prot · H50934 · 2017-11-21 00:00:00 — För torskkvoterna i östra innebär överenskommelsen en sänkning av kvoterna jämfört med . För torskkvoterna i västra innebär överenskommelsen en oförändrad torskkvot jämfört med . Det är inte ett mål i sig att ytterligare sänka torskkvoterna i . Kvotsättandet är centralt för att uppnå målet om ett hållbart fiske, men är ett av flera verktyg som står till buds. Om ytterligare sänkningar av torskkvoter behövs för att vi ska få ett hållbart fiske kommer jag att verka för det i enlighet med den grundinställning som regeringen har. Min förhoppning är dock att vi kommer att ha ett hållbart torskbestånd i , och då hoppas jag att vi kan öka de nu historiskt låga torskkvoterna. Min målsättning är att torskfisket i ska bli både biologiskt och socioekonomiskt långsiktigt hållbart. En förutsättning för socioekonomisk lönsamhet är hållbara bestånd. Jag kommer därför att fortsätta att verka för ett långsiktigt hållbart fiske som gynnar vår näring och våra kustsamhällen och som erbjuder hälsosamma livsmedel både till oss och till framtida generationer. 57 (M): Tack, ministern, för svaret! I finns två torskbestånd, det östra och det västra. har man fått tilldelat sig att ta upp men inte lyckats fånga . Man har alltså inte kunnat fånga sin tilldelade kvot. Om det västra beståndet har det internationella havsforskningsrådet Ices sagt att värdena ligger under biologiska gränser. Man har föreslagit kvoter som ligger på 1 000–fastän ministrarna beslutade om kvoten . Rekommendationerna från forskarna bryr sig ministrarna inte så mycket om i förhandlingen. Det borde vara så att man fokuserar på att tillämpa en försiktighetsprincip och att inte tillåta ett fiske på marginalerna. välmående måste sättas före kortsiktiga ekonomiska intressen. Torsken håller på att försvinna. Det måste ligga i intresse att vi behåller ett fiskebestånd med torskar i . Därför blir min fråga till ministern vad han tänker göra för att förbättra möjligheterna för torskens överlevnad. 58 Statsrådet (S): Tack, , för att du har lyft fram den här viktiga frågan! Ett långsiktigt hållbart fiske är en prioriterad fråga för mig och regeringen. Låt mig förtydliga att det inte stämmer att torskkvoterna som fastställdes för fastställdes långt ifrån det som Ices rekommenderade. Den överenskommelse som nåddes , och som ställde sig bakom, grundade sig på Ices råd och försiktighetsansatser och var i linje med den fleråriga planen för . När det gäller fiskemöjligheterna 2018 för det västra torskbeståndet ligger det till och med under MSY-punkterna i det intervall som Ices rekommenderade. Jag vill säga till ledamoten att tack vare arbete i förhandlingarna landade vi på den försiktiga linjen. Här är det väldigt ofta så att kommissionen och närapå står ensamma för försiktighetsprincipen och att många andra länder har en annan åsikt. Det förhållandet har varit under en lång följd av år. Tack vare agerande fick vi det på plats. Det skapar en möjlighet för att långsiktigt få ett bra bestånd i . Jag vill också säga till ledamoten att målet inte är att sänka kvoter. Det kan inte vara målet. Målet måste vara att vi långsiktigt får ett hållbart fiske och att vi ska kunna fiska mer. Man kan titta på vad vi har fått effekt för att har drivit en restriktiv linje, som har varit nödvändig. Om man tittar på västra beståndet hade vi 2016 en sänkning och 2017 en sänkning . För östra beståndet hade vi 2015 minus , 2016 var det , 2017 var det och 2018 blir det . Kvoterna har sänkts oerhört mycket för att rädda beståndet som är illa ute. Det har att göra med att vi måste få ett hållbart fiske så att man kan fiska torsk också . har definitivt drivit den försiktiga linjen. Det är inte som ledamoten ska skjuta på i det här sammanhanget. 