prot · H50927 · 2017-11-08 00:00:00 — Därför efterfrågar jag en tydligare konsekvensanalys av vad det är man vill komma åt och tydligare satsningar på vad som kan göras för att den faktiska tillgängligheten ska förbättras. har drivit frågan att lönebidrag ska kopplas till en enskild individ. Har man haft det med sig redan vid anställningsförfarandet hade man kanske kunnat vara anställd, för då hade arbetsgivaren kanske haft råd att anlita tolkar. Jag har personligen motionerat om att man ska se över frångänglighet, inte bara tillgänglighet, så att man ska kunna ha en varaktig relation och våga befinna sig på en plats och veta att man säkert kan ta sig därifrån lika lätt som man kan ta sig dit om olyckan skulle vara framme. Man säger att detta inte kommer att få så stora konsekvenser. Varför gör man i så fall denna förändring? Varför utreder man inte tydligare vad vi faktiskt kan göra för att förbättra tillgängligheten? 33 Kultur- och demokratiminister (MP) replik: Utvidgat skydd mot diskriminering i form av bristande tillgäng-lighet Jag tackar för repliken. Detta kommer att få stora konsekvenser för de människor som riskerar att drabbas av diskriminering. Förvissningen om att vi med lag gör samhället mer tillgängligt är en stor positiv konsekvens för människor med funktionsvariationer. Det tål att betonas och understrykas om och om igen. Här har vi i majoriteten ett stort ansvar. Vi skapar större frihet, i alla fall i tanken, i vissheten. Vad gäller företagen finns det lika många varianter på att ta sig an den nya lagstiftningen som det finns näringsidkare. Ingen konsekvensanalys kan sammanfatta konsekvenserna för alla. Men det vi vet av de underlag vi har är att det med sannolikhet inte kommer att krävas några revolutionerande förändringar. Det är en liten grupp eftersom majoriteten undantas, men många säger sig vara positiva och vill möta alla sorters kunder med sin näringsverksamhet. Självklart kommer vi att utvärdera detta för att se konsekvenserna både för företagen och, framför allt, för de människor som tidigare drabbades av diskriminering. Vi kanske behöver göra mer, vem vet? Det får den kommande utvärderingen av den nya lagen visa. 34 (SD) replik: Det är just denna osäkerhet vi inte kommer ifrån. Å ena sidan blir det bättre för dem som har drabbats eftersom de nu får ett lagstadgat skydd. tydliggörs att det inte kommer att ske särskilt stora förändringar. Det är märkligt, och det håller inte ihop. Jag står fast vid detta även om man i tidigare repliker sagt att vi hoppar och är orimliga eftersom vi vill avslå propositionen som vi vill gå längre. Vi vill ha denna förändring och vi vill gå längre, men vi tycker att man först bör utreda ordentligt. Hur slår detta? Vad får det för konsekvenser? Vad kan vi göra för att det ska få önskvärda konsekvenser? Vad kan vi göra för att underlätta anpassning i de företag som inte klarar av att ha tillräcklig tillgänglighet? Det är framför allt här det brister. Dessa företag känner att de inte har tillräckligt stöd för att till exempel kunna anlita tolkar och därmed anställa någon som är döv. Man oroar sig till exempel för att ha en anställd som behöver blinkande larm i stället för ljudlarm och för att inte kunna utrymma på ett säkert sätt. Här behöver vi satsa först. Vad kan vi göra? Hur kommer detta att slå? Vilka kommer att drabbas? Vilka kommer att omfattas? Kan vi göra något för att ge fler en bättre tillgänglighet och frångänglighet på riktigt? Bara för att det klubbas igenom en lag betyder det inte att lagen får önskad och tillräcklig effekt. Jag anser att man har ett ansvar att bereda lagförslag och konsekvenserna därav ordentligt så att man faktiskt når de effekter man vill ha. 35 Kultur- och demokratiminister (MP) replik: Det finns underlag till detta lagförslag. Det finns underlag från och . Det finns också en rad underlag och vittnesmål från funktionsvariationsrörelsen i vårt land. Det finns alltså verkligen fog för att denna skärpning i diskrimineringslagstiftningen