prot · H409125 · 2017-06-14 00:00:00 — Men regeringen har än så länge inte gjort verklighet av förslaget utan varit passiv. Det gör mig bekymrad. Om vi ska klara av att nå målet om inga nettoutsläpp av växthusgaser till 2045, utan att flytta utsläppen till andra länder, då måste vi klara av att ställa om vår industri i allmänhet och vår bas- och processindustri i synnerhet. vill se en ökad industriproduktion i , men med minskande utsläpp. En nollutsläppsstrategi tror vi kan vara ett viktigt verktyg för att åstadkomma detta och för att därmed bidra till snabbare minskande globala utsläpp. Svensk industri ligger i miljö- och klimatmässig framkant. Våra industrier levererar därmed inte bara fantastiska material och produkter utan också klimatnytta. Svensk ståltillverkning är till exempel avsevärt mycket mer koldioxideffektiv än den kinesiska eller amerikanska. Ju mer stål kan producera och exportera, desto lägre blir de globala utsläppen. Detta globala perspektiv är viktigt att ha med sig när nationella klimatpolitik utformas. Avslutningsvis, fru talman, vill jag tacka övriga ledamöter av Miljömålsberedningen. Tack, , Socialdemokraterna! Tack, , ! Tack, , ! Tack, , ! Tack, , ! Självfallet också tack till beredningens ordförande och fantastiska kansli för att ni arbetade hårt och konstruktivt och bidrog till att vi kunde nå den historiska överenskommelse nu klubbar igenom. Sa jag tack till , Liberalerna? förtjänar ett särskilt tack! Det här hade kunnat ge dålig stämning i alliansgänget. Jag vill med kraft uppmana den nu sittande regeringen att vårda och respektera överenskommelsen. Den stora enighet vi i beredningen till slut lyckades nå var varken enkel eller självklar. Det krävde ett enormt arbete och en stor vilja hos samtliga ledamöter och från samtliga partier. Därför vill jag vända mig direkt till klimatminister . Slarva nu inte bort enigheten! Bryt inte mot överenskommelsen genom att föra en politik som leder till ökade utsläpp utanför gränser! Bryt inte mot överenskommelsen genom att lägga skatt på verksamheter som redan omfattas av EU:s utsläppshandelssystem, utan respektera överenskommelsen! Följ det tillkännagivande nu gör om att klimatpolitiken ska bedrivas så att minskande utsläpp förenas med ekonomisk tillväxt! I detta anförande instämde (M). 149 (S) replik: Ett klimatpolitiskt ramverk för Jag vill börja med att tacka . Jag vet vilket hårt och fantastiskt jobb du gjorde – inte minst inom ditt parti – för att vi skulle nå den breda överenskommelse vi nu beslutar om i riksdag, . Den innehåller alltså världens bästa klimatmål. Vi gjorde ett jättejobb, och i det stora hela ska vi vara väldigt glada att vi kunde hitta en så pass stor blocköverskridande enighet om den här riktningen. Jag tror att det är vad och världen behöver. Med det sagt tycker jag att det är lite ledsamt med den väg oppositionen ändå har slagit in på. – och vi kunde höra det från i partiledardebatten tidigare – väljer att måla mörkt och svart. Det kan finnas skäl till det om man är oppositionsparti, men just här tycker jag inte att det finns någon anledning. Vi är också brett överens om att vi ska klara att bygga en hållbar tillväxt tillsammans med minskade utsläpp. Statistiken – det vi vet om de svenska utsläppen – visar att de utsläpp som vi i råder över, de inhemska utsläppen från den icke-handlande sektorn, minskar. Det tycker jag att vi ska vara glada över, och speciellt att de minskar på trafikområdet, som är den stora utmaningen. Sedan är det sant att utsläppen ökar i den handlande sektorn, alltså våra industrier och annat. Den sektorn lyder under EU:s utsläppshandel. Totalt minskar dock utsläppsrätterna inom EU, och att utsläppen ökar inom svensk industri visar ju bara att svensk industri är konkurrenskraftig. Menar verkligen att svensk industri ska flytta utomlands så att vi klarar de svenska utsläppen? 