prot · H40988 · 2017-03-29 00:00:00 — Där är det viktigt att prövningssystemet utformas på ett sätt som inte blir onödigt administrativt eller ekonomiskt betungande. Vattenkraften har en otroligt viktig roll i energisystem , men den blir än viktigare när andelen väderberoende kraft ökar eftersom vattenkraften har unika egenskaper som reglerkraft. Vi ser i närtid fram emot en proposition om reglerna om finansiering av kärnavfallshanteringen och kärnsäkerhetsfrågorna i enlighet med överenskommelsen. Fler propositioner väntar . Flera av motionerna i det här betänkandet tar upp energieffektivisering. I överenskommelsen förband vi fem partier oss också att komma överens om ett energieffektiviseringsmål. Det har vi också gjort. ska ha effektivare energianvändning jämfört med . ska tillsammans med olika branscher formulera sektorsstrategier för energieffektivisering. Ett särskilt energieffektiviseringsprogram för den elintensiva svenska industrin motsvarande det gamla PFE bör införas, givet att man kan hitta ansvarsfull finansiering. Det ska också utredas vilka eventuella hinder som kan finnas för att möjliggöra en tjänsteutveckling vad gäller aktiva kunder och effektivisering. Utredningen bör undersöka vilka ekonomiska och andra styrmedel – exempelvis vita certifikat, som nämns i några av motionerna – som är effektivast för att öka effektiviseringen i både energi‑ och effekthänseende. Regeringen har också beslutat om kommittédirektiv för att utreda förutsättningarna för att införa statliga energisparlån i . En annan fråga som lyfts upp på olika sätt i några av motionerna är vikten av att minska klimatutsläppen från transportsektorn och därmed dra större nytta av möjligheter vad gäller biobränslen. Här har regeringen presenterat nya viktiga förslag: Bränslebytet, som bland annat handlar om reduktionsplikt, och bonus–malus-system för personbilar. Detta tillsammans med den EU-lagstiftning för minskade koldioxidutsläpp som uppdateras med en ny testcykel kommer starkt att bidra till att minska utsläppen från transportsektorn. Några motioner tar också upp solenergi. Det har aldrig varit så enkelt eller lönsamt som att installera solceller på sitt tak. I flera olika steg har regeringen förbättrat och förenklat förutsättningarna för dem som i huvudsak producerar el för egen användning. Det har tillsammans med teknikutvecklingen gett resultat. För någon vecka sedan rapporterade till exempel Eon att man ser en kraftig ökning av anmälningar av solcellsinstallationer. har antalet föranmälningar till Eon ökat med . Dessutom har fått i uppdrag att ta fram och också presenterat ett förslag till strategi för ökad användning av solel. De förslagen jobbar nu regeringen vidare med. Låt mig avsluta med att betona att klimat- och energifrågorna är centrala också i regeringens EU-arbete. EU:s energipolitik var visserligen föremål för en särskild debatt . Men jag vill ändå understryka hur viktigt det är att EU får ett regelverk på plats, så att inte bara utan hela EU kan leva upp till . Det är ett ledarskap som behövs mer än någonsin i den värld vi ser runt omkring oss. Jag ser fram emot fortsatta energidebatter. 69 (M) replik: Tack för ett intressant anförande, ! Det stämmer att är bäst i klassen vad gäller miljö, förnybar energi och miljöteknik. Men för att lösa den globala klimatutmaningen räcker det inte att är bäst i klassen. Då måste hela klassen förbättras. Det absolut viktigaste vi kan göra är att se till att ta fram teknik som vi sedan kan exportera till andra länder för att göra det billigare för dem att göra klimatsmarta val. Jag har några frågor. Vi är överens om att vi ska satsa på forskning vad gäller miljöteknik. Men den forskningen ska leda till en produkt som ska paketeras, marknadsföras och i slutänden exporteras. Då krävs det att vi har ett företagsklimat som leder till att fler vill starta företag i , till att fler företag vill stanna i och exportera från . Då kan vi fundera lite på andra delar av regeringens politik. Regeringen