prot · H50948 · 2017-12-12 00:00:00 — Vi är bara i början av detta, och jag skulle vilja säga att det politiska ansvaret handlar om att på olika sätt utveckla detta ännu mycket mer. Det kommer i sin tur naturligtvis att ställa krav på postverksamheten, men den diskussionen tror jag ger större nytta för att ta vara på dessa möjligheter och inte fastna i eventuella historiska händelser en bit bak i tiden. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.) § 7 Allmän miljö- och naturvård Extra ändringsbudget – kapitaltill-skott till Allmän miljö- och naturvård Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2017/18:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (prop. 2017/18:1 delvis) 56 (M): Jag vill inleda debatten med att säga att vi moderater inte deltar i anslagsbeslutet eftersom vårt förslag till budgetramar har fallit. Därför hänvisar jag i stället till vårt särskilda yttrande. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård är ett brett utgiftsområde, men jag tänker ägna huvuddelen av mitt anförande åt att tala om den största frågan som ryms här – klimatpolitiken. Utan en politik som minskar utsläppen av koldioxid och växthusgaser finns det nämligen få eller inga möjligheter att prata om andra miljöfrågor. Ökade klimatutsläpp leder till att haven värms upp och hamnar i obalans. Ökade klimatutsläpp leder till extremt väder som utsätter människor för fara. Ökade klimatutsläpp leder långsiktigt till att jordbruk omöjliggörs på vår planet. Klimatutmaningen är alltså central. En modern klimatpolitik vilar i huvudsak på tre ben. För det första vet vi att klimatutmaningen är global. Att bara titta på vår lilla plätt här uppe i blir därför ganska bristfälligt. Vi behöver se till hela vår stora värld som ryms på vår lilla planet. Därför är internationellt samarbete och internationella åtgärder ett fundament i klimatpolitiken. Det är ofta mer kostnadseffektivt att finansierar utsläppsminskningar i andra länder än att vi gör det på hemmaplan. Det är inte bara billigt utan också rätt. Jämte det arbetet är det tydligt att behöver fortsätta sitt arbete med att minska utsläppen, främst från inrikes transporter och den tunga industrin. Här har och stora ambitioner. För det andra vet vi att politik är ett trubbigt verktyg. Politiken varken kan eller ska lägga sig i och försöka lösa alla problem, men med rätt politik kan vi gynna de entreprenörer och företag som vill utveckla ny teknik och sedan ta den till breda marknader. Med fri och sund konkurrens och marknadsekonomiska lösningar kan exportera klimatinnovationer och ta del av de skarpaste idéerna från andra länder. För det tredje är klimatpolitik egentligen som annan politik. Det är inte så att det parti som kan skriva störst siffra på nedersta raden vinner. Reformer på alla områden, även detta, måste finansieras ansvarsfullt, ställas mot andra satsningar och bidra till största möjliga nytta. Ska vi långsiktigt bygga upp trovärdighet för svensk klimatpolitik behöver vi klimatmaxa varenda skattekrona vi spenderar. Mot bakgrund av det jag just beskrev är det svårt att förstå den av regeringen föreslagna budgeten. I den budget som den rödgröna regeringen lägger fram tillsammans med finns inga samlade beräkningar av hur stora de totala utsläppsminskningarna förväntas bli. Därför blir det på sätt och vis så att regeringen famlar lite i mörkret – om man inte vet vad den förda politiken förväntas uppnå, hur ska man veta om man gör tillräckligt? Och hur ska man veta att man gör rätt saker? Ett annat problem är de åtgärder där det faktiskt finns beräkningar, för där blir det tydligt att den förda klimatpolitiken är ineffektiv. Klimatklivet, ett av regeringens stora projekt, har en beräknad kostnad på per ton utsläppsminskning. Det kan jämföras med internationella projekt, CDM, som funnits i portfölj, där kostnaden är per ton minskning. Det ska sägas att jämförelsen inte är helt rättvis eftersom räknemetoderna vad gäller additionalitet skiljer sig, men det är i