prot · H50945 · 2017-12-07 00:00:00 — Det säger oss att vårt försvar är gemensamt, att vi tillsammans har ansvar för att skydda fortlevnad och frihet. Det är fel att säga att frivilligheten ensam är det goda och att plikten ska nyttjas så lite som möjligt. Det är fel eftersom plikten är ett hedersamt begrepp. Försvar och samhällets krisberedskap Avskaffandet av grundutbildningen av värnpliktiga ledde till att vi inte längre kunde fylla våra förband fullt ut, trots att vi bara har två brigader i målramen. Till slut fick denna brist erkännas, och äldre värnpliktiga fick krigsplaceras i brigaderna. I fråga om brigaderna är två planerade, men vi har bara en tillgänglig . När grundutbildningen av värnpliktiga upphörde blev det alltså svårt att bemanna arméns fältförband. Men det var inte det enda problemet som uppstod. Rekryteringen överlag blev lidande. Det har accentuerats att grundutbildningen av värnpliktiga i hög grad för unga människor närmare ett senare frivilligt engagemang i försvaret. Följden blev att all rekrytering till försvaret försvårades när grundutbildningen av värnpliktiga upphörde. Man frågar sig varför detta olyckliga steg togs. Vi lämnade den allmänna värnpliktsutbildningen, den som fortfarande har kvar. Men varför nöjde vi oss inte med att, som och , övergå till partiell värnpliktsutbildning? Experimentet med att inte grundutbilda värnpliktiga blev en katastrof. stänger vi ned detta personalförsörjningsexperiment. Bit för bit återgår vi till en naturlig ordning för försvaret. Tyvärr saknas det fortfarande en bit. Det är en faktor som inte kan rundas. Det är anslaget, försvarsanslaget, utgiftsområde 6. För att utveckla ett invasionsförsvar behövs ett försvarsanslag om av bnp. Därom är de flesta överens. Egentligen skulle anslaget kanske vara av bnp under , medan ett antal större materielsystem anskaffas för att sedan falla tillbaka till 2 – . SD har haft som mål att sätta en trappa för försvarsanslaget så att det successivt kan öka till av bnp. har samtliga allianspartier gjort liknande uttalanden. Det är mycket bra. Trovärdigheten i dessa uttalanden prövas dock av partiernas budgetmotioner i . Först om man i den treåriga statsbudgeten motionerar om prioriterade anslagshöjningar för försvaret har man bevisat att man menar allvar. Om vi dyker ned i budgetmotionerna och granskar just det ser vi att satsar mer än regeringen . Vi ser också att Liberalerna satsar mer än regeringen , vilket sa tidigare. Det är alltså två partier som budgeterar för en kraftig höjning av försvarsanslaget: och Liberalerna. Och två partier är mycket bättre än inget. Men avgörande i längden är om vi kan få en majoritet i kammaren för att kraftigt höja försvarsanslaget. Regeringen fick i försvarsbeslutet genomslag för en upprustningstakt på . Med den takten kommer det att ta 60–att bygga ett fullt utbyggt invasionsförsvar. Med den takt som och Liberalerna budgeterar för kommer det att ta 10–. Det är en avgörande skillnad. Det talas om upprustning och tillskott nu när vi diskuterar försvarsanslaget. Men om vi tittar på Sipris jämförelser av försvarsanslaget ser vi att alla regeringar från och framåt har sänkt försvarsanslaget. När tillträdde 1969 var försvarsanslaget av bnp. När tillträdde 1991 var siffran 2,28. När tillträdde 2006 var siffran 1,33. Och när tillträdde 2014 var siffran 1,14. Försvar och samhällets krisberedskap med regeringen har siffran krympt till . kommer upprustningen i den takt som försvarsbeslutet fastslog. Det innebär att kommer försvarsanslaget öka till av bnp. Försvarsanslaget blir alltså lägre än när regeringen tillträdde. Vad får det då för följder att vi har ett mycket lågt försvarsanslag och en mycket låg upprustningstakt? En av följderna är helt uppenbar. Efter det att vi beställde endast 60 nya köper vi in endast en bataljon med luftvärn. Efter att ha nedskalat luftförsvaret så till den grad kan vi konstatera att det finns ytterst lite medel kvar till övrigt materielinköp. Alltså: Med nuvarande försvarspolitik