höjer skatt på jobb och tillväxt, höjer skatt genom 3:12-reglerna och finansskatten, höjer skatt på arbete och inför flygskatt. Många företagare upplever att regelkrånglet har ökat markant sedan regeringen tog över. Regeringen har dessutom en samarbetspartner som, vilket vi hörde i den tidigare debatten, inte ens har landat i om man ska rösta för ett frihandelsavtal med . borde vara ett av de mest självklara länderna att ha ett frihandelsavtal med. Hur kan tro att fler ska vilja starta företag som ska exportera miljöteknik och också vilja stanna i , givet regeringens skattehöjningar, regelkrångel och fortfarande inte helt tydliga ställningstagande i fråga om CETA? 70 (S) replik: Tack för frågan, ! Det är verkligen viktigt att det inte bara är som gör sitt jobb utan också andra delar av världen. Vi har en unik möjlighet att inom ramen för EU tvinga andra länder att leva upp till tuffa klimatkrav. Jag har erfarenhet av att se att aldrig står upp för att ställa de hårda kraven på andra. Det är konstigt. I förstår man nämligen att om andra länder får liknande konkurrensfördelar är det bra också för svenska företag. Men i stället väljer man en politik som visserligen innebär att går före, vilket är bra. Det ger oss vissa konkurrensfördelar. Men man tvingar inte andra länder att följa efter. Varför tycker ni aldrig att EU ska ta de tuffa beslut som faktiskt behövs för att EU ska klara klimatutmaningen, ? När det gäller din fråga har det tillkommit 150 000 nya jobb sedan regeringen tillträdde, och av dem är 90 000 i privat sektor. Det går bra för . Det skulle självklart kunna gå ännu bättre. Men jag tror ändå att det finns en viss poäng i att vara ödmjuk inför att det verkar som att den här regeringens politik fungerar. Och när det gäller regelverk har jag uppfattat det som att den tidigare regeringen lade ned eller i alla fall ändrade sättet att arbeta med regelförenklingar. Det är nämligen lätt att säga men desto svårare att genomföra i praktiken. Jag tror att den satsning som regeringen gör på digitalisering kommer att underlätta mycket för svenska företag. Där ligger vi efter, . Där hade den förra regeringen kunnat göra mer. 71 (M) replik: börjar med att säga att vi ska tvinga andra länder att göra som vi vill. Det är mycket fokus på piska. Vi kan inte tvinga andra länder att göra saker. Vi kan önska att andra länder ska göra saker. Men vi kan inte tvinga dem, särskilt inte länder som ligger utanför EU. Det är kanske de länderna, till exempel , som mest skulle behöva billig miljöteknik för att ställa om. Då behövs andra lösningar, till exempel frihandel och miljöteknik. När det gäller företagsklimat och höjda skatter är det ganska enkelt att i en högkonjunktur luta sig tillbaka och säga att det går bra för . Om man har konjunkturcykeln med sig behöver man inte göra särskilt mycket. Då kan man kosta på sig att höja skatter, införa regelkrångel och inte se effekterna av det på en gång. Men effekterna kommer . Det är inte på det sättet att de höjda skatterna inte ger effekt bara för att vi är inne i en högkonjunktur. Om man hade sänkt skatterna hade i stället fler kunnat få jobb. Vi hade kunnat få ännu fler och växande företag, även i en högkonjunktur – om man hade haft en annan politik. Jag vill komma tillbaka till min fråga. Trots att vi är i en högkonjunktur har vi ett växande utanförskap, särskilt i vissa områden i . Trots att vi är i en högkonjunktur lämnar Skype nu ; de lägger ned sitt huvudkontor här. Och trots att vi är i en högkonjunktur hotar Spotify med att lämna helt och hållet, just på grund av höga skatter och mycket regelkrångel. Hur ska det löna sig bättre att driva företag i om regelbördan ökar? Hur ska det löna sig bättre att exportera miljöteknik om skatterna för att driva företag i ökar? Hur ska det löna sig att anställa hög kompetens om skatten på att anställa de högkompetenta personerna höjs? De frågorna måste man besvara om man vill ha fler företag som utvecklar men också exporterar miljötekniska lösningar. 