sig ett problem. Allmän miljö- och naturvård Därför är det kanske bra att regeringens miljöbudget är den största någonsin, som man skriver på sina affischer, för vore den inte det men innehöll lika ineffektiv politik hade ju utsläppsminskningarna kanske inte gått att mäta. Här blir det tydligt att regeringen satsar mer på att frisera sina egna siffror än på det faktiska resultatet för klimatet. Det är tråkigt eftersom det är bråttom att minska utsläppen om vi ska ha en chans att nå upp till mål om att begränsa temperaturhöjningen till två grader, med sikte på en och en halv grad. Jag ska dock inte bara prata om regeringens politik. Att den är ohyggligt ineffektiv vet vi i . Det vet vi i Alliansen, och det vet även , som utvärderar den. får vi också på plats ett klimatpolitiskt råd, och jag har svårt att se hur detta råd ska kunna komma till någon annan slutsats. Men låt mig i stället berätta om de prioriteringar som mitt parti gör i budgetförslaget för utgiftsområde 20! För det första tror på människans inneboende förmåga att hitta nya vägar för att lösa också komplicerade problem. Det är inte annorlunda när vi söker lösningar på klimatutmaningen – forskning, kunskap och utveckling bör vara prioriterat. Här kan göra stor skillnad. Därför ökar anslaget till just miljöforskningen med jämfört med regeringens budget. För det andra tror vi moderater, precis som FN i klimatprogrammet , att åtgärderna för att skapa balans i haven är oerhört viktiga jämte en offensiv klimatpolitik. Haven fyller en central funktion för fiske, transporter, turism och rekreation. Därför måste arbetet med en sammanhållen och effektiv havs- och vattenpolitik – den som Alliansen påbörjade – fortsätta. Det handlar om övergödning, marint skräp, försurning och föroreningar. Därför anslår vi 95 miljoner mer än regeringen till åtgärderna för havs- och vattenmiljö. För det tredje är det viktigt att vi söker de åtgärder som gör mest nytta om vi på allvar vill minska utsläppen globalt. Flera rapporter pekar på att de mest kostnadseffektiva verktygen inom klimatpolitiken är internationella så kallade clean development mechanisms, CDM. Dessa åtgärder har tidigare dokumenterats ha god inverkan på flera områden, till exempel klimatpåverkan, luftkvalitet och hälsa samt tekniköverföring och teknikutveckling. Därför ökar vi anslaget med – alltså – för . Vår budget för dessa satsningar är därmed mer än tredubbelt så stor som den av regeringen föreslagna. Det är att klimatmaxa politiken på riktigt. Utöver det jag redan nämnt har vi anslagit medel till en nationell bioekonomistrategi för att utreda hur de gröna näringarna ska kunna skapa ännu större klimat- och miljönytta. Vi finansierar också fullt ut arbetet med att ta fram en nollvision för klimatutsläpp inom den tunga basindustrin, en så kallad CCS-strategi. Sammantaget är vår budget mindre än regeringens, men den är pinpointad på åtgärder som ger stor nytta inom sina respektive områden – både nationellt och internationellt. Allmän miljö- och naturvård Lägg därtill det jag sa i början av mitt anförande, att det är politiken som leder den gröna omställningen. Det är inte politiker som utvecklar nya och billigare solceller. Det är inte som har fått att vända upp och ned på bensinbilsmarknaden. Det är företag på en fri marknad med sund konkurrens som skapar lösningar på våra samtidsutmaningar. Ser vi till företagspolitiken är det tydligt att regeringen har missat denna insikt när man har genomfört breda skattehöjningar på över 40 miljarder sedan valet . Därför är det kanske inte så konstigt att man har mer pengar i sin budget att spendera på att konfiskera skog och subventionera stockholmares nya cyklar. I detta anförande instämde (M). 