läggs fram. Utvidgat skydd mot diskriminering i form av bristande tillgäng-lighet Det är ingen märklig konsekvens. Det är inte märkligt att vi vill att land ska med lag byggas. Det är inte märkligt att vi vill ha en diskrimineringslag som är så heltäckande som möjligt. Att det kommer att göras skälighetsprövningar och finnas många möjligheter för olika former av verksamheter och näringsidkare att anpassa sin verksamhet till lagstiftningen är för att dessa ser olika ut. Det går inte att till punkt och pricka skriva fast med vartenda ord och komma exakt hur detta ska se ut för alla, för företag är en sådan brokig skara. De ser ut på olika sätt och finns på olika platser. Det finns till exempel toppstugor uppe på höga berg. Det finns så många variationer att vi inte ens kan beskriva dem alla. Just därför måste vi dels utvärdera, dels ha de olika skälighetsbedömningarna. Det är det här som gör denna lagstiftning bra. Det är det som gör den flexibel och anpassad till verkligheten. 36 (C) replik: Herr talman och kära minister! Jag önskar av hela mitt hjärta att lagstiftningen blir precis så här bra och att det kommer att fungera precis så här bra, inte bara i tanken och vissheten, för personer med funktionsvariationer och för alla små företag som kommer att få möjlighet att göra dessa förändringar på ett bra sätt utan att de behöver stänga igen eller känna hotet om det. Men här någonstans skiljer vi oss åt. Jag var med i hela processen då vi drev fram att göra tillgänglighet till en diskrimineringsgrund. Jag var också med och införde undantagen på grund av den osäkerhet som påverkar företagarna. För den som ska starta företag eller redan har ett företag och vill utveckla handlar det om att ta alla konsekvenser och kalkyler med i beräkningen om man ska våga ta steget att utveckla, växa eller annat. Jag delar ministerns uppfattning att de flesta företag gör allt som står i deras makt för att vara tillgängliga, för annars får de inga kunder och inget levebröd. Lagstiftningen är inte helt tydlig och konkret, och det kan den inte vara, men den kan vara tydligare och konkretare. Det blir ett bekymmer, för man vet inte vad man ska förvänta sig. Vad ska man räkna in i sina kalkyler innan man tar beslut? Detta finns inte med som ett underlag. De två exempel som ministern tog upp visar på bredden. Det är vitt skilda saker som kan krävas, som man ska ta ställning till och som man ska ha förutsättningar för att räkna in. I slutänden landar det i vad som är rimligt för företagen. Vad anser ministern är rimligt för en företagare att vidta vad gäller åtgärder? 37 Kultur- och demokratiminister (MP) replik: När jag förstod att inte skulle ställa sig bakom den skärpning av diskrimineringslagen som vi nu gör och som allianskollegor ställer sig bakom blev jag besviken. Jag har sett som ett socialliberalt parti som står upp för alla människors lika värde och kämpar för att människor med funktionsvariationer ska få fler och större möjligheter att delta i vårt samhälle. Utvidgat skydd mot diskriminering i form av bristande tillgäng-lighet Att lägger fram en massa vackra ord om att ska vara öppet och tillgängligt för alla och sedan i det tidigare anförandet gömmer sig bakom att det skulle bli så krångligt och radar upp lagtexternas ordval gör mig också beklämd. Lagtext är ju alltid skriven på juridiskt språk. Denna lag, som öppnar upp för fler, har skälighetskriteriet i sin uppbyggnad just för att verkligheten ser så olika ut. Hade vi, som jag tidigare sa, till punkt och pricka beskrivit hur detta ska se ut för vart och ett enskilt företag hade det blivit en helt omöjlig lagstiftning. har vi öppningar och skälighetsbedömningar. frågar vad som är rimligt. Det kommer domstolar att bedöma. Det ska inte jag som politiker och statsråd säga, utan det får vi se. Men företagen och näringsidkarna, inte minst de små, ska få hjälp längs vägen. Vi förstärker DO:s uppdrag och resurser för att DO ska kunna guida. Vi har dialog med näringslivet för att man där ska veta vad detta innebär. Vi vet av de underlag som redan finns att många välkomnar detta, ser positivt på det och anser sig vara tillgängliga. Det finns en osäkerhet, men man menar ändå att man kommer att kunna anpassa sin verksamhet till detta. 