72 (S) replik: Tack så mycket, , för att du så demonstrativt markerar att det finns stor samstämmighet i den svenska energipolitiken. Vi kan inte ha en debatt om den egentligen, utan vi måste komma in på hela näringslivsområdet och företagens villkor för att hitta någon form av konflikt. Det är i grunden positivt att vi har en sådan stor enighet. Men du har fel när du säger att vi inte kan tvinga andra länder. Det finns några länder i EU som inte vill göra sitt jobb på klimatområdet. Då ska vi använda EU:s lagstiftning för att komma till rätta med det. Det handlar till exempel om att få ett bättre fungerande utsläppshandelssystem genom vilket vi kan tvinga andra länder att dra ned på sina utsläpp. Vi kan inte minst ställa krav på flyget inom och till . Under de år jag satt i stod inte upp för en ambitiös klimatpolitik, och inte heller efter det. Vi ska göra det. Men vi ska också leda genom att vara ett gott exempel. Jag är glad över att du ser att det fungerar. Det fungerar för . Men det skulle såklart fungera ännu bättre om EU, som är en stor region, kunde visa att det lönar sig att gå före och att det inte är något hot mot tillväxt och välfärd att ta ansvar i klimatfrågan. När det gäller vår export av energiteknik ser jag regeringens arbete, inom ramen för det exportarbete som regeringen bedriver – man har haft besök av till exempel – som en jätteviktig del i att stärka svenska företags möjligheter att exportera. Regeringens stora satsningar på utbildning och kompetens är en jättestor och viktig del i att fler företag ska hitta rätt personer att anställa och för att de ska kunna konkurrera med just kunskap och kompetens i omvärlden. 73 (C) replik: Det är viktigt att gå över till mer förnybar energi. Jag och är överens när det gäller mål om förnybart. Jag får dock inte riktigt ihop att Socialdemokraterna oftast glömmer bort en av de viktiga pusselbitarna. I den här kammaren talar vi mycket om vind, vatten och sol. Men vi glömmer bioenergin. Bioenergin i kraftvärmen är en av de viktigaste pusselbitarna vi har för att få ihop systemet. Men hur går det ihop med den politik som Socialdemokraterna för tillsammans med resten av regeringen i fråga om kilometerskatten? Den skulle på ett effektivt sätt hota en stor del av den potential som finns i våra skogar. Den skulle i ett slag plocka bort en stor del av bränslet för just kraftvärmen. Kilometerskatten hotar den konkurrensen, till förmån för sopförbränning, vilket jag gissar inte är det som Socialdemokraterna helst vill se – speciellt inte eftersom man funderar på att införa en sopförbränningsskatt, som vi i har med i vår budget. Jag förstår de företag som tvivlar, som funderar på om de ska göra en investering i det här eller inte och som i vissa fall gör mindre investeringar än de har planerat för – eftersom de är osäkra på kostnadsläget framöver. Hur går Socialdemokraternas politik om en kilometerskatt ihop med att kraftvärmen också ska ha förutsättningar att konkurrera, ? 74 (S) replik: Tack, , för att du så tydligt visar att vi är överens om stora delar av energipolitiken och att vi måste gå utanför den och diskutera eventuella förslag om kilometerskatt! Det är viktigt för att vi har en stor samsyn, och det är viktigt att vi är många partier som står upp för förnybart. Som du säkert har noterat har regeringen levererat flera viktiga förslag för att också stärka biobränsleproduktionen i . Det handlar till exempel om reduktionsplikt, som är viktig för att vårt gröna guld ska få chansen. Det handlar också om ett bonus–malus-system, vilket jag vet att ni har synpunkter på, men jag tror att det kommer att leda utvecklingen åt rätt håll. Vi har också den lagstiftning som jag talade om i mitt anförande. När det gäller klimatkraven på bilar kommer ett fungerande testsystem som kommer att sätta enorm press för att få bilarnas klimatutsläpp att minska. Biobränsle är en viktig del, och den är en stor tillgång för . Vi har också fått ett förslag från om hållbarhetskrav som inte innebär de drastiska försämringar eller det stora hot som det hade kunnat innebära. Där tror jag också att det är viktigt att vi försöker göra gemensam sak och fortsätter arbeta för att det ska stå sig eller till och med bli lite bättre än det förslag som ligger, för det kommer att finnas krafter som vill förstöra. Vi ska försöka möta de försöken med att stå tydligt fast vid att vi ska ha hållbarhetskrav men att de inte får hota den hållbara produktion av biobränslen som vi har i . 