kan vi inte bygga ett invasionsförsvar. Försvarsanslaget måste höjas kraftigt. anser att försvarsanslaget måste höjas så att vi kan ha 160–200 , åtta armébrigader, tre amfibiebrigader där utgörs av värnpliktiga, luftvärnsbataljon i varje brigad, tio ubåtar, tio korvetter och därtill fördelningsförband. Vi hörde tidigare här i debatten att vi i partierna måste i det grova perspektivet skissa på vilket försvar som vi föreslår. har vi sagt vårt. Det vore bra om övriga partier kunde säga sitt. 147 HANS (M) replik: Jag tillhör dem som tillönskar Liberalerna all lycka till när det gäller att ligga på rätt sida om marginalerna. Jag hoppas att det ska fortsätta att prägla partiets arbete här i kammaren. Det intressanta är – precis som konstaterade – att fler partier pratar och lägger fram förslag som handlar om att man vill ha försvarsansträngningar motsvarande av bnp. Det finns lite olika trappor, och det uttrycks på lite olika sätt. Den intressanta frågan är egentligen varför man gör det. Detta sker inte i ett vakuum. Man skriver inte bara en formulering eller återanvänder någonting som är anno dazumal. Man använder inte heller formuleringar som malkulorna har bevarat . Det här sker i en kontext och i en helhet. Det som förenar moderater, liberaler, centerpartister och kristdemokrater är att vi ser den rätt gruvliga bild som finns i vårt närområde och den hotbild som finns i . Där finns ju inte med. Ni använder ordet alliansfrihet relativt återkommande. Vad skiljer er definition av alliansfrihet från definition? Sedan brukar ni återkommande säga att våra rustningar inte hotar någon. Men varför har vi ett försvar, fru talman? Jo, det är för att möta de hot och de utmaningar som finns i vårt närområde. Då är det väl klart att vi reagerar mot den upprustning och tröskelsänkning som ägnar sig åt i vårt närområde. Vi såg 2014 och andra aktiviteter. Våra rustningar har ett klart syfte. Det finns ett mål och en tanke bakom. Vi säger av bnp. 148 (SD) replik: När det gäller hotbild har vi sverigedemokrater alltid tagit fasta på att de ryska upprustningarna skapar en obalans som påverkar säkerheten i vårt närområde. Försvar och samhällets krisberedskap Det var bara tre som sa att det inte fanns någon hotbild. Man såg inte att de ryska rustningarna påverkade vår säkerhet. Så den frågan slår faktiskt tillbaka på er, måste jag konstatera. Med alliansfrihet menar vi att man kan vara icke alliansfri eller med i en allians. Det finns ingenting däremellan. En allians föreskriver att man knyts fast vid ömsesidiga garantier. Vi förespråkar ett militärt förbund – alltså en allians – med . Om vi skulle ha en allians med skulle det innebära att om kom i krig skulle vara med från första sekund, hjälpa till och delta i försvaret. Så fungerar allianser. Man fattar ett beslut i fredstid som kan effektueras om det blir krig. De solidaritetsförklaringar som sentida regeringar har gjort har ju inte som följd haft att kommer att kunna hjälpa till om det är krig. Det är väldigt svårt att i krigstid fatta beslut om att delta. Alliansen föreskriver att man håller fast vid en förklaring om att man ska hjälpa till. Detta om begreppet alliansfrihet. Jag tror att det står med i alla ordböcker, så jag behöver kanske inte fördjupa mig i det. Om rustar som ett alliansfritt land eller om vi gör det tillsammans med hotar inte våra rustningar någon stormakt. Det är ingen som tror att vi skulle vara offensiva. Det har definitivt en betydelse för säkerheten. 