150 (M) replik: Jag har ingen som helst ambition att svartmåla ; jag bara konstaterar, med hänvisning till officiell statistik från , att utsläpp ökar. Det är klart att det i någon mening måste ses som ett misslyckande för den här regeringen. Tycker inte Socialdemokraterna och att det är ett misslyckande att politiken leder till stigande utsläpp i blir jag bekymrad. Man kan ju inte vara nöjd när utsläppen stiger. Sedan är naturligtvis inne på en viktig förklaring, nämligen att svensk industri går bra och att det är därför utsläppen från den handlande sektorn stiger. Jag konstaterar bara att det från såväl Socialdemokraterna som är en ganska stor diskrepans i resonemanget jämfört med när man var i opposition. När vi förde denna diskussion under den förra mandatperioden blev jag som moderat ofta anklagad för siffertrixande. Man menade att det var ett sätt att slingra sig och inte ta ansvar, men passar det. Jag konstaterar att vi behöver hjälpa vår industri att ställa om. Därför driver vi moderater på för en strategi för att hjälpa industrin att göra just det, så att vi klarar av att producera mer stål, mer cement och fler bilar i – men med lägre utsläpp. Jag skulle därför vilja fråga och regeringen varför man inte sätter fart med det arbetet och genomför Miljömålsberedningens förslag om att ta fram en särskild nollutsläppsstrategi för industrin. 151 (S) replik: Ett klimatpolitiskt ramverk för I en seriös klimatpolitik där vi på allvar vårdar den breda överenskommelse vi har måste vi klara av att identifiera var vi behöver göra mer för att minska utsläppen. Och ja, vi behöver göra mer för att minska utsläppen i den icke-handlande sektorn, alltså inom från våra transporter – absolut! Regeringen har också skjutit till stora pengar i klimatpolitiken för att göra det. Vi behöver även minska utsläppen i det som är EU:s gemensamma utsläppshandel. Inte minst är väldigt noga med att påpeka detta här i ; bekymret är att era moderata kompisar i EU driver en helt annan politik. Jag tror alltså att behöver prata med varandra. Men också här driver regeringen naturligtvis en mycket aktiv politik och lägger in pengar till investeringar för att vi ska fortsätta minska våra utsläpp och bygga en hållbar tillväxt. Det är absolut nödvändigt, och det är viktigt att sätta handling bakom orden. Apropå att sätta handling bakom orden: Det presenterar här i stället är en strategi, som vi vet att tillsammans med de borgerliga partierna – man kan dessutom lägga till – alltså vill gå fram och sänka skatten i svensk ekonomi med 100 miljarder. Med 100 miljarder mindre i den svenska statskassan, hur kommer ett parti som att kunna sätta handling bakom orden i strategin och hitta det som till exempel , och söker? De har nämligen plockat fram en innovation där man kan göra stål av vätgas utan utsläpp, men de behöver privat och offentlig investering i form av pengar för att få snurr på det och göra det stort. Hur ska ni klara en sådan investering om ni drar bort 100 miljarder av våra gemensamma pengar i statskassan, ? 152 (M) replik: Jag förstår att och representanter från regeringspartierna inte är så angelägna om att tala om resultat när vi ser att svenska utsläpp stiger som svensk ekonomi bromsar in. Ja, vi har en tillväxt i , men det är anmärkningsvärt att vi har den näst lägsta tillväxten i . Det gör att vi får minskade, eller i alla fall inte tillräckligt snabbt växande, resurser att investera i allt från fler poliser till bättre infrastruktur och stöd till forskningsprojekt som det refererade till. kommer alltid att säga nej till det vi tror är ineffektiva åtgärder. Vi kommer alltid att vara skattebetalarnas försvarare. Vi kommer att stå upp för skattebetalarnas rätt att förvänta sig att de pengar de surt har arbetat för och betalat i skatt också ska leverera faktisk nytta. Vi ser tyvärr att mycket av regeringens politik inte gör det. Vi ser att kostnaderna skenar men att utsläppen faktiskt stiger i . För att vi ska vara ett föregångsland måste vi lyckas kombinera en stark ekonomisk utveckling med minskande utsläpp, och det gör inte den här regeringen. Då tror jag att det behöver vara åtgärder som gör