prot · H50939 · 2017-11-29 00:00:00 — Exempelvis är det hög tid att redovisa hur mycket makt som egentligen överlämnar genom medlemskapet i EU, och vi vill synliggöra detta genom att myndigheten ges i uppdrag att upprätta ett EU-bokslut. I detta anförande instämde (SD) och (-). 55 (C): vill vara mer sparsamt än regeringen med statens medel i nästa års budget eftersom är mitt uppe i en högkonjunktur. Vi vill inte ha en överhettning av ekonomin som höjer priserna. Vi vill i stället att det ska finnas resurser hos staten när nästa lågkonjunktur uppstår. Då måste staten vid det tillfället hålla uppe invånarnas, hushållens, köpkraft genom att använda överskott som har sparats under högkonjunkturen. sparar därför 10 miljarder mer än regeringen –2020. prioriterar i budgetarbetet att bryta klyvningen av . Där krävs reformer som gör att människor som står utan arbete, inte minst nyanlända, får möjlighet att gå från bidrag till arbete. Det måste vara möjligt att komma in på arbetsmarknaden till en något lägre lön och lära på jobbet. vill anpassa skatter och regler efter förutsättningarna för små och växande företag – de som står för huvuddelen av dagens jobbtillväxt i landet. vill reformera skattesystemet med högre skatter för miljöfarliga utsläpp samt lägre skatter för arbete och företagande. Vi har utrymme i vår budget för en bred skattesänkning till alla som arbetar och sänkt skatt för pensionärer, i synnerhet för dem med lägst inkomst. När det gäller anslagen inom KU:s budgetområde, , vill vi inte ställa upp på den stora ökningen av anslaget till som har tillförts . Vi anser att de tidigare stora ökningarna av anslagen till bland annat migrationskostnader nu kan dras tillbaka. Regeringen föreslår ett anslag på för valdeltagandeinsatser inför nästa års val. Det anser vi inte är särskilt meningsfullt. Liknande insatser har gjorts vid tidigare val, men vi har tyvärr sett mycket lite effekter av den typen av valdeltagandeinsatser som regeringen föreslår. I övrigt tar också bort en del anslag för länsstyrelserna, på verksamheter som vi anser har gjort dålig nytta. Vi kallar det ineffektiv byråkrati. Regeringen gör en utökning av anslaget till för europapolitiska studier och EU-information med 10 miljoner. Inte heller det anslaget ställer vi upp på. Det av regeringen föreslagna ökade anslaget till har tillstyrkt. De besparingar som gör inom budgeten, bland annat för , främst , använder vi för att spara till kommande år och sänka skatter främst för landets pensionärer och delvis också för dem som arbetar. deltar inte i beslutet om fördelningen av budgetanslagen eftersom redan har beslutat om en budgetram som är en annan än den vi vill ha. syn på fördelning av anslaget framgår av ett särskilt yttrande i budgetärendet. 56 (V): Livsvillkoren är mycket olika i vårt land. Det finns ensamstående föräldrar som kämpar för att få vardagen att gå ihop och pengarna att räcka månaden ut. Andra kan fundera över om de ska köpa en ny jakt igen, eller en eller två. En del skäller över att skatten på investeringssparkonton ska gå upp med 37,50 för dem som har 50 000, som långtidssjuka betalar högst skatt för lika inkomst. Vi ser helt enkelt mycket olika problem i samhället. Vi lever i ett land där vissa delar har svikits av politiken. Bruksorter, stadsdelar och en del förorter har hamnat efter, medan de redan rika i andra förorter, till exempel , och , har fått stöd av politiken med omfattande skattesänkningar och införandet av RUT- och ROT-bidrag. När har budgetförhandlat har vi låtit jämlikheten gå som en röd tråd genom det vi har gjort. För de delar av landet som har hamnat efter, där servicenivån är eftersatt, arbetslösheten är hög och utbildningsnivån är låg, gör vi en långsiktig satsning. Hur pengarna ska användas måste förstås avgöras lokalt. För människor med långvarigt nedsatt arbetsförmåga har vi åter fått igenom en höjning av garantiersättningen och bostadstillägget. Dessutom har vi fått igenom en skattesänkning för den gruppen. För den med