75 (C) replik: blir jag lite konfunderad. Jag blir lite orolig om inte kan skilja mellan biobränslen och bioenergi. Jag talar om bioenergi, som man använder i kraftvärmeverk, och jag talar om kraftvärmeverkens förutsättningar. Man eldar inte med biodrivmedel i ett kraftvärmeverk. får nog ta sig en funderare till på vad vi pratar om egentligen i den här debatten. Detta är en högst relevant energidebatt när det gäller elsidan. Vi kan prata om folkbildning och att energi handlar om el, drivmedel och uppvärmning. pratar vi alltså om el och kraftvärme, inte om bilsidan, även om jag jättegärna pratar om den vid något annat tillfälle. Den kilometerskatt som regeringen föreslår tar bort stora möjligheter att få in bränsle – grenar, toppar och rötter, som det är väldigt liten marginal på – och faktiskt kan elda i våra kraftvärmeverk. Det gör förnybar energi och leder till att vi får fjärrvärme och kraftvärme som fungerar. Här har vi ett problem. Det finns forskningsstudier som visar att den kilometerskatt som regeringen föreslår gör 5–av biomassan i skogen olönsam att ta fram. Något jag tror att vi är överens om är att vi behöver använda skogen mer. Det finns otroligt många olika saker som vi behöver använda skogen till, bland annat biobränslen och biodrivmedel. Då kan vi inte i ett slag ta bort de möjligheterna. Den kilometerskatt som man har föreslagit ska man nu göra någon typ av omtag på – det är lite oklart vad det handlar om, och får gärna berätta mer om det. Det fanns ingen klimatsyning på den. Det fanns inget som skulle gynna dem som finns i skogen och den bioekonomi som vi faktiskt ska sträva efter. Vi ska gå i riktning mot en ekonomi där man använder mer av skogen och utnyttjar möjligheterna att bygga mer i trä, köra mer på skog och elda med bioenergi i våra kraftvärmeverk. Och det var just kraftvärmeverksdelen jag frågade om. Min fråga gällde inte vad vi kör på, utan jag undrade vad tycker om att kilometerskatten effektivt slår ut stora delar av möjligheten att elda med skogsråvara i våra kraftvärmeverk. 76 (S) replik: Det är möjligt att jag var otydlig. Jag uppfattade att din fråga gällde skogens villkor i . Jag tror att även de senaste förslagen från regeringen är väldigt bra för den svenska skogen. Men jag förstår att du inte vill prata om detta eftersom det är bra förslag. De som du säger dig företräda, nämligen de gröna näringarna, har välkomnat dessa förslag. Bioenergin är en viktig del av den svenska energiproduktionen. Den har också varit viktig i elcertifikatssystemet. Vi har förslag på gång – 18 nya terawattimmar. Det är viktigt att vi nu får det systemet på plats så fort som möjligt, med tydliga besked om vad som gäller för framtiden, även för den här industrin. Där har vi ett gemensamt ansvar för att se till att skogsindustrin får de svaren. När det gäller kilometerskatt finns det inget förslag att debattera. Det finns många spekulationer om vad som ska komma, men det finns faktiskt inget förslag. Vi kan ju spara debatten tills det kommer något. Jag tror att det är viktigt att vi har både morot och piska för att ställa om vårt transportsystem, så att vi får mer räls, mer tåg och mer båttrafik, som vi värnar svensk konkurrenskraft och har sjysta villkor i transportsektorn. Jag hoppas att det kommande förslaget kan bidra till detta. 