att industrin kan vara konkurrenskraftig som utsläppen minskar, och då är detta strategin – något vi i Miljömålsberedningen ju var överens om är ett viktigt verktyg för att klara detta. På europeisk nivå var det faktiskt så att drev på för att regeringen skulle komma med ett bättre mandat till förhandlingarna när det gäller reformeringen av utsläppshandelssystem, och vi fick till möjligheten att ha en översyn för att ytterligare skärpa ambitionsnivån . Det är så vi kan skapa incitament för industrin att ställa om, men vi måste säkerställa att svensk och europeisk industri är konkurrenskraftig. Det gör man nog inte genom att kraftigt höja skatterna på jobb, företagande och allt som är viktigt för företagande och jobbskapande, fru talman. 153 (SD): Ett klimatpolitiskt ramverk för Jag vill inleda med att yrka bifall till reservationerna 1 och 2. Jag vill också säga några ord om att vi från sida är med på ett tillkännagivande gentemot regeringen inom klimatpolitiken. Jag tycker att det är glädjande att oppositionen har kunnat enas. Det visar också att det finns ett alternativ till regeringens ineffektiva klimatpolitik och att det går att göra denna mer effektiv om man samarbetar. Vad klimatpolitiken i grunden handlar om är att miljarder människor just nu reser sig ur fattigdom, vilket ju i grunden är något fantastiskt. räknar FN med att antalet människor som inte kan äta sig mätta kommer att vara mer än halverat. Andelen människor som lever i extrem fattigdom har minskat från till . Allt färre länder styrs av kommunister och andra totalitära diktaturer. Världshälsan blir bättre, och medellivslängden ökar. Mycket arbete återstår, men utvecklingen går åt rätt håll, vilket man har all anledning att vara glad över. Kopplingen till vårt område blir ganska uppenbar: Att människor mår bättre och blir rikare – eller mindre fattiga – leder också till att de börjar att efterfråga nya saker. Befolkningen har ökat kraftigt, vilket leder till att efterfrågan på energi ökar exponentiellt. Vad klimatpolitiken i grunden handlar om är ett skriande behov av billig och stabil energi. Detta är vad det handlar om, och det är också vad vi egentligen debatterar här. Det har talats om en boom för sol och vind, men statistiken visar att det inte är på det viset. Mer än tre fjärdedelar av all energi kommer från fossil kraft. har förnybart ökat . Förnybart handlar mestadels om att man eldar ved. Sol och vind står för och är knappt relevanta i ett globalt perspektiv, enligt uppgifter från IEA, som är motsvarigheten till på energiområdet. Det talas väldigt mycket om den gröna revolutionen inom förnybart, men det hörs mer om den i prat än vad man kan se i statistiken. De närmaste decennierna kommer vi inte att få se någon betydande skillnad, om vi ska tro på de prognoser som finns och tar hänsyn till de utfästelser som har gjorts i samband med Parisöverenskommelsen. Om man följer debatten här ska lösningen i vara att vi fortsätter att subventionera sol och vind ännu mer och att vi saboterar svensk energimarknad genom att få ned priserna så att det knappt blir lönsamt för någon att producera någonting alls. Det är ju där vi befinner oss – alla skriker efter fler lättnader, även när det gäller vind och sol. Vi fick en energiöverenskommelse som gör att vår kärnkraft kanske orkar fortsätta ett tag till. Så som överenskommelsen är formulerad går den dock inte att uppfatta på något annat sätt än att kärnkraften ska vara borta 2040 – detta trots att klimatforskningen, IPCC med flera är överens om att kärnkraft är något som vi behöver mer av. Det är där vi behöver satsa mer på forskning och utveckling, men trots detta är kärnkraften något som vi ska putta ut. Ett klimatpolitiskt ramverk för Utöver detta vill vi subventionera biodrivmedel. Detta kanske minskar utsläppen i , men det kan mycket väl öka dem globalt, om man tar hänsyn till markanvändningen. Våra biodrivmedel är till största delen importerade, och så lär det fortsätta att vara . Detta är ingen vettig politik