prot · H50953 · 2017-12-19 00:00:00 — Jag satt med i , som lade fram förslaget till den nya regeringsformen. Det var ett antal frågor vi diskuterade där. Det var en helhetsförhandling. Utredningen leddes ju, som ni vet, av Per . En fråga som vi diskuterade mycket var just regleringen av äganderätten. Man ska vara klar över att det är åtminstone två starka intressen som står mot varandra. Det ena är den privata äganderätten – rätten att få göra vad man önskar med det som man äger, oavsett om det är en fastighet, skog, mark eller vad det nu kan vara. Det andra är kollektiva samhällsintressen. Den privata äganderätten står på ena sidan och de kollektiva samhällsintressena står på den andra. Hur kan då ett kollektivt samhällsintresse se ut? Det kan till exempel handla om viktiga investeringar som vi behöver göra. Vi kan behöva dra en väg eller en elledning. Vi kan behöva dra en järnväg. Vi kan behöva sätta upp mobilmaster. Då måste man på ett eller annat sätt kunna ta i anspråk privat egendom. Kan man inte det skulle en hel del av samhällsutvecklingen i de här avseendena avstanna och låsas. Det finns massor av sådana exempel. Jag har själv suttit i hemma i . Det är visserligen , men jag minns mycket väl när vi skulle dra dubbelspåret genom . Det var ett jättestort planärende, där man till slut fick vara beredd att lösa in en del fastigheter för att vi över huvud taget skulle kunna få rum med den järnväg vi skulle bygga. Detta var helt nödvändigt för att kunna öka kapaciteten. I diskuterade vi mycket om var gränserna ska gå någonstans och om vad som ska hända när man får sin privata egendom ianspråktagen på olika sätt – det kan handla om att rådigheten över den blir begränsad eller kanske till och med att den blir exproprierad. Då ändrade vi regelverket och sa att man bör få full ersättning för egendomen. Vi tydliggjorde detta i utredningen. Det bör också finnas ett bättre lagstöd när det gäller en del rådighetsinskränkningar. Sedan vidtog Alliansregeringen ytterligare åtgärder när det gäller ersättningsreglerna. Om fastigheter skulle tas i anspråk med tvångsmedel höjde ni ersättningen så att man skulle få av marknadsvärdet i förhållande till vad som gällde tidigare. Här talar vi om sådant som är grundlagsreglerat. Jag tycker att den reglering vi har är väl avvägd. Jag står fast vid den överenskommelse som finns, precis som gör, vad jag förstår. Det är kanske ännu viktigare att vi håller fast vid detta nu eftersom vi ju står inför en situation där vi kommer att behöva göra väldigt stora samhällsinvesteringar . Vi kommer att behöva bygga jättemycket infrastruktur, både vägar och järnvägar. Vi kommer att behöva bygga väldigt mycket bostäder. Vi kommer kanske också att behöva rusta upp it-infrastrukturen på olika sätt. Då kan vi inte medverka till att försvåra detta ytterligare. Det är ju precis dessa avvägningar man måste göra. En grundlagsöverenskommelse tecknas för mycket , och det är bara vi gjorde detta. Jag ser därför ingen anledning att riva upp grundlagsöverenskommelsen när det gäller den här frågan. Jag står fast vid det som vi kom överens om då. 47 (M): Tack för svaret, ministern! Jag vill precis som tala lite om jord- och skogsbruket, som ofta aktualiseras i äganderättsfrågor mot bakgrund både av offentliga myndigheters ingripande med hänvisning till miljö- och bevarandesynpunkter och av att offentliga eller privata aktörer vill ha tillgång till jordbruks- eller skogsmark för exempelvis vägar och järnvägar. Ministern talar här om det kollektiva intresset. Jag förstår det kollektiva intresset, men grundbulten måste ändå alltid vara att ägandet ska komma före det allmänna. Då kanske vi ska höja ersättningarna ännu mer när vi gör ingrepp. Vi ser ökade talerätter och överklaganden när markägare gör avverkningsanmälningar för att producera skog. Skogen är vår viktigaste exportnäring. Det handlar om artskyddsförordningen, nyckelbiotoper med mera. Det är ett tryck mot enskilda markägare. Som jag berättade för