57 (SD): Vi debatterar utgiftsområde 20, och jag vill inleda med att yrka bifall till reservation i detta betänkande. Miljön är ett prioriterat område för . Det gäller miljön överallt, här i och globalt, och det gäller regnskogar, världens arter och möjligheten att andas frisk luft oavsett var man befinner sig. Men när det handlar om budget är det framför allt miljön här i som vi kan påverka. Det beror inte på att vi inte bryr oss om omvärlden utan för att det är här i som vi kan påverka och göra mest nytta med våra satsningar. Det är främst miljön här i som vi kan påverka inom ramen för statens budget. I dessa debatter brukar mycket kretsa kring hur mycket pengar man satsar. Det brukar låta ungefär likadant varje gång. Satsar man mer pengar bryr man sig mer om miljön, och de andra som inte vill satsa lika mycket pengar vill försämra miljön. Det är en lättförståelig kommunikation, men det är att föra debatten på en mycket låg nivå. Det är nämligen inte grönsocialistiska pengar som satsas när detta utgiftsområde sväller, utan det är svenska skattebetalares pengar som används. Varje satsad skattekrona ska användas där den gör störst nytta, vilket definitivt oftare än skulle kunna avgöras av den enskilde medborgaren i stället för av grönsocialistiska politiker. Att som regeringen och gör, ålägga skattebetalarna att sponsra elcykelköp, är typexempel på regeringens slöseri till ingen nytta på miljöområdet. Vi har en fungerande marknad som växer explosionsartat. Det saknas fullständigt poäng med att gå in och skattesubventionera dessa cyklar. Andra exempel på direkt kontraproduktiva åtgärder återfinns även de på transportområdet, där denna och tidigare regeringar har erbjudit nedsatt skatt eller helt avskaffad skatt på mestadels importerade biodrivmedel. Vinnaren har varit utländska producenter och bolag, och det har sett snyggare ut i den svenska statistiken när man kan se att koldioxidutsläppen från transportsektorn här i minskar lite grann. Men vilken nytta gör detta egentligen? Vilka utsläpp som står i den där svenska kolumnen spelar ingen roll för klimatpolitiken på global nivå. När de bränslen som konsumeras i består av grödobaserade biodrivmedel och andra palmoljebaserade drivmedel i spetsen får vi i stället en situation där vi bidrar till höjda nettoutsläpp på global nivå just på grund av de indirekta markeffekterna. som vi förmodligen har uppnått ökade utsläpp på global nivå har vi lagt åtskilliga tiotals miljarder på denna politik. Det är inte klokt, och det gynnar inte arbetet med att bekämpa global uppvärmning. Allmän miljö- och naturvård När det kommer till klimatpolitiken måste vi få ett större fokus på kärnan. Klimatpolitiken är global. Varje klimatpolitisk åtgärd måste vägas utifrån var den gör störst nytta. Att då rikta så stort fokus på utsläpp i allmänhet och transportsektorns utsläpp i synnerhet är inte sunt. Precis som och konstaterar är sektorsvisa mål inte önskvärda. Vi bör ha ett mål, och det är att på ett så effektivt sätt som möjligt minska utsläppen på global nivå. Det har satts upp ambitiösa mål, men när det kommer till kritan är det mest fina ord. är av all energi fossil, och tillväxten för fossilfria initiativ går mycket långsamt i det stora hela globalt. Efter Parisöverenskommelsen, då det gavs otillräckliga och ej bindande löften, har i princip ingenting hänt. När den senaste klimatkonferensen hölls enades man möjligtvis om en sak, och det var att man skulle träffas igen. Vi behöver en klimatpolitik med ett grundläggande mål: att minska utsläppen globalt. Därför föreslår vi neddragningar av ineffektiva och kontraproduktiva projekt här i . I stället satsar vi mer pengar på internationella åtgärder och ökade satsningar på forskning och utveckling av framtidens teknologi. Vad det handlar om är nämligen att man måste göra det fossilfria konkurrenskraftigt. Det ska helt enkelt inte vara lönsamt att använda kol. Det är först då som kolet kommer att konkurreras ut. Att då syssla med pr och marknadsföring och lyfta fram en överenskommelse mellan länder om att man ska sluta konsumera kol blir ganska meningslöst när man tittar på sammansättningen av länderna. Det var en av de nyheter som kom från det senaste klimattoppmötet. Problemet var att de länder som ingick denna