om man vill angripa globala klimateffekter. Vi har hört en del om klimatavtalet från , som även kallas Parisöverenskommelsen eller . Denna överenskommelse har många olika namn i olika länder – det beror på vad man behöver sälja till folket. Det talas om Parisöverenskommesen som något slags frälsning, men det är ju inte det som det handlar om. Som ett litet land sett till såväl utsläpp som befolkning får vi vara glada för alla globala initiativ. Vi i är tillfreds med att man har kunnat enas om någonting, oavsett hur mycket det egentligen är. Men vi bör vara införstådda med att i grunden bygger på tomma löften, som sålts till folket med hjälp av ett extremt ambitiöst mål. Detta mål har ingen koppling till vare sig löften eller föreslagna åtgärder. Att nu har lämnat – eller att man formellt sett kommer att göra det – tror jag varken gör till eller från. Att som många debattörer föra apokalyptiska resonemang om detta blir närmast löjeväckande. Jag läste att utrikesminister avfyrade en tweet i samband med beslut. Hon skriver att beslut att lämna Parisöverenskommelsen är ett beslut att lämna mänsklighetens sista chans att säkra framtiden för våra barn. Det är här någonstans som det blir extremt löjeväckande. Det handlar om ett icke-bindande avtal med ytterst frivilliga löften. Det kommer inte att göra någon skillnad för mänskligheten. Det kan möjligtvis skapa en grund för samarbete, samverkan och möjlighet att komma fram till nya förslag framöver. Det är förmodligen ingen katastrof för heller, för teknikutvecklingen kommer att fortsätta där. Den har också bidragit till att öka tillgången och sänka priserna på gas och till att till viss del konkurrera ut kolet, som ju är det absolut viktigaste som måste ske på det globala området. Det vi i huvudsak ska fatta beslut om är regeringens förslag till klimatlag och nytt ramverk för klimatpolitiken. Från sida har vi föreslagit att stora delar av propositionen ska avslås. Det gäller dock inte allt. Eftersom , vilket jag har påpekat, ser global samverkan som ovärderlig inom klimatpolitiken ställer vi oss bakom det mål som man har satt upp i anslutning till klimatavtalet i och de preciseringar av miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan som regeringen med anledning av detta avtal föreslår. I övrigt yrkar vi avslag på förslaget i propositionen. Varför gör vi då det? Jag tänkte gå igenom några avsnitt av propositionen. avvisar förslaget om klimatlagen. Vi gör det på samma grunder som flera tunga remissinstanser, bland annat Lagrådet, som sågade propositionen ganska kraftigt. Ett klimatpolitiskt ramverk för När det gäller lagstiftning bör man vara ansvarsfull. Om man ska klubba igenom en lag i riksdag ska den ha någon formell effekt. Det finns ingenting som säger hur denna lag skulle få någon effekt och vara bindande, som lagstiftning ska vara, när den saknar sanktionsmöjligheter och kan rivas upp av när som helst. Den har lika stort värde som vilken överenskommelse som helst, och det framstår som att lagen enbart är till för syns skull – för att kommunicera fina ord i tidningen. I propositionen saknas argument för att lagstiftningen skulle stärka arbetet med att minska utsläppen av växthusgaser. Flera olika utsläppsminskningsmål omfattas också. Svensk klimatpolitik har byggt på att ska gå före andra länder på området och besluta om betydligt större utsläppsminskningar. Regeringens proposition är ett steg i samma riktning. Genom att övertrumfa mål som beslutats såväl i som i EU hoppas man kunna påverka andra länder att gå i samma riktning. Utgångspunkten är såklart sympatisk, men det saknas någonting som tyder på att denna strategi kommer att fungera i praktiken. Det finns ingen forskning som stöder regeringens föregångsstrategi, och en analys av konsekvenserna av en radikal svensk föregångspolitik på klimatområdet saknas i propositionen. är och ska vara ett föredöme inom klimatpolitiken, men det är inte givet att detta görs bäst genom att ständigt presentera de dyraste och mest