ministern för någon vecka sedan ser vi aktivister på gårdarna, där människor vill bedriva sin verksamhet. Är det ett allmänt intresse att göra exproprieringar av – man tar bort en ändlig resurs, åkermarken, som är en ständigt minskande vara på jorden? Man kan också ta upp och kraven på vinstbegränsningar för privata välfärdsföretag, vilket i praktiken innebär inskränkningar av både äganderätt och näringsfrihet. Detta är några exempel på situationer där frågan om äganderätt och näringsfrihetens ställning i dagens samhälle aktualiseras. Mot bakgrund av äganderättens och näringsfrihetens grundläggande betydelse för ett fritt och välmående samhälle framstår det därför som angeläget att nu göra en omfattande kartläggning av hot mot och inskränkningar i äganderätten och näringsfriheten. Hur tillämpas till exempel skrivningarna om ”angeläget allmänt intresse”? Hur vanligt är det med expropriation, och vilka skäl anförs? Vilka andra åtgärder hotar, i teorin och praktiken, äganderätten och näringsfriheten? Vilka av hoten beror på utformningen av lagstiftning och andra regler – vem får till exempel överklaga en avverkning? Vilka beror på hur myndigheter och domstolar tillämpar reglerna? Vi har till exempel 27 olika länsstyrelser som tolkar regler på helt olika sätt i exempelvis förprövningar och annat. Därför vill jag återigen fråga ministern, herr talman, om det inte är dags att regeringen tillsätter en äganderätts- och näringsfrihetskommission som får i uppgift att djupt och brett kartlägga och analysera situationen så att denna urholkning av äganderätten inte fortsätter. 48 (M): Vi har just nu tillväxt i , och det beror lite förenklat på tre saker. För det första är exporten till andra länder stark. Vi vet dock att många av de ekonomier vi exporterar till är lånedopade. För det andra har vi en stor offentlig konsumtion till följd av ett stort flyktingmottagande. Mottagandet har dock minskat avsevärt och fortsätter att minska med aviserad politik. För det tredje har vi en stark privat konsumtion. Detta beror till stor del jobbskatteavdragen, men dessa är ju Socialdemokraterna kritiska till. Man behöver därför fundera på var den framtida tillväxten ska komma ifrån. Som ett retoriskt grepp kan vi titta på de tre stora sektorerna inom den tillverkande industrin, det vill säga basen i det svenska välståndet. När det gäller cementindustrin på norra , där grönaste cementfabrik ligger, hotas hela verksamheten av regeringens förslag på nya, stora Natura 2000-områden. När det gäller skogen i och våra 330 000 privata skogsägare har regeringen verkligen ökat tempot i att peka ut nya nyckelbiotoper, något som inte ger formellt skydd men gör att virket blir värdelöst. När det gäller och , två stora bolag, är det klart att de påverkas av regeringens totala skattehöjningar om 40 miljarder . Frågan blir självklart var tillväxten egentligen ska komma ifrån när äganderätten sätts ur spel. För övrigt vill jag med emfas ställa mig bakom de förslag har lyft fram i sin interpellation och tacka för debatten. 49 Justitie- och inrikesminister (S): När ska förklara den starka tillväxt vi har radar han upp exporten, och det är ju riktigt. Han nämner den offentliga konsumtionen, men den har sannerligen inte bara med flyktingmottagandet att göra. Så var det kanske 2015–2016, men inte , 2017. är det i stället till följd av de stora pengar vi har gått ut med till exempel när det gäller sjukvård och skola – att vi anställer betydligt fler i de verksamheterna. Han nämner även privat konsumtion och kopplar det till jobbskatteavdraget. Nja, den privata konsumtionen tror jag i stor utsträckning drivs av att sysselsättningen har ökat så mycket som den har gjort. Folk har jobb, helt enkelt, och har man jobb har man också pengar i plånboken och kan gå ut och handla. Arbetslösheten har som ni vet minskat väldigt kraftigt. Sedan glömmer totalt en av de frågor vi faktiskt diskuterar här, nämligen byggandet. Bostadsbyggandet ligger ju på rekordhöga