59 (M): Det är klart att målet inte ska vara att sänka eller höja kvoter. Målet ska vara att rädda torsken. Jag anser inte att man gör det. Faktum är att man inte ens kan fiska upp de kvoter som ni bestämmer om. De fiskare som har tillstånd att fiska får inte upp så mycket fisk. Jag ska citera en regeringskollega till ministern, som har sagt: ”Varje torsk som fiskas lagligt är en chansning från politikernas sida, där man med öppna ögon och med forskarens klart uttalade varningar i öronen sätter torsken på spel för att rädda ett fåtal arbetstillfällen.” Det är , vice statsminister, som har sagt detta. Jag tänkte också citera minister , som säger: ”Vad gäller utfallet för både torsk och lax är jag nöjd med resultatet som jag anser är i linje med vår målsättning. Det gynnar vår fiskenäring, våra kustsamhällen och förser både oss och framtida generationer med hälsosamma livsmedel.” Jag blir förvånad när jag läser vad forskarna säger om att beståndet av torsk är under biologiskt säkra värden. Hur kan ministern vara nöjd? 60 Statsrådet (S): Att man inte fångar upp all den torsk som finns har att göra med att fiskarna avstår från att fånga den på grund av att de får så dåligt betalt för den. Då fiskar man såklart inte upp den. Om det kostar mer att hämta upp fisken än man får betalt för den får det förstås denna effekt. Ices råd är inte lätta att förstå. De är på många sätt komplicerade. Om man ser på de två torskbestånd som finns tänker man kanske: Det här torskbeståndet finns i den östra delen, och det här torskbeståndet finns i väster. Men så är det inte, utan de finns i flera olika geografiska områden. Detta gör det ytterligare komplicerat när man ska utreda om rådgivningen följs eller inte. Sedan finns en massa andra åtgärder som vidtas förutom kvotbegränsningarna. Det handlar om stängda perioder som ett exempel. Det handlar också om redskapsbegränsning och så vidare. Jag kan dock försäkra ledamoten att den överenskommelse som vi nådde följer Ices rådgivning och försiktighetsansatser. Vi har inte slarvat med detta, och framför allt vill jag säga att drev denna fråga väldigt hårt. Det var många andra länder som ville någonting helt annat. 61 (M): Det finns andra åtgärder, som ministern nämnde. tänker jag göra något som jag aldrig trodde skulle hända: Jag ska läsa ur en motion från Socialdemokraternas partistämma som jag till och med tycker är bra. Det står så här: , där bottentrålning är tillåten, är snart tömd på fisk och liv. På samma stämma bifölls motionen. Att-satsen lyder: Socialdemokraterna verkar för ett förbud av bottentrålning i hela . Varför inte föreslå det för ? Varför driver inte ministern denna fråga? Man har förbjudit bottentrålning i andra delar av världen just för att få en återhämtning av ett fiskbestånd. Jag tycker att det skulle vara en alldeles utmärkt åtgärd. 62 Statsrådet (S): När det gäller frågan om bottentrålning har regeringen gett Havs- och vattenmyndigheten ett uppdrag som syftar till utvärdera bottentrålningens effekter, främst inom skyddade områden. Detta arbete är igång, och det ska redovisas till regeringen . Jag vill ändå återupprepa att det inte är kvoterna som är ett mål. Det handlar om att se till att vi hanterar frågorna när det gäller torsken både i det östra och i det västra beståndet. Det gäller dessutom alla arter i och i alla vatten som vi har gemensamt med EU. Men det gäller också de vatten som vi har på nationell nivå. Vi måste hantera detta på ett långsiktigt och klokt sätt för att vi ska kunna ha ett hållbart fiske och för att man ska kunna fiska . Här har haft en restriktiv linje. Den möjlighet som vi har haft i EU-sammanhangen är förankrad i stor politisk enighet i miljö- och jordbruksutskottet och, vill jag säga, i stor politisk enighet också i . Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2017/18:122 om åtgärder mot olagliga substanser i kosttillskott 63 Statsrådet (S): har ställt tre frågor till mig om åtgärder mot olagliga substanser i kosttillskott. Hon har frågat mig hur jag ser på förslaget att ge ett större samlande ansvar för kontrollen av kosttillskott och möjlighet att utfärda saluförbud hur jag ser på möjligheten att ställa krav på tillverkare och distributörer att anmäla sina produkter till innan de saluförs hur jag avser att verka för att mer konsekvent ska utnyttja läkemedelslagens möjligheter att klassificera läkemedelsnära substanser som läkemedel. Inledningsvis vill jag säga att jag delar oro när det gäller olagliga substanser i kosttillskott. Regeringen har fått signaler om att det finns utmaningar i den offentliga kontrollen av kosttillskott. Det är kommunerna som ansvarar för kontrollen av kosttillskotten. Kontrollen är komplex, och för att uppnå en mer likvärdig kontroll har , som central myndighet för livsmedelskontrollen, utvecklat sitt stöd till kommunerna på kosttillskottsområdet. Regeringen har även vidtagit en rad olika åtgärder för att uppnå en mer likvärdig och enhetlig livsmedelskontroll på detta område. Syftet är både att skydda konsumenterna och att ge företagen likvärdiga villkor över hela landet. Det finns därför inget förslag om att överföra den offentliga kontrollen av kosttillskott från kommunerna till . Det finns inget krav på anmälan hos eller tillstånd från för att sälja kosttillskott i . Däremot ska den som tillverkar, importerar och säljer kosttillskott registrera sig hos kontrollmyndigheten i den kommun där verksamheten bedrivs. Även företagare som säljer kosttillskott på internet till andra företagare eller till slutkonsumenter ska anmäla sin verksamhet till kontrollmyndigheten i den kommun där verksamheten sker. Krav på förhandsanmälan av kosttillskott utgör en administrativ börda för företagen, och ett sådant system bedöms inte lösa problemen med otillåtna substanser i kosttillskott. De som säljer sådana produkter kommer sannolikt inte att registrera eller anmäla sina produkter. Kosttillskott är livsmedel och regleras enligt livsmedelslagstiftningen. Det är tillverkarens ansvar att produkterna är säkra att använda och att de uppfyller kraven i livsmedelslagstiftningen. Gränsen mellan kosttillskott och läkemedel kan i vissa fall vara svår att dra. En huvudregel är att kosttillskott inte är till för att förebygga, lindra eller bota sjukdomar. Om en produkt marknadsförs med sådana påståenden ska produkten klassas som läkemedel och inte som livsmedel. Vidare kan en och samma substans klassificeras både som livsmedel och som läkemedel beroende på hur hög daglig dos som rekommenderas. Det är som är ansvarig myndighet när det gäller att bedöma om en produkt eller substans ska anses som läkemedel. bedriver även tillsynen över marknadsföring av och reklam för läkemedel. Då det finns gränsdragningsfrågor på området är det viktigt att kontrollmyndigheterna för livsmedel och läkemedel har ett bra samarbete. och träffas därför regelbundet för att diskutera dessa frågor. Jag ser därför inget behov av att vidta ytterligare åtgärder, men jag kommer att följa utvecklingen på detta område. 64 (M): Tack, ministern, för svaret! Det är bra att ministern delar min oro när det gäller farliga kosttillskott. Ministern uttrycker också att regeringen har fått signaler om detta. Farliga kosttillskott är en fråga som jag har lyft ett flertal gånger här i kammaren, då framför allt med tidigare folkhälsominister – dock alltid utan konkreta åtgärder från nämnde minister. Jag är riktigt, riktigt orolig över att mycket farliga preparat nu faktiskt flödar fritt in i landet helt utan kontroll. Det är oerhört förvånande och allvarligt. Jag förstår inte varför regeringen inte tar det här på större allvar. Läkemedel har en helt annan kontroll, och det är en enorm procedur vid framställningen av dem för att säkerställa att de inte ska vara skadliga. Det tar till exempel upp till att framställa ett läkemedel, allt för att de inte ska ha svåra alternativt farliga biverkningar för människor. Vi kan konstatera att handeln formligen svämmar över av kosttillskott, och det är svårt att veta vad vi får i oss. Många av produkterna innehåller substanser som gör oss sjuka i stället för friska och starka, vilket är vad som anges i marknadsföringen. , statsinspektör vid , menar att bantningsmedel och prestationshöjande