överenskommelse redan nästan helt har slutat med kol just därför att de har funnit andra alternativ som är konkurrenskraftiga. För är förvaltarskapstanken grundläggande. Det är särskilt viktigt när det kommer till vår natur. Vi har exempelvis ett stort antal förorenade områden i vårt land. Det handlar om åtminstone tiotusentals områden. Men problemet är att ingen riktigt vet hur många vi har eller hur illa förorenade de är. Det som man vet är dock att det kommer att ta åtskilliga decennier att återställa dem och att det kommer att kosta . Det är ett viktigt arbete, och förespråkar därför en ytterligare höjning av detta anslag. Men det kärvs inte bara pengar, utan regelverken måste förbättras så att vår industri på ett miljöeffektivare sätt kan bygga upp sina industrier utan att orsaka nya förorenade områden. finns det exempelvis en rädsla för att köpa befintliga tomter, eftersom man inte vet om det blir den nya köparen som får betala den framtida saneringen. Här behövs det således inte bara pengar utan en översyn av lagstiftningen. Plaster har kommit att bli ett dominerande inslag i debatten. Jag kontrollerade i går att vi har talat om plaster i varje debatt på detta område . Det talas om olika typer av plaster. Plastpåsar får ett stort utrymme i debatten. Det är kanske lite märkligt, eftersom har konstaterat att nedskräpningen med plastpåsar är mycket liten i och att i princip samtliga plastpåsar återvinns, mestadels genom energiåtervinning. Vi har därför inte samma problem med dessa plaster i som man har i många andra länder. Allmän miljö- och naturvård Men sedan har vi frågan om mikroplaster. Där har oron varit betydligt större. En mängd produkter släpper ut mikroplaster i våra vatten. Det handlar om allt från kläder som vi tvättar till kosmetiska produkter. Detta kan vara allvarligt. Därför vill vi från sida se ett ökat anslag på detta område. Problemet är att vi inte riktigt vet hur pass oroliga vi ska vara. Det har uppmärksammats att vi inte heller kan lita på all forskning på området. En forskning som jag har använt i denna kammare tidigare kommer från och handlar om fiskar som får i sig dessa mikroplaster och vad som händer med dem. Den vetenskapliga artikeln om detta har man fått dra tillbaka. Det har kommit forskning som visar att plasterna i inte har ökat under . Därför är det viktigt att man fortsätter att prioritera denna fråga, just för att man måste gå till botten med detta för att få reda på om detta är en fråga som vi ska vara så oroliga för. Detta är i linje med den förvaltarskapstanke och den försiktighetsprincip som alltid måste prägla oss på miljöområdet. 58 (M) replik: Jag tackar för detta anförande. Jag vill inleda med att säga att jag instämmer med honom när han pekar på behovet av att fasa ut kol i världen. Det är självklart en stor utmaning, och jag kan känna stor uppgivenhet när jag läser nyheter om kol just . kom en nyhet från där man förklarade att det första eldrivna fraktfartyget i används för att skyffla kol upp och ned i floden, vilket på sätt och vis är ironiskt. Men det är mycket annat i anförande som får mig att börja fundera; det gäller främst klimatpolitiken. När vi hade en debatt om ett aktuellt ämne, nämligen klimatförändringar, stod här och sa att det mest handlar om väder. Men i det anförande nu höll om utgiftsområde 20 nämner han klimatet hela fyra gånger, om jag har räknat rätt – för att säga att det kanske inte är lika prioriterat som i regeringens satsningar, men ändå fyra gånger. Jag måste ändå fråga om nu har insett att människan påverkar klimatet genom sina ökade utsläpp och om klimatpolitiken kanske blir ett prioriterat område inför nästa val. 59 (SD) replik: Jag tror att ledamoten får lyssna igen på den där debatten. Problemet i debatten om klimatfrågor är att tonläget blir väldigt högt. Känsloargumenten kommer fram, och man talar ofta om kortsiktiga väderfenomen. Det blir olika typer av domedagsprofetior som kommer fram i debatten, och man talar faktiskt i klartext om