nivåer, och det är klart att det också driver tillväxten just nu att vi har fått en vändning när det gäller bostadsinvesteringar. Vi behöver bygga många bostäder. Slutligen handlar det om det faktum att vi har ordning och reda i statsfinanserna. Att vi har överskott i statsfinanserna innebär i sig att räntorna kan hållas låga, och det innebär också i sig att tillväxten kan vara hög. ger alltså inte ens en halv förklaring, skulle jag vilja säga, till den goda ekonomiska utveckling vi ser just . Det är dock riktigt att vi har en stor tillväxt. Det jag ville förklara i mitt tidigare inlägg var att olika intressen står mot varandra. Vi har å ena sidan privat äganderätt och å andra sidan kollektiva samhällsintressen. Det var det jag sa; det handlar alltså inte bara om kollektiva intressen utan om kollektiva samhällsintressen. Vi har ett intresse av att kunna genomföra många av de investeringar vi behöver göra. Jag pekar på väginvesteringar, elledningar som måste dras, järnvägar, mobilmaster som måste sättas upp och så vidare. Hade vi inte haft möjlighet att genomföra den typen av investeringar på grund av att detta skulle vara låst av enskilda fastighetsägare kan ni ju tänka er vilket land vi hade haft. behöver vi kunna genomföra den typen av investeringar, och då behöver vi möjlighet att i värsta fall expropriera. Då ska ägaren ha full ersättning. Det ska finnas tydligt lagstöd för detta, och det var precis det vi rättade till tack vare den uppgörelse vi gjorde. lyfter också fram frågan om de privata välfärdsföretagen, och jag måste säga att jag har otroligt svårt att förstå den diskussionen. För mig handlar diskussionen om att se till att förvalta skattepengar på ett bra sätt, det vill säga se till att de pengar vi betalar in i skatt också används till skolan, till exempel. Det är nämligen det som är tanken med att betala in pengar i skatt – att de ska användas till skolan och inte så att säga bubbla bort i några stora vinstuttag och slutligen hamna i ett skatteparadis någonstans. Det vill vi inte. När det gäller skolan och dessa starka vinstintressen finns det dessutom risk för betygsinflation, det vill säga att företagen tävlar med varandra i den delen. Jag tycker inte alls att detta har med näringsfriheten att göra utan med hur man bäst förvaltar våra gemensamt hopslitna skattepengar och ser till att de används på ett bra sätt. Slutligen är jag inte beredd att ta upp frågan igen. Jag menar att vi gjorde en uppgörelse 2010, efter den utredning som leddes av Per . Den uppgörelsen står jag fast vid, och jag utgår ifrån att även står fast vid den. 50 (M): Jag hör ofta ministrar ta upp den goda ekonomin, och det känns ju fantastiskt roligt att det är tack vare den borgerliga regeringen vi har den goda ekonomin . Den värsta ekonomiska krisen på väldigt länge tog vi oss igenom bäst av alla länder i . När det gäller välfärdsföretag kommer jag och ministern nog inte att vara överens. Jag menar att det är ett företag man driver, och i ett företag blir det vinster. Vi ska dock inte tala om vinsterna utan om kvaliteten. Jag pratar med många markägarorganisationer, och de känner ett stort hot . De känner att äganderätten är hotad och att den urholkas mer och mer. Det är en oro vi måste ta på allvar. Jag förstår att ministern ibland kanske kan ha lite svårt att framhäva äganderätten, för de partier han ämnar samarbeta med är inte så himla glada i äganderätt. Jag ber därför ministern, återigen, att ta sig en rejäl funderare på om vi kanske ändå ska öppna äganderätts- och näringsfrihetskommissionen för att komma vidare i äganderättsfrågorna. Utöver det vill jag passa på att önska ministern en god jul och ett gott nytt år. Jag tackar för debatten. 