kosttillskott är mest riskabla och avråder helt från denna typ av preparat. Hon uttrycker att man inte ska ta riskerna. Men att går ut och varnar för preparat är ingen garanti för att de inte finns på hyllorna. Det är nämligen upp till kommunerna, som ministern vet, att förbjuda enskilda kosttillskott, och det är på kommunnivå som analyserna av preparaten görs. Dessutom skiljer sig besluten mellan kommunerna åt, och det gör att en kommun kan sälja ett preparat medan det är förbjudet i en annan kommun. Det krävs alltså att 290 kommuner förbjuder det skadliga preparatet innan det kan dras tillbaka. Självklart ska det här koordineras så att preparaten kan förbjudas i alla kommuner. Vi kan se det här som ett rikslarm. Hur kan vi stå och titta på när vi vet att de här skadliga preparaten finns? i har granskat ett antal växtbaserade kosttillskott. fann man, hör och häpna, arsenik i ett asiatiskt preparat. Den påträffade halten i preparatet kan motsvara hälften av en dödlig dos. Det har i gjorts analyser som visar att växtbaserade kosttillskott har höga halter av tungmetaller. vill också varna för att många preparat innehåller tungmetaller. Vissa kosttillskott innehåller även läkemedelssubstansen sildenafil som är riktigt riskfylld om den kombineras med vissa läkemedel, vilket är okänt för många människor som brukar kosttillskotten. Lägg därtill att innehållsdeklarationen sällan stämmer överens med innehållet. Min fråga till statsrådet är: Varför reagerar inte ministern på det faktum att unga tränande individer liksom vuxna och äldre med vår kännedom kan inhandla de här farliga kosttillskotten? Vi har vetskap om det här, och de kan få men för livet. Hur kan det ske? 65 Statsrådet (S): Som jag sa i mitt förra inlägg delar jag interpellantens oro för det här. Det sker mycket på området, men vidtar nu myndigheterna åtgärder för att på olika sätt försöka komma till rätta med problematiken som beskriver. Man ska komma ihåg att kosttillskott är livsmedel och regleras av livsmedelslagen. Det är företagen som har ansvar för att leverera säkra produkter. De har också ett ansvar för att kraven i livsmedelslagen är uppfyllda. När det finns arsenik och tungmetaller i preparaten har man inte tagit det ansvaret. Det är alltså olagliga produkter. Det är väldigt viktigt att komma ihåg att det är kommunerna som är kontrollmyndigheter och ansvarar för det här. De kan också införa saluförbud för den här typen av produkter. Att ett saluförbud införs i en kommun men inte i en annan kommun är inte effektivt, och för att undvika den situationen har man nu jobbat för att effektivisera informationsutbytet mellan kontrollmyndigheter. Jag är väldigt glad för att har tagit fram ett förslag om att inrätta ett nationellt varningssystem för att säkra att informationsutbytet blir effektivare än vad det har varit tidigare. Det här nationella varningssystemet har blivit mycket väl mottaget av kommuner runt om i landet, och jag förväntar mig att det här kommer att göra att det fungerar betydligt bättre än tidigare och att man på ett tidigt stadium kan stoppa de produkter som inte kan och får säljas över huvud taget som kosttillskott i och med att de inte håller sig inom lagen för livsmedel. Jag ser fram emot att det här varningssystemet som ska finnas på plats kan förändra situationen till det bättre. 66 (M): Ministern hävdar att det är olagligt att sälja produkter med tungmetaller och arsenik, men faktum är att sådana preparat trots regeringens åtgärder ändå säljs fritt på marknaden. Ministern svarar också att har utvecklat ett stöd till kommunerna för hanteringen av denna fråga. Jag undrar hur det fungerar, och vad har insatserna för effekter? Regeringen har enligt ministerns svar vidtagit en rad åtgärder för att nå mer likvärdig och enhetlig livsmedelskontroll på det här området. Min fråga är: Hur? Det finns inget förslag från regeringen om att överföra offentlig kontroll av kosttillskott från kommunerna till . Det här är också något som ledning har