väder. Jag tycker inte att man ska tala om väder när man talar klimatpolitik; det är en mycket mer seriös fråga än så. Klimat är ju väder , åtminstone tre eller fyra decennier. Vissa forskare vill i stället fokusera på kanske 100–eftersom det är ett så pass knepigt och komplicerat ämne – särskilt att försöka förutsäga vad som ska hända. Allmän miljö- och naturvård Men från sida har vi alltid varit tydliga. I alla klimatmotioner som vi har lagt fram hänvisar vi till Kungliga forskning och vad de har kommit fram till i sin granskning av IPCC:s rapporter. Det finns en global uppvärmning. Koldioxid påverkar – givetvis. Vi ifrågasätter inte forskningen på något sätt. Däremot ifrågasätter vi den förda politiken och effektiviteten i den. för fram många bra argument när det gäller hur man bör rikta om klimatpolitiken. Problemet är att inte har stått upp för detta. Man låter inte marknaden ha sin gång utan går in och styr på energiområdet, till exempel. Vi har elcertifikatssystem, där man genom en socialistisk energipolitik får ett överutbud på energi, vilket gör att ingen tjänar pengar. Det kan inte bli några nya investeringar. 60 (M) replik: Tack, , för svaret! Politik handlar ibland om att kompromissa, och jag är glad att vi har kunnat sluta en energiöverenskommelse i riksdag. Hade inte varit med i den förhandlingen hade vi kanske inte sett de offensiva skrivningar som finns gällande till exempel kärnkraft, som jag vet att och tycker är ett bra sätt att få fram i det närmaste koldioxidneutral energi. När det gäller väder finns det skäl att titta på fler än bara två datapunkter. Ytmedeltemperaturen på jorden just nu är den högsta på två millennier; då tittar vi på betydligt mer än bara några decennier. Medeltemperaturen har ökat med mer än en halv grad . Atmosfärisk koldioxid har gått från under 330 ppm, parts per million, till att vara någonstans runt 400 ppm. Detta kan inte förklaras av exempelvis ökad solstrålning utan har att göra med mänsklig påverkan. Därför välkomnar jag om nu kommer att satsa mer på miljö- och klimatpolitiken. Jag vet att betecknar sig som konservativa, men jag skulle inte säga att konservativ innebär att man bara säger stopp och belägg, nu stannar vi. Att vara konservativ är att vara de beprövade idéernas försvarare. Där ingår att utvärdera, ompröva och föreslå ny politik. Det tror jag att klimat- och miljöpolitiken i skulle må väldigt bra av. 61 (SD) replik: kommer att fortsätta att prioritera miljö- och klimatfrågorna, precis som vi gjort hela . Problemet är att har många fina ord, men man låter styra politiken. Vi har de sektorsvisa målen, som ifrågasätts av och . Det är inte effektivt att rikta in sig på små sektorer, utan vi bör ha ett övergripande mål. Det kan exempelvis vara mycket dyrare att minska utsläppen för inrikes transporter i än vad det är att minska utsläppen i en annan sektor i något annat land eller någon annan världsdel. Varför ska vi ha de sektorsvisa målen när forskarna är eniga om att de är ineffektiva? Det är sådant som inte går ihop när talar om effektivitet och internationella åtgärder. Huvuddelen av pengarna går ju ändå till ineffektiv politik i . Allmän miljö- och naturvård Från sida är vi tydliga med att vi ska arbeta för att minska växthusgasutsläppen. Vi ska göra det på global nivå och så kostnadseffektivt det bara är möjligt. Detta kommer vi att fortsätta att påpeka i samma höga tonläge som under hela . 