149 HANS (M) replik: Jag ska ge en chans till att utveckla detta. Jag ska bara fylla på med några följdfrågor. Jag förstår det såtillvida att säger nej till europeiskt samarbete. De säger nej till Natosamarbete. Man vill behålla allianslösheten, men man är beredd att bygga en allians med ett land, nämligen med . Då måste utveckla på vilket sätt säkerheten och styrkan ökar i samarbete med 1 land i stället för 29 länder. På vilket sätt är den allianspolitiken mycket starkare med 1 land i stället för med 29 länder? Det är precis som säger, att om man ingår den typen av vapenbrödraskap är det ju bindande. Sedan säger att våra rustningar inte ska hota någon. Skulle och ingå en allians skulle det inte hota någon. Jag tycker att vi ska varna för att han använder sig av ett narrativ som är rätt farligt. För sedan permanentade sin närvaro på . Precis som sa kommer vi dessutom att göra detta till ett regemente. Då stod det i rysk press att läsa: rustar upp strategisk ö i . Därför ska man vara väldigt försiktig med att använda sig av den här typen av narrativ. talade också om en obalans. är inte en obalans, utan har målmedvetet och tydligt ökat sina försvarsupprustningar. Med den illegala annekteringen av har man visat vad man är kapabel till. Då använder man hela verktygslådan: desinformation, propaganda, spridning av den här typen av narrativ. Som parti måste man då tänka efter om ens ledamöter dyker upp i eller i . 150 (SD) replik: Försvar och samhällets krisberedskap Återigen: svänger i försvarsfrågan än hit och än dit. Det var bara som var väldigt hårda med att försvarsanslaget inte skulle öka med en enda krona. Man sa att de ryska rustningarna inte påverkade vår säkerhet. säger de någonting helt annat. Ni är inte stabila när det gäller försvarspolitiken, tyvärr. Vi försvarspolitiker besöker från tid till annan. Amerikanerna säger att det viktigaste är att vi stärker vårt försvar och tar ansvar för vårt område. Sedan är det sekundärt om vi går med i Nato. De säger att de tycker att det vore bra, men det är inte centralt. Det centrala är att vi rustar och tar ansvar. Det är värt att lägga märke till. När det gäller säkerhetspolitik finns det en balans mellan stormakterna. Det finns en kärnvapenbalans som har stor betydelse. De som förespråkar ett Natomedlemskap för gör gällande att vi då skulle få en mycket stärkt militär förmåga. Självklart är det så. Vi som förespråkar alliansfrihet tror att om och – för vi kommer att fatta samma beslut; så blir det ju – går med i Nato kommer Nato att finnas vid östliga gräns. Det kan skapa problem med ökade spänningar. Den risken tycker vi och många andra är solklar. Att vi har en försvarsallians med höjer naturligtvis tröskeleffekten. Om vi är två krigsmakter som kan försvara höjs tröskeleffekten. Även innan man kan optimera försvarsmakternas gemensamma verkan höjs den direkt. 151 (L) replik: Jag tyckte att inlägg vad avser totalförsvarsplikten från det tidiga 90-talet fram till föranleder en förklaring. Jag ska inleda med att säga att jag hör till dem som tror att det var ett misstag att plikten kom att helt upphöra . När nu grundutbildning med plikt återupptas från kommer vi säkert att få erfara att det är en sak att säga värnplikt men en helt annan sak att tillämpa den. Tid har gått, och saker har glömts. Vi är dock i en situation då det är helt nödvändigt. Skälet till att man kom fram till beslutet var, bedömer jag, att under en lång rad av år misshanterades värnplikten. Man minskade de kullar som togs ut i utbildning. Man avskaffade plutonbefälsutbildningen och kompanibefälsutbildningen. Till slut var bevakningssoldat den vanligaste befattningen som man kunde få. Den gav inte ens möjlighet till att åka på internationella insatser. Man avskaffade alla repövningar. När rekryterna muckade var det den sista gången de såg regementet. Om man gör så här med plikten tappar den sin folkliga förankring. Jag kan berätta att , då plikten avskaffades, hade vi fler som frivilligt sökte sig till det militära och till grundutbildningen än vad vi kunde erbjuda plats till. Jag som liberal kände att det blev väldigt svårt att förklara för väljare och inte minst de unga att man med plikt skulle ta ut folk när det fanns tillräckligt många frivilliga. I det här landet har vi något som kallas proportionalitetsprincipen. Den innebär att man bara ska ta till tvång om nöden kräver det. Situationen var inte sådan då. 152 (SD) replik: Försvar och samhällets krisberedskap Naturligtvis är det så att de omorganiseringar som skett i försvaret