påtalat i tidigare skrivningar. Det finns alltså en samsyn när det gäller att sådana åtgärder krävs. Uppenbarligen fungerar hanteringen inte alls. Hur kan vi då lämna det här som är så allvarligt utan åtgärd? Det är min fråga. Ministern vet att det inte finns något krav på anmälan eller tillstånd från för att sälja kosttillskott. Det skulle bli en administrativ börda, hävdar ministern i sitt svar. En administrativ börda – vi talar om farliga preparat som skadar människor! De som säljer preparaten skulle sannolikt inte registrera sig alternativt anmäla sina produkter, menar man. Vi kan jämföra det med att vi behöver sänka hastigheten på en vägsträcka på grund av olycksrisken men struntar i det för att vi tror att människor ändå inte kommer att följa hastighetsbegränsningen. När började regeringen tänka så? och gjorde tidigare en undersökning av kosttillskott som säljs på de svenskspråkiga webbsidorna. 30 av 43 produkter innehöll substanser som kan vara hälsofarliga, giftiga och beroendeframkallande. En del av produkterna ger leverskador och kan påverka nervsystemet. varnar särskilt för preparat som innehåller synefrin, som liknar kroppens stresshormon och kan påverka hjärtrytm och ge allvarliga biverkningar. Synefrin finns i många av de kosttillskott som påstås öka fettförbränningen. Enligt är det här verkligen kvacksalveri. Omsättningen har ökat snabbt. Bara omsatte branschen 2 miljarder, och är det 5 miljarder. Det är en stor och lukrativ marknad för det här i och i övriga världen. Hur kan vi av folkhälsoskäl tillåta en försäljning av mycket farliga kosttillskott med motivet att en ökad rapportering och kontroll skulle öka administrationen för de inblandade? Skulle vi säga samma sak i läkemedelsbranschen? Har regeringen verkligen förstått allvaret i det här? Åtgärderna räcker inte till. Vi ser inte effekter av dem; de är inte tillräckliga. 67 Statsrådet (S): Det finns givetvis företag som är oseriösa. Men det finns också väldigt många företag i den här branschen som är seriösa och hanterar det här på ett mycket klokt och bra sätt. Det är dem som vi inte ska försätta i en försämrad situation. När det gäller att det inte görs någonting är det internationella varningssystemet som jag nämnde ett nytt grepp för att komma till rätta med det oseriösa inslaget inom området. Jag vill också understryka hur viktigt det är att kontrollmyndigheten, det vill säga kommunerna, har tillräckligt med resurser för det här. Enligt lagstiftningen har man rätt till full kostnadstäckning för det här. Det är inte på det sättet att de behöver göra det med låga timarvoden och inte klarar av det. Det är viktigt att kommunerna hanterar det, i och med att de har möjlighet att täcka upp för det ekonomiskt. har också, inom ramen för livsmedelsstrategin och handlingsplanen vi har fått, drygt 10 miljoner för att jobba med kompetenshöjande åtgärder när det gäller kontrollen. Det är också en åtgärd som har kommit på plats. Jag tycker nog att det är fel att påstå att det inte görs någonting. Sedan får vi se om det är tillräckligt. Jag kommer att följa arbetet och vad som händer på området väldigt noga. Det är mycket möjligt att jag måste återkomma med ytterligare åtgärder. har tagit tag i frågorna, och jag tycker att man är på rätt väg. Det gäller också kontrollmyndigheterna. 68 (M): Det ministern säger är helt rätt; det är viktigt att påpeka att det också finns seriösa företag i branschen, som har bra produkter. Men notera att 20–av preparaten är direkt skadliga. Regeringen har ett stort ansvar för att åtgärda det. Jag är oroad över utvecklingen. Det har jag sagt tidigare. Jag skulle också vilja föreslå följande åtgärder som jag tycker att regeringen borde lyssna till och vidta. bör, liksom många andra EU-länder, ställa krav på tillverkare och distributörer att anmäla sina produkter till . Och inte bara kommunerna utan även centralt ska kunna ta beslut om saluförbud mot hälsovådliga kosttillskott. bör mer konsekvent utnyttja läkemedelslagens möjligheter