garantiersättning kan detta innebära , vilket är mycket pengar för den som har lite. Sjukförsäkringen stärks genom att taket höjs, och tandvårdsbidraget fördubblas så att fler ska ha råd att gå till tandläkaren. Studiebidraget höjs, och det är viktigt för att fler unga ska kunna gå vidare till högre studier. Att skuldsätta sig och ta studielån är ett stort steg för många, särskilt i familjer där ingen har gjort det tidigare. Därför är det viktigt att det är just bidragsdelen av studiemedlen som höjs med . Vi gör också en satsning på biblioteken. Tillgängligheten ska öka, biblioteken ska bli fler och det ska bli lättare att ta del av bibliotekens rikedom. Kunskap och bildning handlar om makt och om ett samhälle för alla, inte bara för några få. Hela sjukvården behöver mer resurser. De som jobbar i sjukvården behöver ha rimliga arbetsvillkor och inflytande över sitt arbete. Därför görs en satsning på 2 miljarder till dem som jobbar i vården, förutom de särskilda satsningar som görs på förlossningsvården, på primärvårdens arbete för att möta den psykiska ohälsan och på barn‑, ungdoms- och vuxenpsykiatrin. Givetvis finns det områden där vi inte har nått framgång i våra förhandlingar med regeringen. Det gäller inte minst skatterna, som inte har den fördelningsprofil som vi önskar. är ett ojämlikt land, och här har klyftorna ökat snabbast . hade underhållsstödet inte höjts med mer än . Kostnaderna hade höjts betydligt mer, och andelen fattiga barn till ensamstående föräldrar ökade. höjs underhållsstödet för tredje gången den här mandatperioden. möjliggörs också avgiftsfri kollektivtrafik för unga, och avgiftsfria aktiviteter kommer att finnas på alla skollov. Alla sexåringar kommer att ha möjlighet att gå i avgiftsfri simskola med sin förskoleklass. Det är många viktiga förändringar i budgeten som helhet som har tillkommit genom förhandlingarna med . Så till den specifika del som handlar om utgiftsområde 1 Rikets styre. Jag ska kommentera några få delar. har arbetet med det samiska folkets rättigheter gått framåt. Överenskommelsen om nordisk samekonvention och deltagandet i internationella forum är viktiga delar i det arbetet. är avgörande för att stärka samernas rätt till självbestämmande och för att främja det samiska folkets möjligheter att behålla och utveckla sitt kultur- och samfundsliv. uppfattning är att borde delas upp så att myndigheten är för sig och tinget för sig. Men vi är glada att det görs en satsning på Samtinget med tanke på det arbete man där har att göra. Det är nödvändigt, bland annat för att kunna etablera den nya konsultationsordning som håller på att tas fram. Eftersom det är val är det rimligt att det läggs mer pengar på området demokrati och mänskliga rättigheter. Låt mig dock kommentera de ökade anslagen för säkerhetshöjande åtgärder. Satsningen är bra, men det är illa att den ska behövas. Att religiösa samfund och personer engagerade i civilsamhället, i olika partier och i arbete med mänskliga rättigheter utsätts för alltmer hat, hot och våld är förfärligt. Synen på varandra och allas rätt att uttrycka sina åsikter måste vi arbeta med i hela samhället. Medel för säkerhetshöjande åtgärder är en liten del av detta arbete. Jag måste förstås tala om apanaget. vill, som ni vet, att ett annat statsskick ska införas. Vi har också synpunkter på hur apanaget används i väntan på republik. Vi kan dock inte från till ett annat ändra storleken på apanaget. Det måste ses i ett större sammanhang. Vi vill att apanagets utformning utreds i syfte att minska det och att det i det sammanhanget också utreds hur en övergång till republik kan gå till. har gjort en liten utredning om hur grundlagen skulle kunna förändras, och denna utredning skulle mycket väl kunna tas med i en större genomgång av statsskicket. Denna fråga får vi anledning att diskutera vidare i kammaren i samband med behandlingen av flera motioner som väcktes under höstens allmänna motionstid. I avvaktan på detta yrkar jag bifall till reservation nr 1. 