38 (C) replik: Ministerns svar kokar ju ned till det som är anledningen till att vi vill ha mer underlag, mer praxis och mer utarbetat innan vi inkluderar de små företagen. Vi var med och drev att detta skulle genomföras, men vi sa att vi ville undanta de minsta företagen i det första skedet eftersom de inte har resurser att stå i domstol. De kommer att vika sig undan – antingen viker de ned sig, förändras eller drar sig undan den typen av krav, för de har inte möjlighet driva dessa ärenden i domstol. Därför menade vi också att vi skulle låta de stora företagen gå före, så att det växer fram en praxis. Väljer man att göra det tidigare behöver det ändå finnas ett mer genomarbetat underlag. Det handlar både om att de små företagen ska känna en trygghet i den verksamhet de bedriver, som ju är viktig för oss alla, och att de under sina förutsättningar och i sitt tempo ska kunna göra de anpassningar som behövs. Men det handlar också om dem med funktionsvariationer. Vad kan vi förvänta oss? Vi har fått höra en mängd olika exempel här, och det har kanske kommit en del exempel som inte var så bra – handlar det om att man en gång varit på en viss lunchrestaurang, har man varit där och så vidare? Här i debatten råder det olika personliga uppfattningar om vad som är rimligt eller skäligt. Det är detta som gör att vi tycker att vi behöver ha mer på fötterna innan vi fattar beslut. Vi är absolut inte emot att ta detta steg. Vi har också sagt, både i förra vändan och i denna vända, att vi vill se att det även ska omfatta de små företagen, men vi vill ge dem bättre förutsättningar att kunna ta steget. 39 Kultur- och demokratiminister (MP) replik: Utvidgat skydd mot diskriminering i form av bristande tillgäng-lighet Vi vill se att inte gör undantag i diskrimineringslagstiftningen. Regeringen menar att det är ovärdigt vårt land. Vi kan bättre, och vi kan mer. Vi är oerhört glada för att Liberalerna och delar den uppfattningen. Undantaget – och detta tål att upprepas – innebär att är undantagna. Det är en absurd siffra! När vi nu gör dessa förändringar blir lagen heltäckande, så att människor med funktionsvariationer, som inte är en majoritet i vårt land, enligt lag har rätten att inte bli diskriminerade. Jag vill också betona detta med varaktighetskriteriet, som det har funnits olika synpunkter på eller tolkningar av. Det innebär att i relationer av mer varaktig karaktär, till exempel i ett anställningsförhållande, kan det krävas mer i fråga om åtgärder än om det handlar om en kortvarig eller begränsad relation. Det ska inte förstås som att det vid låg varaktighet krävs mindre. Det är vid hög varaktighet som det krävs mer. Detta tål att betonas. Lagen kommer alltid att gälla när den väl blir beslutad . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.) § 7 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under Redovisning av fördel-ning av medel från Allmänna arvsfonden under betänkande 2017/18:SoU6 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under (skr. 2016/17:211) 40 (SD): Vi har lämnat in en följdmotion med anledning av skrivelsen Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under . I följdmotionen framför vi att det är viktigt att de medel som Allmänna arvsfonden delar ut används i enlighet med de riktlinjer som finns för arvsfonden. Då det är många organisationer som uppbär medel från fonden och har kopplingar såväl till olika trosyttringar som till andra länder är det mycket viktigt att man aktivt arbetar för att säkerställa att de medel som utdelas inte riskerar att på något sätt gynna någon form av terrorism eller annan extrem verksamhet som skulle kunna skada . Då det är tämligen stora summor som delas ut från fonden kan dessa medel potentiellt sett komma att göra stor skada om de skulle riskera att användas för att på något sätt bidra till eller gynna terrorism. Därför yrkar jag bifall till vår reservation. 