77 (MP): För alla oss som är engagerade i planetens överlevnad finns både goda och dåliga nyheter. Tyvärr kommer det nya värmerekord . Våren kommer nästan en månad tidigare hos oss på norra halvklotet jämfört . var det varmaste året som någonsin uppmätts på jorden. finns det hopp i och med att klimatutsläppen i världen har slutat att öka. ligger utsläppen stilla trots ekonomisk tillväxt. Det är ännu för tidigt att slå fast att utsläppen av växthusgaser från fossila bränslen har nått en topp efter att ha ökat under , men det väcker förhoppningar om att vi nått en efterlängtad milstolpe som ger oss energi i det som väntar, nämligen att nå noll i utsläpp så fort som möjligt. Det krävs fortsatt höjda klimatambitioner för att nå det världens ledare kom överens om i – en chans att upprätthålla jordens klimat i ett människovänligt tillstånd. En energiomställning är central i detta. har publicerat bedömningen att en fördubbling av de årliga genomsnittliga investeringarna i energiteknik behövs för att vi ska kunna klara målet om två graders medeltemperaturökning. I den här debatten har det talats om den inspirerande utvecklingen av förnybar energi. I det globala arbetet för att klara klimatet är viktigaste roll att visa på exempel. Vi har en viktig roll i klimatledarskap. Därför är det glädjande med styrkebeskedet som kom i går, att vinner i klimatarbete. fortsätter att ligga i topp när det gäller andelen förnybar energi bland EU-länderna. har förnybar energi. Målet är förnybar energi. Såväl el som värme, industri och transporter ska komma från förnybara energikällor enligt det mål som regeringen har satt upp om förnybart. I det betänkande som debatteras är arbete centralt. Fem partier har enats om ett mål om förnybar elproduktion till 2040 och om att energianvändningen ska vara mer effektiv 2030 än 2005. Överenskommelsen innehåller många delar som tar oss mot målet. Det finns förslag om vattenkraft med sänkt fastighetsskatt och moderna miljökrav, kärnkraftens villkor, förlängt elcertifikatssystem för förnybar energi, verktyg för energieffektivisering och mycket mer. Den uttalade ambitionen är att ska hinna besluta om de förslag som ligger i slutbetänkande. Det är viktigt att alla delar tas i mål i närtid och att ingen del lämnas utanför i det som är en helhet. kommer sannolikt att vara det år som det har levererats mest konkret energipolitik någonsin i riksdag . Flera av oppositionspartierna framhåller i motioner vikten av åtgärder för att minska transporternas utsläpp. Men samma engagemang saknas när frågorna faktiskt avgörs, när ska besluta om skarpare mål för transporterna eller när det gäller klimatskatter som innebär att alla transportslag ska betala för sina klimatutsläpp. Transporternas klimatutsläpp måste minska snabbt om vi ska klara klimatmålen. Regeringen har presenterat en riktig klimatoffensiv: bonus–malus för bättre bilar, Bränslebytet för att öka andelen förnybara bränslen, och man inför en flygskatt. återinför regeringen skatten på att elda fossil olja och kol mitt i stan i kraftvärmeverk – den skatt som togs bort när satt i regeringen. Med denna klimatoffensiv och den största klimatbudgeten någonsin räknar med att kommer att kunna nå klimatmålet till 2020 med åtgärder på hemmaplan – alltså utan att räkna in klimatvinster i andra länder, som den förra regeringen gjorde. når klimatmålet på hemmaplan och höjer klimatbiståndet för åtgärder i andra länder. Enligt energiöverenskommelsen ska den förnybara energin fortsätta att byggas ut, och ska fortsätta ha ett elöverskott även . Det är viktigt både för klimatet och för att säkerställa att har ett robust elsystem. Energiöverenskommelsen innebär att kärnkraften inte stängs med politiska beslut, utan besluten kommer att tas av marknadens aktörer. Det innebär att de inte kan kräva skadeståndsansvar, som när stängdes. Det är redan beslutat att fyra av tio reaktorer ska stängas . Vi väntar på besked gällande ytterligare tre reaktorer och om de ska köras efter 2020 med de investeringar som krävs i och med höjda säkerhetskrav. När de kvarvarande reaktorerna kommer att stängas beror sannolikt inte på den tekniska livslängden utan på den ekonomiska livslängden. Det är därför viktigt