radikala utsläppsminskningsmålen. Om andra länder ska stimuleras att ta efter är det grundläggande att låga svenska växthusgasutsläpp kan förenas med en stark ekonomisk tillväxt som skapar jobb och välfärd. När det gäller det långsiktiga utsläppsmålet ställer vi oss frågande till att föreslå betydligt mer ambitiösa mål än vad som beslutats på EU-nivå, speciellt när detta förslag helt saknar styrmedel och analyser av vilka konsekvenser dessa styrmedel skulle kunna få . Vi ser inget motiv till att vi i ska anta nya mål. Vi kan behålla de mål som vi har. Detsamma gäller etappmålen till 2030 och 2040. De är omöjliga att ta ställning till , eftersom det saknas en strategi för hur målen ska kunna uppnås. Det är dock positivt att målen inkluderar kompletterande åtgärder. Men det är problematiskt och saknas analys av hur stora nivåer som ska tillåtas och varför de över huvud taget bör begränsas. Eftersom klimatfrågan är global är det viktigt att politiken bygger på detta. Om utsläppen sker här i eller om vi minskar dem någon annanstans borde vara fullständigt irrelevant om man vill minska utsläppen globalt och har det temperaturmål som propositionen innefattar. Regeringen föreslår också ett klimatpolitiskt råd. Vi avstyrker förslaget och anser inte att det behöver inrättas. Såväl behovet av det föreslagna rådet som dess status framstår som mycket oklart. Det finns redan instanser som gör allt detta jobb . , och har i uppgift att granska regeringens åtgärder på området. De kommer också att återkomma med rapporter. Uppgiften att bedöma huruvida regeringens politik är tillräcklig för att uppfylla målen hanteras av inom ramen för dess nuvarande uppgifter, varför ett klimatpolitiskt råd är överflödigt. Det kan framstå som att regeringen i brist på medhåll från befintliga instanser ser ett behov av att inrätta ett mer välvilligt råd, vilket naturligtvis inte är någon lämplig utgångspunkt. Vi har ju här i kammaren vid åtskilliga tillfällen kunnat konstatera att och har sågat regeringens och ofta den tidigare alliansregeringens politik på området fullständigt utan att man har brytt sig speciellt mycket. Ett klimatpolitiskt ramverk för Som jag inledde mitt anförande med handlar det vi debatterar i grunden om hur fattiga människor ska kunna få det bättre, hur de ska kunna få tillgång till energi. Hur man kan göra det utan att hämma deras utveckling och inte öka utsläppen så kraftigt är det stora dilemmat här. Jag tror att vi skulle ha mycket att vinna på att föra en mer utvecklad kostnads- och nyttoanalys av vad som är det mest effektiva att satsa på. Är det mer subventioner och mål för vad som ska hända i en viss sektor i ? Eller ska vi kanske satsa lite mer på teknikexport i stället och inrikta oss på att helt enkelt bekämpa utsläppsproblemen där det betyder något? 154 (M) replik: Att kort sammanfatta vad anförande gick ut på är inte alldeles enkelt, för det höll verkligen inte ihop. Å ena sidan säger att står bakom målet från om att hålla temperaturökningen väl med sikte på . Å andra sidan säger att vi i inte kan sätta upp så ambitiösa mål. Men, , målen handlar ju om hur ska ta sitt ansvar för att minska utsläppen så mycket som krävs för att ambitioner ska kunna nås. Jag kan tipsa att läsa lite grann om vilka slutsatser IPCC drar när det gäller vilka utsläppsminskningar som behöver göras. Vi behöver alltså globalt i princip ha kommit ned till noll i mitten av detta århundrade för att därefter nå negativa utsläpp. Om vi då i Miljömålsberedningen säger att det är rimligt att når målet 2045 ligger det ganska väl i linje med vad forskningen brett har kommit fram till behövs för att vi ska klara målen. Det är väldigt förvirrande att ställa upp på målen och kritisera för att det inte är tillräckligt konkret och för att länderna inte svarar upp mot det. Men när vi i försöker svara upp mot det och lägga fast tydliga målsättningar för den långsiktiga inriktningen, då är det fel. frågar vad det finns för motiv för att sätta upp de här målen. Ett tydligt motiv är att de är efterfrågade, att näringslivet och samhällets aktörer frågar vad politiken vill långsiktigt. Om man ska investera i ny teknik, ett nytt raffinaderi, en anläggning för att producera biodrivmedel, batterier eller vad det nu kan tänkas vara krävs det nämligen att man vet att oavsett om det är en rödgrön regering eller förhoppningsvis en stark alliansregering ligger i alla fall huvudlinjerna fast. Varför vill inte bidra till att ge de långsiktiga spelregler som näringslivet behöver och efterfrågar? 