57 (L): Vi behandlar regeringens budgetproposition i de delar som rör , årsredovisning och motionsyrkanden som har väckts under allmänna motionstiden. har godkänt fem mål inom utgiftsområdet. Dessa rör samepolitik, demokratipolitik, mänskliga rättigheter, nationella minoriteter och medier. Ska vi vara ärliga är det väl inte dessa frågor som väljarna kommer att rusa till valurnorna för. vet vi som sitter i kammaren och brinner för dessa frågor att den dag vi slutar vakta dessa frågor har vi inte längre några valurnor att rusa till. Trots att regeringen har lagt fram vissa goda förslag ser Liberalerna budgeten som en helhet. Vi kan inte plocka russinen ur kakan, utan allt måste behandlas som samma kaka – också det för att värna rikets stabilitet. Så som tidigare har Liberalerna inte deltagit i anslagsbeslutet eftersom vi helt enkelt tycker att vi har ett bättre förslag för . Sysselsättningen växer, och ekonomin befinner sig i en högkonjunktur. Men i stället för att använda högkonjunkturen för att bygga en buffert för sämre tider väljer regeringen att elda på ekonomin och presentera ännu fler ofinansierade bidragshöjningar. Klyftorna i samhället växer, precis som sa. Assistansen dras in för dem som allra mest behöver samhällets stöd och skydd. Sjukersättningar dras in, och människor ställs bokstavligen på bar backe. Sjukvården går på knäna – allt det som regeringen i valrörelsen sa sig vilja bekämpa. Liberalerna lägger fram en budget med reformer för framtiden. Vi satsar på bättre kunskaper i skolan och bättre möjlighet för företag att anställa så att också den med kortare utbildning eller den som har kommit hit har chans till jobb. Vi satsar på en fungerande polis i hela landet och ett försvar med kapacitet att försvara . Dessutom presenterar vi en integrations- och migrationspolitik som bygger på lika delar humanism och realism, som fokuserar på jobb och skola och som motverkar parallellsamhällen och hedersvåld. har avvisat Liberalernas förslag, och därmed tar en annan väg än den vi vill se. Låt mig ändå redovisa några av våra förslag inom detta utgiftsområde som vi tror skulle leda in på en bättre väg. Liberalerna har fokus på friheten för såväl individen som nationen. Därför bör statsbidragen till förebyggande verksamheter i civilsamhälle och kommuner mot våldsbejakande extremism öka. Den våldsbejakande extremismen är ett av vår tids absolut största hot, och kommuner och civilsamhälle har en stor uppgift att fylla i den kampen. Förutom en ökning med bör också en överflyttning av resurser från ske till lokal nivå. Anslaget Åtgärder för nationella minoriteter bör också höjas med mer än regeringens förslag. Vi hör skrämmande rapporter om att skolungdomar uppmuntras att inte längre tala sina nationella minoritetsspråk på skolgården. Det är ett tydligt tecken på att vi behöver arbeta mer med denna fråga och att fler kommuner ska kunna bli del av förvaltningsområdena för meänkieli, samiska och finska. Anslaget Åtgärder för den nationella minoriteten romer bör också höjas. Det stora arbetet med romsk inkludering som startade under alliansregeringen behöver fortsätta. Här behövs ett långsiktigt arbete för romsk inkludering som måste ges tillräckliga resurser om vi någonsin ska komma till rätta med den diskriminering som romer utsatts och utsätts för. : Anslaget Allmänna val och demokrati bör höjas med mer än regeringens förslag. Jag noterar att regeringen i propositionen inte redovisar några åtgärder med anledning av tillkännagivande om åtgärder för att öka valdeltagandet bland utlandssvenskar. För att finansiera en särskild satsning på att öka valdeltagandet bland utlandssvenskar bör anslaget tillföras ytterligare . 