S, 19 MP, 18 V Avstod: 1 S Frånvarande: 9 S, 7 M, 7 SD, 5 MP, 2 C, 3 V, 3 L, 4 KD, 2 - (S) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha avstått från att rösta. och (båda S) anmälde att de avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 2 (Utredning om privata sjukvårdsförsäkringar) 2. res. 2 (SD) 41 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 76 M, 20 MP, 20 C, 18 V, 16 L, 13 KD 2: 40 SD, 1 - Frånvarande: 9 S, 7 M, 7 SD, 5 MP, 2 C, 3 V, 3 L, 3 KD, 2 - UbU20 Studiestartsstöd – ett nytt rekryterande studiestöd Punkt 1 (Studiestartsstöd – ett nytt rekryterande studiestöd) 2. res. 1 (SD, C, KD) 74 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 76 M, 20 MP, 18 V, 16 L 1: 40 SD, 20 C, 13 KD, 1 - Frånvarande: 10 S, 7 M, 7 SD, 5 MP, 2 C, 3 V, 3 L, 3 KD, 2 - Punkt 2 (Målgruppen för studiestartsstödet) 2. res. 3 (L) 16 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 40 SD, 20 MP, 20 C, 18 V, 13 KD, 1 - 3: 16 L Avstod: 76 M Frånvarande: 10 S, 7 M, 7 SD, 5 MP, 2 C, 3 V, 3 L, 3 KD, 2 - (S) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 3 (Kommunernas rekryteringsarbete och resurser) 2. res. 4 (M) 76 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 40 SD, 20 MP, 20 C, 18 V, 16 L, 13 KD, 1 - 4: 76 M Frånvarande: 9 S, 7 M, 7 SD, 5 MP, 2 C, 3 V, 3 L, 3 KD, 2 - Punkt 4 (Den närmare utformningen av studiestartsstödet) 2. res. 5 (V) 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 76 M, 40 SD, 20 MP, 20 C, 16 L, 13 KD, 1 - 5: 18 V Frånvarande: 9 S, 7 M, 7 SD, 5 MP, 2 C, 3 V, 3 L, 3 KD, 2 - Kammaren biföll utskottets förslag. FiU24 Utvärdering av penningpolitiken för perioden –2016 Kammaren biföll utskottets förslag. JuU26 Utökad samverkan mellan domstolar Kammaren biföll utskottets förslag. UU9 Strategisk exportkontroll 2016 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden Punkt 1 (Ny krigsmateriellagstiftning m.m.) 2. res. 1 (V) 3. res. 2 (KD) 20 för res. 14 för res. Kammaren biträdde res. (S) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. (M) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej. 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag.