prot · H409105 · 2017-05-04 00:00:00 — Skolväsendet – grund-läggande om utbild-ningen, Skolväsendet – lärare och elever och Skolväsendet – över-gripande skolfrågor Från Alliansens sida värnar vi det fria skolvalet och möjligheten att välja mellan olika skolor. Valfriheten är en rättighet som ska garanteras alla elever. För att säkerställa att alla elever ges möjlighet att använda den rättigheten vill vi att det införs ett aktivt skolval i samtliga kommuner, så att det helt enkelt blir obligatoriskt att välja. För att det ska vara möjligt måste dock både informationsinsatserna och möjligheterna att jämföra olika skolor med varandra, baserat på relevanta kriterier, öka. Något som är viktigare än vad vi kanske trott historiskt för att barn och unga ska lyckas väl i skolan är att de rör på sig regelbundet. Fysiskt aktiva elever utvecklar inte bara en starkare fysik och blir friskare rent allmänt, utan de förbättrar också bland annat minnet, koncentrationsförmågan och inlärningen, vilket gör att de kan prestera bättre i skolan och i större utsträckning nå målen i alla ämnen. Enligt timplanen ska innehålla idrottsundervisning motsvarande . Men skolorna har ganska stora möjligheter att justera detta både uppåt och nedåt, vilket gör att skillnaderna är ganska stora både mellan och inom kommuner. Från KD:s sida menar vi att idrottsundervisningen i skolan måste få ett större utrymme. I ett första steg vill vi att det totala antalet idrottstimmar i ska utökas från 500 till 700 som elevens val minskas med lika många timmar. Målet ska vara att eleverna i svensk skola har idrott med fysisk aktivitet på schemat . Avslutningsvis vill jag rikta fokus på reservation 6 i betänkande 17, vars innebörd är att vi från Alliansens sida vill se mer av programmering i skolan. Bakgrunden är förstås att kunskaper i programmering framöver kommer att bli allt viktigare såväl på arbetsmarknaden som för vår ekonomi och vårt samhälle i stort. En grundläggande kunskap i programmering bidrar till en viktig förståelse för hur all digital teknik är uppbyggd och fungerar. Det är inte minst kopplat till logiskt tänkande och matematik. Vi kan också vara säkra på att ett större fokus på programmering i skulle leda till ett ökat intresse för teknik bland unga och i nästa steg få fler att söka sig till ingenjörsutbildningar. Det är något som måste till om vi framöver ska kunna upprätthålla landets konkurrenskraft. Från Alliansens sida menar vi därför att vi måste säkerställa att alla barn får med sig både kunskaper om och färdigheter i programmering från den svenska skolan. Här måste mer göras. Som jag sa inledningsvis har i de tre betänkandena totalt 14 reservationer. Vi står naturligtvis bakom alla dessa. Men för tids vinnande väljer vi att här i kammaren yrka bifall endast till följande av dem: den alliansgemensamma reservationen 6 i betänkande 17, reservation 18 i betänkande 18 och den alliansgemensamma reservationen 8 i betänkande 19. 136 (S): Skolväsendet – grund-läggande om utbild-ningen, Skolväsendet – lärare och elever och Skolväsendet – över-gripande skolfrågor Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i alla tre betänkanden. Det är viktigt att våra barn och ungdomar får en bra start i livet. Då är möjligheten att ha en bra lärare det som kan göra skillnad. En av de första åtgärder som den nuvarande regeringen vidtog var att tillsätta den nationella samlingen för läraryrket, där regeringen tillsammans med parterna diskuterar de utmaningar som finns och sedan kommer med förslag som ska göra arbetsmiljön bättre och läraryrket mer attraktivt. Vi har sett en mängd bra förslag som har kommit från dessa möten, förslag som gör skillnad i klassrummen, för den enskilde läraren och för eleverna, såklart. Det handlar bland annat om kompetensutveckling, om lärarutbildning, om minskad administration, om lärarassistenter och om skolledarens förutsättningar. Regeringen tillsatte också , som alldeles lämnade sitt betänkande. Kommissionens uppdrag var att presentera förslag med tre övergripande syften – att höja kunskapsresultaten, att förbättra kvaliteten i undervisningen och att öka likvärdigheten i skolan. Det är ett fantastiskt arbete som är gjort av forskare och av de fackliga representanterna. De har vridit och vänt på alla utmaningar och gemensamt kommit överens om i vilken riktning vi i bör gå. Även om de inte har varit överens om allt har de enats om detta. är det ute på remiss. Jag hoppas att vi kan samla oss kring viktiga förändringar för skolan – förändringar som ökar likvärdigheten, förbättrar kvaliteten och höjer kunskapsresultaten. Det är vi skyldiga alla barn och ungdomar att göra. Kan andra länder enas kring vad som är viktigt i skolan borde vi kunna göra det här i också, för alla barns framtids skull. Regeringen har satsat på och kommer att fortsätta att satsa på de skolor som har de största utmaningarna, för vi ska bara ha bra skolor. Lärarna är en nyckelfaktor för att vi ska lyckas. Minst lika viktiga är dock skolledarna, som behöver , mandat och stöd för sitt uppdrag. De måste få vara de pedagogiska ledare som de faktiskt är. Andra behöver kunna ta över uppgifter som inte just en skolledare behöver göra. I morse var jag på frukostmöte hos Teach for – det är en av de där andra vägarna in i läraryrket, som är så viktiga. Det är rekordmånga som söker deras program. Alla kommer inte att kunna delta där eftersom de har en ganska tuff process när det gäller vilka som ska delta i deras program. Då är det viktigt att vi inte har system som utestänger dem som har en annan utbildning men som känner att skolan är det ställe de vill jobba på och som alltså har sökt en av de alternativa vägar som finns men inte kommit med. Då gäller det för oss att haka i de här personerna, som vill något, och se till att de kommer in via andra vägar. Vi har en regering som redan har gjort massor för att stärka skolan, eleverna och lärarnas viktiga uppdrag. Men vi har trots det en del kvar att göra. Jag ser fram emot att få vara en del i det utvecklingsarbetet. 137 (M): Ja, det är sannerligen glädjande att det råder positiva tongångar i den utbildningspolitiska debatten. Efter årtionden av fallande resultat i svensk skola finns det äntligen ljusglimtar vi kan välja att fokusera på, och vi kan bygga svensk skola starkare för framtiden. Skolväsendet – grund-läggande om utbild-ningen, Skolväsendet – lärare och elever och Skolväsendet – över-gripande skolfrågor Svensk skola har fortsatt stora utmaningar framför sig. Om det råder ingen tvekan. En punkt är inte en trend, men resultaten från både och Timss visar det som förhoppningsvis är början på en trend. Det är minst sagt en välbehövlig och välkommen återkoppling till hårt kämpande lärare och skolledare. Reformer som karriärtjänster, tidigare betyg, kompetensutveckling för lärare och tydliga kontrollstationer ger resultat. Men det som kanske ger bäst resultat av allt är det tydliga fokus på skolan som har kommit från politiker, skolan själv, kommuner och andra huvudmän. Vi har dock fortfarande långt kvar innan vi kan vara nöjda. Svenska skolelever presterar fortfarande under de resultat som våra grannländer levererar. Vi ligger fortfarande under de historiska nivåer har legat på. Det är med andra ord fortsatt fokus på att återupprätta kunskapsskolan. Många problem och utmaningar behöver adresseras av lärare runt om i klassrummen men också på systemnivå av oss här i kammaren. Låt oss för det första konstatera att ambitionerna för svensk skola fortsatt behöver höjas. Svenska skolelever får hundratals timmar mindre undervisningstid än elever i andra jämförbara . Det är inte rimligt. Vi kan inte förvänta oss lika goda resultat som länder som har mer undervisningstid än vad har. Det är intressant att höra tongångarna från andra debattörer i kammaren. De menar att man med mindre undervisning skulle kunna uppnå mer kunskap och att svenska skolelever skulle bli bättre om de tillbringade mindre tid med sina lärare. Om man tror att det är bättre för elevernas resultat om de inte är där visar man upp att man har en naiv och, om jag ska vara ärlig, en något föraktfull bild av svensk skola. Vi behöver mer undervisning, och det kräver handling och inte bara fina ord, herr talman. har i sin budget föreslagit mer per dag för att börja bygga ut undervisningstiden. Det motsvarar en kostnad på hela . Det kräver betydande investeringar och ett betydande antal kronor. Vad gäller matematik har Alliansen redan börjat bygga ut undervisningstiden. Vi har ett stort behov av att fortsätta göra det för att se till att alla elever får den grundplåt som man behöver i livet. Idrott och rörlighet är ytterligare ett ämne där vi behöver höja ambitionerna i svensk skola för att se till att få ut bästa möjliga resultat. Evidensen är tämligen tydlig. Med mer rörlighet och mer idrott ser vi också till att svenska skolelever inte bara får ett hälsosammare liv utan också faktiskt bättre skolresultat, vilket borde vara i fokus här i kammaren och i den utbildningspolitiska debatten. För det andra är studie- och yrkesvägledningen, herr talman, ytterligare ett ämne som vi diskuterar i alla de betänkanden vi hanterar . Detta är i behov av reform och förstärkning. Osäkerheten inför alla de val man ska göra som ung är stor. Felvalen är tyvärr också många. Det skapar oro bland elever, och det skapar kostnader och stress för samhälle och föräldrar. Enligt går 21 000 elever ett extra gymnasieår i onödan i . För vissa är det säkerligen behövligt. Vissa går till och med på specialutformade program som kräver mer undervisningstid. Men den stora mängden handlar om elever som har bytt eller hoppat av sin utbildning och tvingas börja om. Den totala kostnaden för detta är . Den totala samhällskostnaden för att man dessutom skjuter upp inträdet på arbetsmarknaden med åtminstone är ännu större. Skolväsendet – grund-läggande om utbild-ningen, Skolväsendet – lärare och elever och Skolväsendet – över-gripande skolfrågor Jag är därför glad över att vi kan vara överens här i kammaren om att vi ska göra nödvändiga insatser för att stärka yrkesvägledarnas kompetens. Det är inte bara nödvändigt för att få bättre resultat i studievägledningen utan också för att se till att avlasta lärarna så att de får en möjlighet att fokusera på att undervisa. Låt mig avslutningsvis konstatera att i det betänkande som har lämnats och som är ute på remiss har valt att ställa sig bakom Alliansens krav på ett aktivt skolval. Det är oerhört glädjande för svenska elever. Ett aktivt skolval är ett kraftfullt verktyg för att bryta den bostadssegregation som vi ser breder ut sig över . Regeringen väljer dock att skjuta problemet framför sig i stället för att agera. Förslaget finns redan på bordet, och regeringspartierna skulle redan nu kunna rösta för att utöka dessa befogenheter och möjligheter. Jag står självfallet bakom samtliga reservationer, men låt mig yrka bifall till reservation nr 7 i UbU17, reservation nr 6 i UbU18 och reservation nr 16 i UbU19. 138 (SD): Min kollega har redan yrkat bifall till våra reservationer, så jag nöjer mig med det. Jag tänkte tala lite allmänt om skolan och sedan betänkandena i ordningsföljd. Först vill jag säga att jag är lite undrande. Jag har inte hört någon här säga att vi ska ha mindre skoltid. Det gjorde mig lite konfunderad. Jag gick i den svenska skolan . Det var innan det som kom att kallas SIA-skolan fick genomslag. Skolan då hade problem av olika slag, kanske till och med en del stora problem. Det fanns problem med mobbning, ordningsstörningar och en del andra saker. Men skolan då måste ha varit väldigt bra jämfört med skolan . Efter en rad reformer och en massa politiska förslag, som ofta genomförs med mycket bred politisk enighet, har den svenska skolan större problem än den skola jag gick i. Vi har fått det svart på vitt i de internationella undersökningar vi har deltagit i. Det ska sägas att vi i de senaste undersökningarna har vänt kurvan från en låg nivå, vilket faktiskt är både glädjande och hoppfullt. Vi politiker diskuterar ofta enskilda förslag, små delar av en helhet. Vi diskuterar mer sällan vad som verkligen har fallerat och vad som har fått verklig betydelse. anser att det ytterst beror på en låtgåattityd i samhället som har smittat av sig på skolan. Det har fått mycket negativa konsekvenser, till exempel när det gäller studieron, som är mycket viktig. Jag anser också att kundsystemet, där elever och föräldrar betraktas som kunder, har undergrävt skolans och lärarnas auktoritet. talade vi allihop mycket om lärarnas och skolans auktoritet. När jag gick i skolan bestämde läraren i klassrummet och rektorn i skolan. Nej, på samma sätt som föräldrar sätter ramar för åttaårige måste skolan och lärarna få sätta ramarna för – eller förresten för åttaårige . Jag behövde definitivt ramar i skolan när jag var . Skolväsendet – grund-läggande om utbild-ningen, Skolväsendet – lärare och elever och Skolväsendet – över-gripande skolfrågor Studiero och skolans auktoritet är nyckelord om vi ska rikta upp den svenska skolan. Detta motsäger inte på något sätt att man har elevdemokrati, och naturligtvis ökad sådan med stigande ålder. Det är också viktigt. har tyvärr erfarit och fått alltför många rapporter om att lärare inte har varit partipolitiskt neutrala i sin undervisning. De har under undervisningstid pekat ut ett parti som man inte bör sympatisera med av diverse olika fantasifulla anledningar. En del partier här behöver kanske allt stöd med opinionsbildning de kan få. Men det ska och får inte ske av tjänstgörande lärare, vilka undervisar unga och formbara elever. Lärarna, som av tradition ska vara liberaler, anser säkert att de representerar den yttersta godheten. Det ansåg nog politrukerna i det forna DDR också. Lärare som inte kan följa enkla regler om opartiskhet och allsidighet borde kanske inte vara lärare alls. I vilket fall bör det få konsekvenser för lärare som bryter mot opartiskheten. De borde i värsta fall, efter varningar, entledigas. Könsuppdelad undervisning har uppmärksammats i medierna . Frågan har tagits upp i kammaren. Det här var inte heller en aktuell fråga i den skola jag gick i. Jag ska erkänna att det var skönt att slippa flickorna på gymnastiken och spela fotboll med tacklingar . har vi ett mångkulturellt samhälle, och könsuppdelning är plötsligt en fråga igen. Självklart ska lärare ibland få dela upp klassen efter kön vid speciella tillfällen – precis som när vi fick rusa av oss på fotbollsplanen. Men uppdelning av religiösa skäl och uppdelning mellan könen på skolbussar och så vidare för närmast tankarna till under första hälften av och uppdelningen mellan svarta och vita. Religiösa friskolor som ägnar sig åt sådant borde i förlängningen stängas. Grova övertramp borde också upptäckas av Skolinspektionen – inte av medierna, som jag tror var fallet sist. Skärpning, Skolinspektionen! räknas de som är nyanlända in i betygsstatistiken så fort de får ett godkänt betyg i ett ämne i skolan. Nackdelen är att även övriga betyg automatiskt räknas in i meritvärderingen, vilket ger den enskilda eleven ett lågt meritvärde och skolan försämrad betygsstatistik. Den skola med lärare som jobbar hårt och är duktiga missgynnas – och självklart tvärtom. Det leder helt fel, som alla förstår. De skolor som har tagit emot många nyanlända riskerar att misskrediteras och hamna långt ned på skolrankningen. Av den anledningen föreslår vi därför att samtliga nyanlända räknas bort ur statistiken och särredovisas. Jag ska också säga något kort, herr talman, om förberedelseskola. Det har varit diskussioner tidigare i kammaren, och det är bäst att klargöra vår inställning. Vår mening med förberedelseskola är att de nyanlända måste kunna tillgodogöra sig undervisningen, som ju sker på svenska, innan de hamnar i en vanlig klass. Att sätta en elev som inte förstår språket i en vanlig klass förefaller ur min synvinkel orationellt. Skulle jag som nyanländ i sättas i en finsktalande klass skulle jag i början inte förstå vare sig lärare eller elever. Dessutom är våra lärare fullt upptagna med undervisningen, speciellt som de har krav på sig att möta varje elev exakt där de befinner sig. Skolväsendet – grund-läggande om utbild-ningen, Skolväsendet – lärare och elever och Skolväsendet – över-gripande skolfrågor Hur mycket av lärarens tid går då åt till att hjälpa och stötta elever som inte förstår språket? Hur mycket mindre tid får övriga elever om det kommer nyanlända in i klassen? Hur drabbar detta skolresultaten långsiktigt? Jag var politisk sekreterare när regeringen föreslog och beslutade om att erbjuda skolgång till dem som befinner sig i landet illegalt. Jag var lika förvånad då som jag är nu över beslutet. Själva innebörden av lagar är att det är meningen att de ska följas. Med ett beslut om skolgång till tillståndslösa gröper man ur grundbegreppet med en lagstiftning. Den som får avslag på sin asylansökan ska lämna landet, inte stanna kvar. Det har både Löfven och sagt, och till och med har snuddat vid tanken. Man kan inte med trovärdighet på bästa sändningstid i tv-rutan säga att de som får avslag ska lämna landet för att i nästa andetag erbjuda den gruppen skolgång. För att skapa trovärdighet och konsekvens: Riv upp detta märkliga beslut. I detta anförande instämde och (båda SD). 139 (M) replik: Jag tycker inte att talarstolen i kammaren primärt ska användas för hårklyverier och diskussioner om vad som egentligen är sagt eller inte. Men med tanke på vad personen som alldeles var uppe i talarstolen sa, herr talman, finns det ibland behov av att klargöra ställning. I ett tidigare replikskifte under denna debatt försvarade att man inte vill bygga ut undervisningstiden i och hänvisade till och sa att mer undervisningstid inte är det behöver. I stället kan det vara så att man behöver mindre undervisningstid för att nå goda resultat. Sedan går upp, herr talman, och tvärtom argumenterar för att det inte finns någon här som vill föreslå mindre undervisningstid eller är nöjd med nuvarande undervisningstid. Det bidrar till en viss otydlighet om vad egentligen tycker på utbildningsområdet. Utbildning är ingen lekstuga. Utbildning är inget utrymme för populistiska snabba svängningar. Utbildning är kanske den enskilt viktigaste investeringen vi kan göra för att stärka . Alliansen och är tydliga. Vi vill satsa mer på utbildning. Vi satsar där det behövs, och vi utbildar lärare, vi kompetensutvecklar lärare och vi ger lärare och rektorer de befogenheter de behöver. Vi ser också till att de får betalt för mer undervisningstid för att förmedla mer kunskap. 140 (SD) replik: Jag hörde också replikskifte. Han sa glasklart att det inte ska vara mindre undervisningstid. Han sa att har mindre undervisningstid, men han föreslog absolut inte att ska ha mindre undervisningstid. Det är två olika saker. Skolväsendet – grund-läggande om utbild-ningen, Skolväsendet – lärare och elever och Skolväsendet – över-gripande skolfrågor har för övrigt föreslagit utökad matematikundervisning och gymnastikundervisning, och det måste vara bekant. Det är i själva verket en utökning av tiden. Jag vet inte om är rätt parti att prata om snabba svängningar. 141 (M) replik: Vad jag ska göra av sista passus i repliken vet jag inte riktigt. Hans allmänna uppfattning om är väl tämligen klar, och den får gott stå för honom själv. Men faktum är att en moderatledd alliansregering genomförde de kanske enskilt största skolreformerna landet har sett . Vi kompetensutvecklade lärare. Vi genomförde de största kompetensutvecklingsinsatserna har sett. Vi utökade undervisningstiden. Vi införde tidigare och tydligare kontrollstationer. Vi införde tidigare betygssättning. Vi införde karriärtjänster. Vi genomförde en rad olika reformer som intressant nog, trots kritik från både sverigedemokrater och annat håll, ändå ligger fast i efter att den regeringsperioden är över. Att kritisera är en sak, men att bedriva någon form av politik där man faktiskt för fram alternativ verkar inte vara något som intresserar. Jag får tacka för det svar jag ändå fick av , även om jag även i fortsättningen kan konstatera att det som verkar vara specialitet i utbildningsfrågor är att lite predikande föreläsa om hur det minsann kan ligga till på olika platser i olika länder. Men att faktiskt leverera någon politik som gör skillnad för kunskapsresultaten för svenska elever lyser fortfarande med sin frånvaro. 142 (SD) replik: Jag är lite förvånad över vad som sas sist. Vi har lagt fram en massa förslag om hur den svenska skolan kan göras bättre. Sedan kan man ha olika åsikter om våra förslag. Vi har många idéer och många visioner, och vi har lagt fram massvis med förslag. Jag har stått i talarstolen och berömt en hel del av den förra alliansregeringens förslag och reformer. Det gäller långt ifrån alla, men en del reformer var mycket bra och jag sympatiserade i högsta grad med dem. Det var inga problem. En del förslag som levererade var mycket bra, och det har jag sagt ett antal gånger i talarstolen. 143 (L) replik: Man kan rycka på axlarna och tänka att han kanske inte menade exakt vad han sa eller att det inte var så farligt. Men jag vill ändå att ska fundera lite över sina yttranden om den svenska lärarkåren. hävdar att han har fått flera rapporter om lärarkårens opartiskhet. Han har chansen att redogöra för dessa rapporter. Det är viktigt att man har bra på fötterna om man slänger ur sig vissa saker. Jag skulle vilja ställa en fråga till om skolans värdegrund. Den säger att man i skolan ska arbeta för demokrati, allas lika rättigheter, individens frihet, jämställdhet, solidaritet och så vidare. Är det att vara partisk att stå upp för dessa värderingar? 144 (SD) replik: Skolväsendet – grund-läggande om utbild-ningen, Skolväsendet – lärare och elever och Skolväsendet – över-gripande skolfrågor Den sista frågan är mycket lätt att svara på: Nej, , det du räknade upp är absolut inte att vara partisk. Jag har ingenting emot att lärare förespråkar de värden som du anförde. Det är helt okej. Det tycker jag att de ska göra. När det gäller lärarkårens partiskhet kommer jag ihåg det senaste fallet där förtvivlade sverigedemokratiska föräldrar ringde. Det handlade om en skola i , där läraren under någon samhällskunskapslektion hade uttalat sig om . Det har hänt fler gånger. Jag kan inte minnas nu; jag har någon lista där jag har skrivit upp det, men jag kan inte ytterligare redogöra för det. Hade jag vetat hade jag tagit med mig listan. Men det har hänt , och jag tycker att det är fullkomligt oacceptabelt. Jag tycker inte att lärare ska gå ut och säga någonting om något parti. Det gäller även , och . partipolitik ska lärare helt enkelt hålla sig undan från, och det gäller alla partier. Det är väl också en värdegrund, som i alla fall jag står för. Jag skulle bli upprörd också om de talade illa om något annat parti. 145 (L) replik: Jag tror att det är viktigt att säga att när man står i talarstol och så generaliserande och svepande talar om en partisk lärarkår, då måste man ha något mer på fötterna än ett enstaka fall från . Det är viktigt att skolan inte är rädd för att stå upp för viktiga värderingar. Det är därför vi har en gemensam värdegrund. Jag tror också att det är viktigt att skolan berättar om partiers erfarenheter, historia och ståndpunkt. Om man när man berättar om historia upptäcker att där finns flera fall som står i strid med den värdegrund som skolan ska stå för, då är det klart att man redovisar också den historien. Jag tycker att och även andra sverigedemokrater ofta är väl generaliserande och rackar ned väl mycket på den svenska lärarkåren. Det är klart att det finns enstaka personer i den svenska lärarkåren som inte sköter sig, precis som det finns på alla arbetsplatser inklusive denna. Men att generalisera och påstå att den svenska lärarkåren är partisk och står upp för enskilda politiska ståndpunkter mot , det tycker jag är ett generaliserande som inte hör hemma här om man inte kan redovisa bättre fakta än just gjorde. 146 (SD) replik: Då får jag rätta.