58 SKÅNBERG (KD): debatterar vi rikets styrelses budget och de utgifter som hör ihop med den. Det kan synas som att detta inte är speciellt märkvärdigt, men det är viktigt. KU gör många viktiga saker. Granskningen av regeringen är den viktigaste, men vi har också hand om budgeten för riksdag, regering, ambassader i världen och mycket annat. Jag vill ge en sammanfattning av hur ser på det totala budgetarbetet. vill skapa förutsättningar för ett samhälle med god ekonomisk tillväxt, ett företagsklimat som står sig starkt i den allt hårdare globala konkurrensen och en välfungerande ekonomisk politik som ger oss resurser att satsa på välfärden, såsom en god vård och omsorg och en bra skola. Med genomtänkta reformer för arbetsmarknaden och skattepolitiken kan vi förbättra människors möjligheter att lämna arbetslöshet och utanförskap. Den ekonomiska politiken ska stärka familjerna, och det civila samhället är en grund för ett samhälle byggt på gemenskap, där människor känner tillit till varandra. Just nu ser ekonomi stark ut, men finns betydande problem och stora utmaningar som den nuvarande regeringen står alltför passiv inför. Exempel: Tudelningen på arbetsmarknaden är stor, och trots högkonjunkturen blir det allt fler som står långt ifrån arbetsmarknaden. Bostadsmarknaden fungerar dåligt för stora grupper. Tryggheten brister, bland annat på grund av en polisorganisation som är för liten och uppenbarligen fungerar alltför dåligt. Tillgängligheten i vård och omsorg har försämrats och fortsätter tyvärr att försvagas. Inför dessa utmaningar har regeringen få eller kanske inga svar. Denna passivitet behöver bytas ut mot riktiga strukturreformer, och i alternativ föreslås en rad sådana. Sjukvården behöver stärkas. Kömiljarden behöver återinföras. Primärvården behöver byggas ut, överbeläggningarna minska och antalet tillgängliga vårdplatser öka. avsätter stora resurser för att göra dessa reformer möjliga. Fler platser i äldreboenden måste tillföras och en äldreboendegaranti införas som de äldres ekonomi förbättras. Vi vill ta bort den så kallade pensionärsskatten. Tryggheten måste öka och komma alla till del, och detta kräver en polis och ett rättsväsen som fungerar och som är mer synliga och lokalt förankrade. Välfärden måste utvecklas genom fortsatt valfrihet, tydligt kvalitetsarbete och effektivt användande av resurser. Med politik stärks välfärden som vi sänker skatten på arbete och för barnfamiljer och äldre. Vi står för ett välfärdslöfte värt att lita på. Politiken måste inriktas på att underlätta för fler jobb och för företag att växa så att fler blir en del av den arbetsgemenskap som behövs och så att skatteintäkterna kan öka. Sektorer där jobb inte utförs på grund av höga skatter och avgifter måste reformeras så att marknaderna kan växa till. För de människor som står utanför arbetsmarknaden menar att insatserna måste vara effektiva och kompletta. har i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomsterna som föreslås där. Eftersom har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än vad vi kristdemokrater står för avser jag att avstå från att delta i beslutet om anslagens fördelning, och har gjort så i KU:s arbete. budgetförslag ska behandlas som en helhet. Det går inte att bryta ut delar ur den och behandla dem separerat, men jag ska i alla fall redovisa något av den anslagsfördelning och de förslag som lade fram i motion 2017/18:3095. När det gäller anslaget 4:1 m.m. menar att det bör minskas med jämfört med regeringens förslag i propositionen. Arbetet i bör effektiviseras. När det gäller anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. vill öka det med 77 ½ miljon kronor jämfört med regeringens förslag. Bakom dessa siffror gömmer sig en ambition att öka integrationen och införa krav på att asylsökande ska delta i 15 timmars språkutbildning och 9 timmars samhällsorientering . För detta ändamål bör anslås . När det gäller anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati menar KD att det ska vara lägre än regeringens förslag. Det är förvisso angeläget att anslå mer pengar som syftar till att säkerställa att valen kan genomföras på ett tillförlitligt och effektivt sätt, men vi menar att för detta ändamål är det tillräckligt med hälften av vad regeringen föreslår. När det gäller anslaget 6:3 Datainspektionen