att fortsätter att ha en buffert med förnybar energi för att ha goda marginaler när de kvarvarande reaktorerna stänger. I energiöverenskommelsen står det att kärnkraften ska bära sina egna kostnader. Det gäller även när kärnkraften har det ekonomiskt svårt med rådande marknadsförutsättningar. Alternativet till att kärnkraften betalar sina kostnader är att staten och i förlängningen skattebetalarna får ta smällen. efter kärnkraftshaveriet i har saneringsnotan fördubblats, liksom saneringstiden. vet ingen var de tre härdsmältorna befinner sig, eftersom ingen har kunnat gå in. De robotar som har skickats in har gått sönder. Slutnotan för väntas bli dubbelt så hög som sagts – motsvarande ofattbara . De fem partierna bakom energiöverenskommelsen är överens om att höja skadeståndsansvaret om en olycka skulle ske, från dagens nivå på till ca . Men är bara en droppe i havet jämfört med vad en olycka verkligen kostar. De svenska skattebetalarna riskerar att liksom de japanska skattebetalarna få stå för kärnkraftens slutnota. Låt mig avsluta med att säga några ord om energieffektivisering, vilket av IPCC pekas ut som det främsta bränslet för att nå klimatmålen. I energiöverenskommelsen sätts nu ett nytt ambitiöst mål för energieffektivisering till 2030. Det finns också en uttalad ambition att införa ett nytt program för energieffektivisering i industrin och utreda vita certifikat som ett verktyg för att även i , likt i många andra EU-länder, ge marknaden verktygen för att kunna genomföra åtgärder för energieffektiviseringar. I likhet med en motionärs förslag om ett energisparlån i betänkandet utreder regeringen nu möjligheten att frigöra kapital för att genomföra energieffektiviseringar. Sammantaget kan jag konstatera att nu arbetar steg för steg för att realisera visionen om förnybar energi. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. 78 (C) replik: Det är lätt att prata och en helt annan sak att visa resultat. När SCB kom med sina senaste siffror om klimatutsläppen i visade de att vi i rad har ökat våra utsläpp. Det är med i regeringen som utsläppen ökar; med i regeringen minskade utsläppen. Det är lätt att plocka fram enskilda förslag, speciellt när vi har ett EU ETS som tog hand om just de utsläppen tidigare. Den stora skillnaden här är att levererar minskade utsläpp och ökad tillväxt medan framför allt levererar ökade utsläpp. Det är bra att regeringen har lagt fram ett förslag om bränslebyte. försökte göra det i regeringsställning, men vi fick backa på grund av EU. Vi har dessutom gjort omtag, och hade vi i princip samma förslag som det regeringen nu lägger fram. Det är bra att vi får det på plats. Jag hade gärna velat se något mer långsiktiga mål lite mer i detalj, men jag tycker att det är ett i grunden väldigt bra förslag. Det är också bra att regeringen levererar när det gäller bonus–malus-systemet. Problemet är bara att det är alldeles för klent. Det handlar mer om att finansiera dagens förslag än om att faktiskt förändra bilmarknaden. Man kommer faktiskt att sänka bonusen för de flesta bilar. För några – de allra, allra bästa – blir det en liten ökning. Vi vet att det inte är en försäljning som duger. Vi vet att vi inte har tillräckligt många elbilar och miljöbilar på våra gator. Andelen har dessutom sjunkit sedan satt i regeringsställning. När satt i regeringsställning tiodubblade vi vindkraften, fördubblade antalet miljöbilar och genomförde ett flertal stora reformer. Framför allt – och det är det som spelar roll – minskade utsläppen. Det gör de inte med i regeringsställning. Det är lätt att stå i talarstolen och säga fina ord, men verkligheten säger uppenbarligen något helt annat. 79 (MP) replik: Jag undrar om lyssnade dåligt på mitt anförande. Jag hänvisade till de siffror som presenterades av om att nu ser ut att kunna sluta gapet och därmed nå klimatmålet till 2020, tack vare inhemska åtgärder. Det innebär att i realiteten har höjt klimatambitionerna rejält, när vi nu inte räknar in åtgärder utomlands.