51 Justitie- och inrikesminister (S): Jag ska naturligtvis fundera på mycket . Jag tror dock inte att jag kommer att ha kommit till någon annan slutsats efter helgerna än jag gör , nämligen att vi en gång faktiskt har bestämt hur gränsdragningen ska se ut. Det gjorde vi när vi gjorde upp om detta utifrån . Jag och mitt parti står som sagt fast vid uppgörelsen, och jag tycker faktiskt att det är rätt viktigt. Det kan inte vara så att bara står fast vid när man sitter i regering och sedan, så fort man hamnar i opposition, börjar försöka avvika från överenskommelser. Det måste trots allt finnas något slags grundläggande ärlighet här. Det vi kommer överens om ska gälla alldeles oavsett om man befinner sig i opposition eller regeringsställning. Jag utgår som sagt ifrån att också står fast vid den uppgörelse som gjordes. Den var ju en del av ett paket där mycket annat naturligtvis förhandlades. Vi gav oss i olika avseenden, och ni gav er i olika avseenden, , just för att vi skulle kunna hitta en kompromiss. Börjar man rycka i den kompromissen bara för att man har hamnat i minoritet hamnar man till slut i ett läge där det inte går att teckna stora överenskommelser. Det måste gå att lita på varandra även när det har blivit ett regeringsskifte. Jag tycker att det är viktigt. Ekonomin går bra, och säger att det beror på den borgerliga regeringen. Jag ska säga att inte var så kul att tillträda 2014, då vi fick ta över ett jättestort underskott. Det var 60 miljarder i underskott. Man kan självklart också säga att ju längre vi får styra, desto bättre går det för . Den argumentationen från sida tror jag alltså är rätt svag. Jag vill dock naturligtvis passa på att önska en riktigt god jul och en välförtjänt vila som kommer. Överläggningen var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2017/18:243 om utbetalning av assistansersättning 52 Statsrådet (S): Tack, , för interpellationen! har frågat mig om jag känner till att de problem som har med utbetalningar inom personlig assistans har fortsatt och kräver akuta åtgärder samt vilka åtgärder jag avser att vidta i min tjänsteutövning så att företagen inte blir drabbade av sena handläggning. har också frågat mig om jag kan tänka mig att arbeta för att införa en lagändring så att myndigheten blir skyldig att göra utbetalningar ett visst datum, förutsatt att alla handlingar är korrekt ifyllda. införde efterskottsutbetalning av assistansersättning för av alla assistansberättigade. Syftet var att säkerställa en bättre kontroll och en mer rättssäker hantering av assistansersättningen samt att minska de felaktiga utbetalningarna. Jag instämmer med i att idén med förändringen var god. Det är en bra åtgärd för att uppnå en bättre kontroll. Det är också en naturlig ordning för de flesta affärsdrivande verksamheter att man får betalt när en tjänst har utförts och redovisats. införde en möjlighet för assistansbolagen att lämna tidsredovisningar digitalt. införde myndigheten ytterligare en tjänst som gör det möjligt att även registrera assistenter som utför personlig assistans elektroniskt. Detta är uppgifter som krävs för att utbetalningar ska kunna göras. driftsatte myndigheten också ett helt nytt handläggningsstöd för alla handläggare. Sammanlagt innebär detta att stora förändringar i handläggningen har genomförts hos för att förenkla redovisningen och snabba på handläggningen. Införandet har medfört vissa inkörningsproblem , vilket har bidragit till längre handläggningstider och svårigheter med utbetalningar av assistansersättningen. Jag fick information från om att handläggningen har fungerat bra under denna höst och att myndigheten är på god väg att komma till rätta med inkörningsproblemen. För att en utbetalning ska kunna ske efter att assistans har utförts krävs dock att en komplett redovisning från anordnaren har inkommit till myndigheten. Detta är nödvändigt för att rättssäkerheten ska kunna garanteras. har informerat mig om att av de underlag som assistansanordnare skickar in, som ska ligga till grund för utbetalningen, är ofullständiga och behöver kompletteras. Effekten av ofullständiga underlag från anordnare är en fördröjd handläggning och utbetalning. lägger ned mycket tid på kontakter med assistansanordnare för att komplettera underlag och på