155 (SD) replik: Ett klimatpolitiskt ramverk för är bra i den meningen att man är överens om vart man vill komma någonstans. Man vill minska utsläppen av växthusgaser globalt i världen. Det är jättebra. Problemet är att inte är så mycket mer än det. Det är det som är problemet. Då är frågan: Hur kommer vi dit? Det är ju inte vår miljömålsberedning som kommer att uppfylla målet i , utan utsläppen måste minskas i övriga världen helt enkelt. Det är ingenting som vi kan göra här i , men vi kan arbeta för att bidra till att skapa de möjligheterna och lyssna på forskningen. mest välmeriterade klimatforskare, , säger att vi inte kan satsa på kostsamma utsläppsminskningsåtgärder i . Vi ska satsa på teknikexport, och vi ska ha en forskningsreaktor med ny kärnkraft och försöka exportera den tekniken utomlands. Vi ska försöka stimulera våra företag att sälja sina värmepumpar i utvecklingsländerna. Det är sådant som han för fram och tycker är viktigt. Sedan finns det säkert forskare som tycker annorlunda. Men det är inte så att alla är överens om att det bästa sättet att lösa globala problem med växthusgasutsläpp är radikala åtgärder i . Energin behöver klara spelregler, men det är ingenting som vi får med utsläppsmålen eftersom de saknar styrmedel och strategi och inga partier är överens om dessa. Det är klart att det är jättemånga företag som vill ha bidrag och subventioner för just sin teknik och sitt biodrivmedel, men om det är det mest effektiva sättet att använda skattemedel vet vi inte . Det är vi inte ett dugg överens om i Miljömålsberedningen. som är närmast religiösa när det gäller att uppfylla målen är i alla fall tydliga med att det inte får ske på bekostnad av vår konkurrenskraft. Det är bra att har den ståndpunkten, men det innebär att ni inte vet om ni är beredda att stenhårt genomdriva de ganska radikala målen. 156 (M) replik: ska vara ett föregångsland, och Miljömålsberedningen är rätt tydlig med vad det innebär. Det innebär att man måste lyckas förena minskande utsläpp med ekonomisk utveckling. Målen som har satts upp, som är ambitiösa och krävande för denna och kommande regeringar, har ett antal villkor. Ett villkor är att utsläppen inte får öka i andra länder på grund av de åtgärder som vidtas i . Ett annat villkor är att målen ska nås som vi värnar och helst stärker vår svenska konkurrenskraft. Om vi lyckas med det kan vara ett föregångsland. Sedan kommer alltid att kritisera ineffektiva åtgärder. Det kan ledamoten vara helt lugn över. kommer också att alltid se det som en viktig roll för att exportera teknik, kunnande och naturligtvis varor och tjänster. Det är därför som vi vill skapa förutsättningar för fler jobb och fler företag i att växa, och det är därför som forskning och teknikutveckling alltid har varit en bärande del av moderat miljö- och klimatpolitik. Vi behöver helt enkelt utveckla bättre lösningar på dagens problem och utmaningar. Därför är jag stolt över att under Alliansens tid, tillsammans med , hade den högsta andelen forskningsanslag i relation till bnp. Jag tror verkligen på att forskning och satsning på dessa områden är effektiv klimatpolitik som i förlängningen genererar jobb och företag i . Ett klimatpolitiskt ramverk för Jag tycker att politik haltar och inte går ihop. Det efterlystes också mer av nytto- och kostnadsanalys, men är emot att man inrättar ett oberoende granskande klimatpolitiskt råd. Det är inte så att eller andra jämt och ständigt följer upp den svenska klimatpolitiken.