bör det vara 3 miljoner lägre än regeringens förslag. Datainspektionens arbete med anledning av EU:s dataskyddsförordning kan hanteras med färre medel än vad regeringen föreslår. , när det gäller anslagen 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten, 2:1 ledamöter och partier m.m., 2:2 förvaltningsanslag och 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information, menar KD att de ska vara 1 miljon, 3 miljoner, 4 miljoner respektive lägre än i regeringens förslag i propositionen. Vadan denna skillnad? Jo, skillnaden i förhållande till regeringens förslag beror på en fortsatt justering av pris- och löneomräkningen. 59 HANS (S): har den socialdemokratiskt ledda regeringen amorterat på statsskulden och satt ansvarsfulla investeringar i samhällsbygget framför orättvisa skattesänkningar och nedskärningar. Underskott har vänts till överskott, svensk ekonomi är i en styrkeposition och statsskulden är i andel av bruttonationalprodukten den lägsta sedan var finansminister. Den svenska staten har därigenom mycket torrt krut för en eventuell lågkonjunktur, och vi är i ett läge där vi har utrymme att gå vidare med kraftfulla investeringar som är nödvändiga för att stärka det hållbara samhällsbygget . Vi vet att jämlikhet och ekonomisk utveckling går hand i hand. Därför behöver ett samhällsbygge som är rättvist, med reformer som minskar klyftorna och skapar fler möjligheter för alla att bidra. Så byggs sammanhållning och tillit, inte genom skattesänkningar och nedskärningar. har att behandla utgiftsområdet . Under denna högtidliga rubrik döljer sig kostnader för statschef, riksdag, regering, JO, sameting, länsstyrelser, val- och partistöd, nationella minoriteter, presstöd och en hel del annat. Det handlar om de centrala delarna av den svenska demokratins funktionssätt. Runt många av dessa saker råder ganska bred samstämmighet. Det ska vi vara tacksamma för. Att det finns en bred uppslutning runt de centrala delarna av förutsättningarna för landets styrelse är viktigt och ger den svenska demokratin och den svenska staten ett stort mått av stabilitet i en värld som är präglad av oro. Det finns några områden där det råder olika uppfattningar, och jag ska kommentera en del av dessa. Ett slående inslag i budgetreservationerna är att anslagen till är lägre än regeringens: 102 miljoner lägre, SD:s 450 miljoner lägre, 310 miljoner lägre, Liberalernas 41 miljoner lägre och KD:s 287 miljoner lägre. På samma sätt kräver flera oppositionspartier mer pengar till för att förbättra oppositionens arbetsmöjligheter. Jag ska erkänna att vi socialdemokrater gjorde precis samma populistiska övning 2011 och drog ned anslag rejält. Vi var ju i opposition, så regeringen behövde inte ha några pengar, eller hur? Vi gjorde en överenskommelse med de dåvarande regeringspartierna om att det borde vara så att de som har regeringsmakten faktiskt bäst kan bedöma hur mycket resurser regeringen behöver ha för sitt arbete. Det är mycket tråkigt att denna överenskommelse inte håller efter regeringsskiftet. Jag tror att det är kortsiktigt agerat av de nuvarande oppositionspartierna, och jag tror att hade vunnit på om vår ingångna överenskommelse hade hållit. På samma sätt gör man betydande nedskärningar på länsstyrelserna. Detta är riktat mot byråkratin. Och det låter naturligtvis mycket bra att man skär i byråkratin. Men alla som har varit i närheten av länsstyrelsernas organisation vet att det finns uppenbara problem för dem att klara sina uppgifter. Nedskärningar på länsstyrelserna innebär sämre naturskydd och sämre övervakning av offentliga organ. Det är detta som nedskärningar på länsstyrelserna innebär. De innebär inte bara nedskärningar i byråkratin utan sämre verklighet för medborgarna. Det tror jag är viktigt att påminna om. gör en ganska drakonisk neddragning av presstödet med . Det är ett allvarligt hot mot demokratins torg, eftersom det är det som pressen är. I som präglas av mycket turbulens, där mediebranschen befinner sig i en kraftig