62 (C): Världen och står inför stora miljöutmaningar. Klimatomställning, giftfri vardag, rent vatten och hav samt ett hållbart nyttjande av våra naturresurser är nyckelkomponenter för människors hälsa, välmående ekosystem och en hållbar ekonomisk utveckling och tillväxt. har unika möjligheter att vara både ledande och vinnare i den globala omställningen. Med naturresurser som skog och kan en ekonomi med bas i det förnybara ge fortsatt tillväxt och utveckling. har många både små och stora företag som ligger i framkant när det gäller att utveckla ny miljöteknik och hitta nya affärsmodeller i den cirkulära ekonomin. En dynamisk och jobbskapande ekonomi är också det enda sättet för att utgöra ett trovärdigt föredöme för andra länder. Men för att ska kunna ta till vara den potential som finns krävs en politik som främjar innovation och företagande. För är grön skatteväxling en central del av både miljöpolitiken och den ekonomiska politiken. Högre skatter på miljöpåverkan matchas med skattesänkningar på jobb, företagande och investeringar. Detta ger bättre förutsättningar för svenska företag att bidra till svensk ekonomi och sysselsättning, som utsläpp och miljöpåverkan minskar när förorenaren får betala utsläppskostnaden. Genom att man växlar miljöskatter mot sänkt skatt på arbete sjunker också de höga kostnaderna för att anställa och arbeta. har i flera budgetar presenterat ett antal förslag för en förstärkt grön skatteväxling och gör så även i denna budget. Men för att möta utmaningarna krävs att varje krona används rätt. Effektivitet och resultat för miljön är det viktigaste. I stället för den löftespolitik som regeringen bedriver, som förstärker obalanserna och riskerna för överhettning och minskar det strukturella sparandet i stället för att de goda tiderna används för att skapa en hållbar grund för långsiktig tillväxt, vill vi ta ansvar och leda in på en väg mot hållbar tillväxt med åtgärder som ger verkligt miljöresultat. I regeringens budget ser vi tyvärr flera exempel på symbolpolitik som i bästa fall gör lite nytta men då till en väldigt hög kostnad. Det handlar om en flygskatt utan miljöstyrning. Det handlar om klimatkliv som ofta går till satsningar som ändå skulle ha blivit av och om en elcykelpremie som ska stimulera en marknad som redan växer och fungerar bra utan stöd. har varit drivande för en ambitiös energi- och klimatpolitik och har deltagit i alla breda energi- och klimatöverenskommelser som slutits i modern tid. Vi är stolta över att vi har bidragit till att har överträffat EU:s mål för förnybara drivmedel i transportsektorn och att andelen av förnybar energi är . Inget land i EU har varit så framgångsrikt i att ställa om sin energiförsörjning som . Allmän miljö- och naturvård Men vi kan inte luta oss tillbaka och vara nöjda. för exakt slöts , som syftar till att begränsa temperaturökningarna till max , och helst . Läget är allvarligt. noterades en rekordvarm höst i , vilket kan vara det första tecknet på en permanent destabilisering av klimat. Även i andra delar av världen uppstår stora problem i klimatförändringarnas spår: svältkatastrofer till följd av långdragen torka, människor som tvingas lämna sina hem på grund av havsnivåhöjningar och extrema nederbördsmängder som får kostsamma konsekvenser i stadsmiljö. Det är allvar . För att klara klimatutmaningen och uppnå målet om ett utan nettoutsläpp av växthusgaser krävs en politik som främjar förnybar energi, minskar utsläppen från transporterna och gör till en ledande kraft i EU och i det globala klimatarbetet. Utsläppen från inrikes transporter står för en tredjedel av totala utsläpp. Att bryta transportsektorns fossilberoende kommer att kräva klimateffektiva styrmedel där vi jagar utsläppen och inte transporterna. Det kommer att kräva ett samspel mellan flera olika styrmedel, teknikutveckling, ökad elektrifiering och förändrade beteendemönster. föreslog tidigt ett system med miljöbonusar och miljöavgifter på bilar. Vi fortsätter att göra det i vår budget genom en grön bilbonus på som mest 100 000 för en klimatsmart bil. Vi vill bygga ut infrastrukturen för att möjliggöra laddning och elektrifiering av transportsektorn. I vår budget föreslår vi också en miljölastbilspremie för att påskynda teknikutvecklingen och skapa en stark svensk marknad för miljölastbilar. Vi tror starkt på den biobaserade ekonomin och ser biodrivmedel som en mycket viktig komponent i transportsektorns omställning. Vi satsar totalt en halv miljard på åtgärder för att stärka omställningen och arbetet för att gå mot en biobaserad ekonomi.