från tid till annan och i flera omgångar har varit till nackdel för försvaret. Att man behöver för att genomföra en förändring gäller varje organisation. Självklart är det så. Hade vi sverigedemokrater varit med hade vi kunnat bidra till ett mer långsiktigt och stabilt perspektiv på det hela. Det är en läxa för oss alla att försvarspolitiken måste ligga mer stabil , annars slösar man resurser. Den strategiska timeouten är exempel på något som blir mycket kostsamt när vi nu ska återgå till totalförsvar. Det är inte de flesta partier här i kammaren sa att det civila försvaret ska bli av en helt annan karaktär än det gamla civila försvaret. Det ska bli ett nytt, effektivt och jättebilligt system. Vi sverigedemokrater sa: Intressant! Kan vi få se den skissen? Jag har tjatat om den där skissen, men den kom aldrig fram. visar den nog sig snart. Vi får se hur det ser ut i Försvarsberedningens rapport. Allting tyder på att det gamla totalförsvaret trots allt var ett ganska bra system som vi kan ta till oss, återinföra och vidareutveckla. När man väljer ut unga som ska genomgå utbildning i värnplikt tar man kanske de som visar ett intresse för det. Det tycker också jag är vettigt. De tal som anges vad gäller de som ska utbildas i värnpliktens grundutbildning – 4 000–5 000 – är en låg siffra. Vi anser att man bör jobba med uppemot 12 000–14 000 . Men vi förstår att det kan ta , eftersom vi också måste ha folk som utbildar. 153 (L) replik: Jag tror att plikten inte bara kommer att lösa kvantitativa problem, utan den kommer även att lösa kvalitativa sådana i det svenska militära försvaret. Vi märker hur det blir allt svårare att få rekryter till de mest kvalificerade befattningarna. Det beror på att det urval, det underlag, som totalt finns att tillgå har smalnat av väsentligt, inte bara utan faktiskt än så. Man kan fundera över varför Sverige sjönk så djupt i den strategiska timeouten. En av de förklaringar som jag har kommit fram till, fru talman, har för del tyvärr en koppling till det faktum att är eller åtminstone anser sig vara militärt alliansfritt. Det är min bedömning att inom Nato har dess medlemsstater pushat varandra, som vi upplevde vår strategiska timeout. Detta gör att exempelvis vårt lilla grannland i väst, , gör anspråk på att kunna slåss i brigadformatet. Det är en förmåga som vi gav upp någonstans . Jag instämmer helt med i att det inte går att ha en konjunkturbaserad eller hotorienterad försvarsmakt. När man förlorar en förmåga tar det evig tid och stora resurser att återskapa den. Det som Försvarsmakten ibland har kallat förmågeglapp har i stället blivit ett förmågetapp, som har bestått . Att reparera detta är kostsamt, och det tar oändligt . Vi behöver bli mer stabila. Min slutsats, fru talman, är att vi hade varit mer stabila inom ramen för försvarsalliansen . 154 (SD) replik: Försvar och samhällets krisberedskap Vad gäller utveckling är vi medvetna om att även bland de länder nere på kontinenten som är Natomedlemmar har de flesta nedrustat väldigt kraftigt. Hela har nedrustat. Jag ska väl inte tala om hur Natoländer ska rusta. Men jag ser det som bra för att nu kräver att Natomedlemmarna ska uppfylla sitt krav om av bnp. Om alla Natomedlemsländer i rustar upp till dessa kommer det att stärka säkerhet. Det kommer indirekt också att påverka säkerhet. Jag delar uppfattning om att vi som alliansfria kanske borde satsa någon halv procent mer än de som är med i försvarsalliansen. Att ha som exempel och föredöme kanske inte kan gälla . har ju gått på Natolinjen fullt ut och har släppt sin förmågebredd. De är duktiga medlemmar i och gör starka insatser i internationella operationer. De tog exempelvis ett tungt grepp i . De fyller en roll på det sättet. Den danska modellen passar alltså inte . Vi som alliansfria måste ha en förmågebredd. Vi har tunnat ut det svenska försvaret, men vi har behållit förmågebredden. Vi har dock inga siffror på regementena längre, eftersom de är så få. Man kan ändå konstatera att försvarspolitiska linje har fått rätt. Ni andra partier har till slut kommit över och tagit till er vår politik. Det gäller visserligen inte i alla frågor, och inte i försvarsalliansfrågan, men i mycket annat. Därför bjuder jag in er till nästa övergång: Släpp det här med att det räcker med en enda armébrigad för att skapa en tröskel! Ingen tror ju på detta. Att vi enbart har en armébrigad beror på att vi anslår så lite pengar. Det finns ingen taktik bakom tanken att en brigad skapar en tröskeleffekt. 155 (MP): Vid en diskussion om försvarspolitik är det alltid klokt att börja i säkerhetspolitiken. Det säkerhetspolitiska läget i vårt närområde och i vår omvärld är sämre , precis som flera föregående talare har konstaterat. En central säkerhetspolitisk vändpunkt var den ryska ockupationen av och kriget i östra , som visade att nu är berett att ifrågasätta den regelbaserade världsordning som är beroende av och vill stå upp för politiskt. Den säkerhetspolitiska osäkerheten ökar ytterligare med oklarheten kring vilken riktning EU nu kommer att ta i ljuset av brexit och med den amerikanska administrationens oklara signaler och dess antydan om att vilja engagera sig allt mindre i globala frågor. Men vi står också inför ett säkerhetspolitiskt läge där hotbilden är bredare och mer komplex . Gränsen mellan fred och krig är inte lika tydlig. Hybridkrigföring, där konventionella militära metoder kompletteras och ersätts med andra åtgärder, har blivit vanligare. Det gäller i synnerhet saker som cyberkrigföring, ekonomisk krigföring och desinformationskampanjer, exempelvis politiskt stöd till oppositionsgrupper i andra länder i syfte att skapa interna oroligheter. Även om risken för ett invasionshot mot är lågt måste vi vara medvetna om att det pågår verksamhet också i från andra länder vad gäller sådant som desinformationskampanjer och spioneri. Det förekommer naturligtvis också militära anfallsövningar mot och kränkningar av vårt territorium. Försvar och samhällets krisberedskap Till dessa antagonistiska hot ska dessutom läggas risken för olyckor och naturkatastrofer i form av skogsbränder, stormar med mera. Alla dessa hot behöver ett modernt totalförsvar och en modern krisberedskap kunna hantera. Jag är därför glad att representera en regering som driver en modern försvars- och säkerhetspolitik, en politik som riktar in sig på att hantera den spännvidd av utmaningar som står inför och där utgångspunkten handlar om att värna mänskliga rättigheter, självständighet och befolkningens liv och hälsa. Att avhandla alla delar här i kammaren låter sig tyvärr inte göras, men jag skulle vilja lyfta fram två områden som ligger mig varmt om hjärtat. För det första, fru talman, vill jag lyfta fram regeringens arbete med att stärka informationssäkerheten. Med i regering har det ställts högre krav på informationssäkerhetsarbetet, som en ny strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet har utarbetats. Regeringen har bland annat infört ett system för obligatorisk it-incidentrapportering för statliga myndigheter för att förebygga, upptäcka och hantera it-incidenter. hade drygt 200 it-incidentrapporter lämnats in till MSB. Regeringen har dessutom gett en särskild utredare i uppdrag att kartlägga behovet av att förebygga att säkerhetsklassificerade uppgifter eller övrig säkerhetskänslig verksamhet utsätts för risker i samband med utkontraktering, upplåtelse och överlåtelse av sådan verksamhet samt att föreslå åtgärder, till exempel tillståndsprövning. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, har en mycket viktig funktion för att bidra till informationssäkerhetsarbetet, bland annat genom att ta fram föreskrifter om hur andra myndigheter ska arbeta med detta. Genom samverkan med den privata sektorn har MSB också etablerat ett nytt forum som syftar till att öka informationssäkerheten i it-leverantörssektorn. MSB har dessutom fått ett rejält tillskott för att jobba med just informations- och cybersäkerhetsarbetet genom den senaste uppgörelsen i försvarsgruppen. Detta verkställer vi . För det andra, fru talman, är det i ett förändrat klimat helt avgörande för att satsa på förebyggande arbete mot naturolyckor. Även här konstaterar jag att MSB har ett viktigt arbete: att på olika sätt stödja aktörer i att förbereda sig för de naturolyckor som klimatförändringarna för med sig. För att möjliggöra förebyggande åtgärder i utsatta områden har regeringen satsat pengar som fördelas på ett tiotal kommuner för förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor. Här handlar det framför allt om stabilitetshöjande åtgärder och åtgärder för att förebygga risken för översvämningar. I arbetet med klimatanpassning har MSB även gjort nya kartläggningar över 17 områden som hotas av översvämning när vattenflödena uppnår en viss nivå. De 17 översvämningskarteringarna innehåller nya höjddata och klimatanpassade 100- och 200-årsflöden. Det här arbetet är mycket viktigt, eftersom det ger en högre detaljeringsgrad och längre planeringshorisont för kommunerna i deras samhällsplanering. Därutöver har stabilitetskarteringar genomförts avseende ras och skred för att kunna vidta förebyggande åtgärder i bebyggda områden. Riskhanteringsplaner med mål och åtgärder har också rapporterats till EU för de 18 områden i som bedöms ha betydande översvämningsrisk, vilket har stärkt beredskapen för att hantera eventuella händelser. Resultatet av vidtagna åtgärder och stödet för att anpassa samhället till ett förändrat klimat är bland annat minskad risk för översvämningar och bättre hantering av följderna efter till exempel skyfall i olika utsatta områden. Försvar och samhällets krisberedskap Utöver att satsa på MSB:s arbete för att minska sårbarheten i vårt samhälle gör regeringen även andra riktade investeringar i delar av som är särskilt utsatta för klimatförändringarna. Bland annat görs en särskild satsning på klimatanpassningsanslaget för statlig delfinansiering av åtgärder vid skredsäkring längs . Det bildas en delegation för vid . Anslaget för klimatanpassningar ökar. Det blir totalt och 182 miljoner . Jag inledde med att betona det breda spektrum av utmaningar som totalförsvaret och krisberedskapen behöver hantera . Det är hot som kan vara av både antagonistisk och icke-antagonistisk karaktär. I har vi haft en tradition av att hantera dessa frågor på ett ansvarsfullt sätt, bortom den blockpolitik som präglar många andra områden. Den politik vi bedriver är ett resultat av en bred uppgörelse mellan flertalet partier i den här kammaren. Det sänder en stark och viktig säkerhetspolitisk signal till omvärlden. kommer Försvarsberedningens första delbetänkande för nästa försvarsbeslutsperiod. Jag hoppas och tror att vi även där kommer att hitta breda majoriteter för en politik som bygger ett effektivt försvar och som kan hantera det breda spektrum av utmaningar som omvärlden ställer oss inför. 156 HANS (M) replik: Låt mig börja med att berömma . Jag tycker att det var ett konsistent och helt anförande. Jag kanske inte håller med om alla delar, och jag kanske skulle ha lyft fram andra nyanser, men utifrån ett miljöpartistiskt perspektiv – om jag nu kan ikläda mig den recensentrollen – tycker jag att anförandet var väldigt bra. I grunden måste jag också säga att jag uppskattar som den försvarspolitiker han är. Därför är det också sorgligt och tråkigt, fru talman, att mina pilar, som egentligen skulle rikta sig mot ministern och regeringen, nu får sändas mot – det finns ingen annan här. Tyvärr var det samma sak i går, när vi diskuterade Pesco. nämnde det här med att sända signaler genom breda uppgörelser. Jag hoppas att den alliansregering som tillträder efter valet kommer att ha ambitionen och viljan att nå breda uppgörelser, och jag önskar att också kan vara med då. Men det vore intressant att höra hur resonerar kring det här med att sända signaler när ingen minister valt att komma vare sig eller i går till våra debatter om en så grundläggande fråga som landets försvarspolitik. Jag vill ta upp en sak till.