att informera om vikten av att lämna rätt och fullständiga uppgifter. På grund av det oväntat stora kompletteringsbehovet ligger myndigheten ännu inte helt i fas med utbetalningarna. skyldighet att betala ut assistansersättning den 20 regleras i förordningen om assistansersättning. Myndigheten har vidtagit flera åtgärder för att utbetalningarna ska fungera så smidigt som möjligt. Utöver att extra resurser har tillsatts för att handlägga inflödet av underlag har infört ytterligare ett utbetalningsdatum för att assistansberättigade och anordnare ska kunna få ersättning så fort som möjligt. Om underlagen för utbetalning är korrekt ifyllda finns alltså såväl bestämmelser som förutsättningar för att göra snabba utbetalningar. 53 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Denna interpellation handlar om huruvida tusentals personer ska kunna köpa julklappar . Denna interpellation handlar om huruvida de privata assistansföretagen ska få betalt av , vilket skulle betyda att de kan betala ut lön . Denna interpellation handlar alltså om människor. Den handlar om tusentals anställda som har fått se sina löner bli för sent utbetalade och som riskerar att inte kunna köpa julklappar . Statsrådet har ägnat en stor del av 2017 åt att prata om 30 dagars betalningstid. Han har rest land och rike runt. Han har varit väldigt intresserad av att skapa korta betalningstider, och han har också berättat varför detta är viktigt. Naturligtvis borde statsrådet i stället ha satt sig i ett rum med statsrådet . Han borde ha kallat till sig och försökt att få att börja betala ut pengar . Den attack som har skett mot välfärdsföretag, herr talman, ska man nog se som en samlad bild. Denna regering började med att fördubbla arbetsgivaravgifterna för unga. Det slog naturligtvis stenhårt mot de privata assistansföretagen, vars anställda assistenter till är . Regeringen har inte räknat upp den statliga ersättningen i förhållande till de kollektivavtal som är tecknade. Detta innebär en oerhörd press på såväl de funktionsnedsatta i som på de privata assistansföretagen. Man gick även över till efterskottsbetalning. Då hade det väl inte varit helt otänkbart att regeringen och skulle ha lyssnat på de varningssignaler som kom? Det var ju inte så att företagen satt stilla och inte försökte att påverka och regeringen. skrev till exempel Vårdföretagarna ett brev till , vilket jag är helt säker på att statsrådet känner till, där man varnade för konsekvenserna av att införa efterskottsbetalning när it-systemen inte var på plats. Det framgår ju av statsrådets svar att det har funnits stora inkörningsproblem. Jag skulle vilja se det privata företag som kan skicka ett brev till och säga: ”Kära ! Vi kan inte göra inbetalningar av arbetsgivaravgifter eller moms , på grund av att vi har inkörningsproblem i våra it-system.” Jag är ganska säker på, herr talman, att skulle strunta fullkomligt i en sådan förklaring. Jag tycker att det är mycket tråkigt och tragiskt att denna regering konsekvent har gått till attack mot funktionsnedsatta. Det känns som att frågan om efterskottsbetalningen går i linje med den politik man har bedrivit. Jag ska berätta om ett företag i . Det var därför jag skrev denna interpellation, och jag har frågat den berörda kvinnan om jag får läsa upp detta. Hon skriver så här: ”Detta gör att en av mina kollegor ringer i och frågar om inte har något ansvar eller skyldighet att betala ut pengarna då. De hänvisar till att de inte har någon skyldighet att betala ut några pengar , för det fanns inget juridiskt skrivet om det – bara att de kan och ska betala ut när de har tid. Han sa att vi kunde kolla juridiken, men det fanns inget stöd för det, varpå han avslutade samtalet med att slänga på luren i örat på min kollega.” Detta är verkligheten, statsrådet. Detta är verkligheten för de företag som sliter med att kunna betala ut pengar till sina anställda till jul. 54 (M): Låt mig börja med att nämna vad syftet med LSS och personlig assistans