omstrukturering, tror jag att medierna mer än någonsin behöver detta stöd för att klara sig genom en mycket besvärlig omställning. Jag ska kortfattat ta upp några punkter i budgeten. När det gäller mediepolitiken ökar mediestödet med 55 miljoner. Anslagen höjs med 22 miljoner för säkerheten för civilsamhället. För arbetet mot hot och hat mot journalister, konstnärer och förtroendevalda – hot från höger, från vänster och från religiösa extremister – höjs anslaget med 5 miljoner. får ökade resurser. Det blir ökade resurser till de nationella minoriteterna. Det blir även ökade resurser till för övervakning av den offentliga administrationen. Detta är viktiga åtgärder för att stärka legitimiteten för den svenska demokratins funktionssätt. Slutligen kan jag inte låta bli att kommentera det som Skånberg har berört, nämligen att av alla skär mer än regeringen på den kungliga hov- och slottsstaten. Det är mycket spännande. Man kan inte låta bli att fundera på vad det är för missöden från kungen som gör att Skånberg föreslår denna åtgärd. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 60 () replik: har på ett spännande sätt tagit upp några av de skillnader som finns när det gäller våra olika budgetanslag. För oss moderater handlar det om besparingar på . Jag är väl medveten om de svårigheter som ligger i att spara på . Så har det alltid varit. vill jag påstå att det inte är populism att ställa krav på en viss återhållsamhet när det gäller departementen och den centrala ledningen i Statsrådsberedningen. Det går åt väldigt mycket pengar. Vi ser också ett skifte. Jag tycker att det som SNS pekar på i sin demokratirapport långsiktigt är mycket bekymmersamt. Vi har en riksdag som förlorar alltmer mark, medan regeringen förstärks. Långsiktigt är det en dålig utveckling. Då finns det två saker som man kan göra. Det ena är att man tillför mer resurser eller befogenheter. Vi tar några steg i denna riktning. Det andra är naturligtvis att hålla igen på förvaltningsanslaget när det gäller regeringen. Vi har valt att försöka göra båda sakerna. Det är helt riktigt att det gjordes en uppgörelse tidigare, eftersom det gick mycket snabbt när man drog ned på resurserna till ambassader och annat, och det fungerade inte riktigt. Men läget är sådant att det är rimligt att man ändå försöker dra ned något. Det handlar inte nödvändigtvis om att lägga ned ambassader. Min fråga till är: Inser Socialdemokraterna det långsiktiga problem som vi har när maktförskjutningen är så uppenbar som man pekar på i demokratirapporten? 61 HANS (S) replik: Ja, det finns absolut ett stort problem med det. Det är också skälet till att jag tycker att det som vi har diskuterat i KU, till exempel frågan om vikten av parlamentariska utredningar, är mycket viktigt. Det är ett sätt att göra arbetet bredare. Det är bättre att göra beredningar av ärenden i form av statliga utredningar med parlamentariskt inslag än att ska parallelluppbygga ett slags beredning av ärenden. Det tror jag att är illa konstruerad för. Det skulle nästan innebära att man bygger in ett slags institutionell konkurrens mellan riksdag och regering i denna del. Därför bör nog själva beredningsarbetet i huvudsak skötas i . Men ett sätt att stärka insyn och förmåga att få fram breda kompromisser i viktiga samhällsfrågor skulle vara att se till att de parlamentariska utredningarna återigen stärks. Det tror jag är en mycket viktig del. 62 () replik: Det finns också ett förslag om parlamentariska utredningar i demokratiutredningen från SNS forskare. Det kan man alltid diskutera. Men att sysselsätta fler riksdagsledamöter i parlamentariska utredningar ändrar inte det faktum att under 30–har vuxit sig starkare och starkare. Den nuvarande regeringen har också dragit ned på en del redovisningar som är oerhört centrala för oss som riksdagsledamöter och för . Det enda sättet för oss att då få svar på om den politik som man bedriver och det som man säger att man ska åstadkomma stämmer är faktiskt att ta reda på det.