att läkemedelskvalificera fler läkemedelsnära substanser. Jag tycker också att ska beakta förekomsten av hälsovådliga substanser i kosttillskott. Och ska vara mer aktivt i arbetet mot återkommande och uppenbara fall av vilseledande marknadsföring. Förslaget ligger i linje med både och internationella konventioner, mot till exempel dopning, som har förbundit sig till. Regeringen måste agera när det gäller de här åtgärderna. Jag vill på nytt framhålla att det är en mycket allvarlig fråga för människors hälsa. Jag skulle vilja kalla den akut. Jag förväntar mig att ministern tar ansvar för att arbeta fram förbättringar inom området. Jag kommer självklart att följa upp regeringens arbete i frågan. Avslutningsvis vill jag tacka statsrådet för debatten. Vi kommer säkert att höras i den här frågan igen. 69 Statsrådet (S): Som jag har sagt tidigare är regeringen medveten om det här. Vi känner också en oro inför frågorna, inte minst när det gäller kontrollen av kosttillskott. Det är också därför vi har vidtagit en rad åtgärder, som jag har redovisat här, som bland annat har ansvar för tillsammans med kontrollmyndigheterna. Det är inte säkert att det räcker. Och jag kommer att följa frågan. Vi ska dock inte glömma att de flesta företagen inom branschen är seriösa. Deras produkter följer också livsmedelslagen. De jobbar på ett seriöst sätt. Men det kan finnas behov av att vidta ytterligare åtgärder. Jag kommer att följa det här noggrant. Jag vill tacka ledamoten för en seriös och konstruktiv debatt. Jag vill också tacka för de förslag som har framförts. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2017/18:133 om förslag om ålfiskeförbud 70 Statsrådet (S): har frågat mig hur jag och regeringen ser för det svenska reglerade, småskaliga och kustnära ålfisket samt vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta med anledning av den kränkning av äganderätten som ett eventuellt ålfiskeförbud skulle innebära för innehavare och utnyttjare av åldrätter. Regeringens övergripande målsättning är att förvaltningsåtgärder ska beslutas i linje med den gemensamma fiskeripolitikens mål och principer. När det gäller fiskemöjligheter anser regeringen således att det är angeläget att nå målen om beståndsstorlek över den nivå som kan ge maximalt hållbar avkastning, att reformens mål om landningsskyldighet möjliggörs och att den vetenskapliga rådgivningen och försiktighetsansatsen utgör grunden för besluten. Kommissionen presenterade ett förslag till rådsförordning avseende fiskemöjligheter i . I förslagets artikel 12 listas ett antal förbjudna arter, varav ål är en. Innebörden av att ål listas i artikeln är att det blir förbjudet att fiska ål i alla och i . pågår förhandling om kommissionens förslag i rådet. I dessa förhandlingar verkar regeringen för ett beslut om ål i linje med den gemensamma fiskeripolitikens mål och principer och där den vetenskapliga rådgivningen utgör grunden för besluten. Jag konstaterar att situationen för den europeiska ålen är ytterst alarmerande, och regeringen delar kommissionens inställning om att kraftfulla åtgärder behöver vidtas i närtid för att rädda arten, och därmed också ålfisket på . Mot denna bakgrund verkar regeringen för ett generellt ålfiskeförbud i alla EU:s vatten . Regeringen anser det även vara viktigt att få till stånd en helhetslösning med långsiktiga åtgärder, där ansvaret för ålen hanteras av hela EU. Regeringen kommer att fortsätta ansträngningarna för att bevara ålbeståndet och uppnå målen i för ål och välkomnar förslag till nya åtgärder från kommissionen. Det småskaliga och kustnära fisket är viktigt. Men för ett småskaligt ålfiske behöver det finnas ål i våra vatten. Vad gäller effekterna av ett eventuellt ålfiskeförbud på äganderätten kan jag konstatera att det enligt Havs- och vattenmyndighetens föreskrifter bara är tillåtet att fiska efter ål i havet om det bedrivs med stöd av särskilt tillstånd av myndigheten. Ålfisket är alltså, precis som annat fiske, inte fritt utan begränsat.