är. Det är att människor ska kunna leva självständiga liv, vilket vi som moderater värnar väldigt mycket om. Assistansreformen är viktig. Den är en central frihetsreform, vilket jag tror att håller med om. Som moderat är jag stolt över att vi tillsammans med den övriga borgerliga regeringen –1994 genomförde denna frihetsreform. Regeringens regleringsbrev och den ändrade rättspraxisen har skapat oro. Konsekvenserna har blivit förödande för personer med funktionshinder och för deras anhöriga. Denna debatt handlar om hur detta har drabbat de företag och de medarbetare som jobbar med personer som berörs av denna frihetsreform. Förutsättningarna för att bedriva assistans har förändrats helt och hållet . nämnde en hel del saker som har förändrats på området. Lägg till obligatorisk tillståndsplikt, administrativa pålagor, dokumentation och de efterskottsbetalningar som dagens debatt handlar om. Som både ministern och nämnde var tanken med efterskottsbetalningarna att man skulle ha kontroll på och få en rättssäker hantering av assistansersättningen. Men vi ser ju att det har blivit precis tvärtom för företag som bedriver assistans på området. Det är mycket skrämmande att fyra av tio företag, vilket framgår av undersökningar, får vänta än på ersättning, och det blir bara sämre och sämre för de här företagen. Det handlar om att företag går omkull eller att medarbetare inte får ut sina löner . Här har vi då en myndighet som har ansvar för de sena utbetalningarna. Svenska myndigheter får inte bete sig på det här sättet. Det är oacceptabelt. Jag följer upp med fråga om det är så att ministern och regeringen avser att göra någon lagändring så att myndigheterna helt enkelt blir skyldiga att göra utbetalningar ett visst datum. Som sagt: Det är skrämmande att svenska myndigheter betalar ut så här sent. Det är oacceptabelt. 55 Statsrådet (S): Jag trodde faktiskt att regeringen och var överens om att det är viktigt att kontrollera fusk och se till att skattebetalarnas i det här fallet mycket omfattande medel går just till det viktiga syfte som LSS handlar om, det vill säga personer med omfattande funktionsnedsättningar och deras rättigheter. Jag trodde inte att hade synpunkter på att regeringen, och i det här fallet , arbetar hårt för att komma till rätta med fusk och oegentligheter. Så sent som kom en rapport från Inspektionen för socialförsäkringen som visar att den absolut största andelen av alla anordnare inom personlig assistans är seriösa företag, men att problemen med oseriösa företag fortsätter och att det är viktigt att på olika sätt se till att komma till rätta med dem. IFS har också frågat företagare hur de själva ser på oseriösa bolag i branschen, och de säger att de tycker att det är stora problem med att det fortfarande finns oseriösa aktörer och att det ställer till med problem för de seriösa aktörerna. När vi pratar om LSS är människorna som har rättigheterna alltid de viktigaste. Men det är också otroligt viktigt att de människor i som arbetar hårt, med funktionshinder och utan och som sliter ihop de här pengarna, kan lita på att vi gör allt vi kan för att medlen ska användas till de här rättigheterna. brukar anföra företagens rättigheter. Jag tycker att det är otroligt viktigt att medlen används som det var tänkt. Och jag ser att företagen i , som regeringen har beställt, också menar att det är viktigt att på olika sätt ha god kontroll så att pengarna går till det som de var avsedda för och till seriösa aktörer. Efterskottsbetalningar är ett verktyg som har infört för att öka kontrollen. Det är sant att man hade inkörningsproblem med detta. Man säger själva att i de fall underlagen håller den kvalitet som de ska fungerar arbetet mycket bättre. Faktum är att en partikamrat och riksdagsledamot från , , ställde en fråga till mig om precis motsatsen. Så sent som var hon upprörd över att man inte tillräckligt noggrant följer upp fusket i det nya systemet. Det är inte lätt att tillfredsställa i den här frågan.