41 (S): Detta betänkande handlar om den årliga redovisningen av hur medel ur Allmänna arvsfonden fördelats . Medel där det saknas arvsberättigade släktingar går ju till Allmänna arvsfonden, och kom det in hela . Redovisning av fördel-ning av medel från Allmänna arvsfonden under Med dessa pengar stöttas projekt som finns hos föreningar och organisationer med ideell karaktär och som är nyskapande och utvecklande. Grupper som är prioriterade är barn, ungdomar och personer med funktionsvariationer. Ungefär hälften av medlen går just till personer med funktionsvariationer. Det är närmare 10 000 projekt som har fått stöd av Allmänna arvsfonden . Projekten är i alla storlekar, och de är spridda över hela landet. av medlen går till lokala och regionala projekt. Resten av projekten är nationella. Alla projekt som kan komma i fråga tas det referenser på. För att överhuvudtaget komma i fråga för några pengar måste de stämma överens med värdegrunden inom fonden, som är alla människors lika värde. Vilka projekt som har beviljats medel redovisas för i en rapport, så också här . Projekten granskas också av en auktoriserad revisor. Det finns också ett flertal controllerfunktioner som kontrollerar projekten både före, under och efter projekttiden. Projektägarna måste också lämna löpande redovisning. Man kan följa alla projekt på webbplatsen. granskades samtliga budgetar för nya projekt, och man genomförde också ett stort antal kontrollbesök på plats runt om i landet. Syftet med detta var att granska att de utbetalade medlen har använts på ett riktigt och effektivt sätt. Ett antal forskare är också knutna till detta. De ska utvärdera projekten och se vilka resultat det har blivit och vad pengarna i verkligheten har gett. Handläggare reser också runt i landet för att berätta om möjligheten att söka pengar ur Allmänna arvsfonden. finns man också på både Facebook och Twitter, vilket har ökat besöksstatistiken markant. Det finns tre motioner i ärendet och en reservation. Det finns en moderat motion från allmänna motionstiden där man rätt och slätt anser att Allmänna arvsfonden ska skrotas och att pengarna ska gå någon annanstans. Man tycker inte att fonden är bra. Den motionen är inte mycket att kommentera, tycker jag, annat än att den är ganska tokig. Sedan finns det en centerpartistisk motion, också från allmänna motionstiden, där man vill att reglerna ändras så att av donatorns pengar ska gå till dennes hemkommun eller grannkommuner. finns ingen statistik på hur donatorernas pengar fördelas rent geografiskt, men de flesta människor bor ju i våra stora tätorter. Det kan ju hända att det blir dit pengarna går i stället för till glesbygd, som brukar vurma för. Det skulle öka administrationen rejält att göra på det sätt som föreslår. Motionen och reservationen från är precis densamma som . Den handlar om att medel inte får gå till terrororganisationer. För dagens regering är det en självklarhet att inga medel beviljas till några sådana organisationer. Det finns också ett tydligt regelverk på området. Dessutom pågår en översyn av regelverket. Det känns betydligt mer populistiskt att man står här och läser upp att dessa medel inte får gå till terrororganisationer. Det är någonting som man förväntas säga. Jag hoppas att berättar vilka projekt som har terroranknytning och som pengar från Allmänna arvsfonden har gått till och vad det är i regelverket som gör att det går att söka pengar som terroranknuten organisation. Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under Regeringen arbetar aktivt med frågan, och det framgår helt klart i regeringens skrivelse som återfinns i våra handlingar. Regeringen har dessutom beslutat att ge särskilda utredare i uppdrag att göra en översyn av vissa frågor som rör Allmänna arvsfonden, just för att säkerställa att medlen används för den verksamhet som de är avsedda för och att pengarna hanteras och redovisas på ett transparent, rättssäkert och opartiskt sätt. Dessa båda separata uppdrag ska redovisas. Det första uppdraget ska redovisas , alltså , . Det andra uppdraget ska redovisas . Sammantaget anser regeringen att medlen har fördelats på ett väl genomfört sätt i enlighet med målen. Jag yrkar därför bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.) § 8 Genomförande av ändringar i förnybartdirektivet – ILUC Genomförande av ändringar i förnybart-direktivet – ILUC Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2017/18:MJU6 Genomförande av ändringar i förnybartdirektivet – ILUC (prop. 2016/17:217) 42 (S): En hållbar utveckling är en utveckling som tillfredsställer dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillfredsställa sina behov. Så definierade begreppet hållbar utveckling. I ska vi ta vårt ansvar för klimatet. I regeringsförklaringen har statsminister uttalat ambitionen att ska bli en fossiloberoende välfärdsnation. ska vara ett ledande land i det globala arbetet med att förverkliga ambitiösa målsättningar, och vi ska ta ansvar för våra utsläpp. ska fortsätta att vara en internationell förebild genom vårt nationella klimatarbete och genom att bidra till utsläppsminskningar och finansiering av dem i andra länder. Som ett exempel på det är den största givaren till per capita räknat. har flera viktiga steg tagits. Historiskt stora budgetsatsningar på miljö och klimat har gjorts tack vare nuvarande regering. Ett ambitiöst klimatpolitiskt ramverk, som de flesta av partier står bakom, har antagits. Och det har skapats ökade möjligheter för kommuner och företag att finansiera egna effektiva klimatåtgärder på lokal nivå. När det gäller fordonssektorn har fastslagit målet att växthusgasutsläppen från inrikes transporter ska minska till 2030 jämfört med . Fossila bränslen måste då bytas ut mot hållbara drivmedel. För att klara den nödvändiga omställningen behöver vi flera olika styrmedel. Regeringen har redan presenterat ett förslag om bonus–malus som ger bonus vid köp av mer bränslesnåla bilar. Genomförande av ändringar i förnybart-direktivet – ILUC Det förslag som presenteras i budgetpropositionen om reduktionsplikten syftar till att reducera den befintliga fordonsflottans utsläpp. Och den befintliga fordonsflottan är naturligtvis central i genomförandet för att uppnå våra gemensamt uppsatta mål. Genom reduktionsplikten minskas växthusgasutsläppen från bensin och dieselbränsle genom att vi blandar in hållbara drivmedel. Dessutom genomförs satsningar på elektrifiering, stadsmiljöavtal och laddinfrastruktur. De åtgärder som vidtas bidrar alltså till transportsystemets elektrifiering och fossiloberoende i personbilsflottan, i infrastrukturen, i kollektivtrafiken, i godstransporterna och i arbetsmaskinerna. Det är viktiga steg framåt. I den proposition som vi diskuterar här och som handlar om genomförandet av ändringar i förnybartdirektivet, ILUC, föreslås ändringar i lagen om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen samt ett mål för avancerade biodrivmedel. har haft i uppdrag att utreda systemet med hållbarhetskriterier och föreslå förbättringar inför det förslag som ligger på bordet och som också har remissbehandlats. De ändringar som föreslås innebär anpassningar till ILUC-direktivet. Genom förslagen i propositionen ändras definitionerna av avfall och restprodukter och kraven på minskning av växthusgasutsläpp för att biodrivmedel och flytande biobränslen ska anses vara hållbara. Dessutom sätts, som nämnts tidigare, ett mål för andelen avancerade biodrivmedel. Förnybartdirektivets hållbarhetskriterier kan översiktligt delas upp i två delar, nämligen krav på minsta växthusgasminskning och markkriterier. För att biodrivmedel eller flytande biobränslen ska anses hållbara ska, enligt förslaget i propositionen, användningen av dessa bränslen medföra en minskning av utsläppen av växthusgaser, jämfört med de utsläpp som användning av fossila bränslen hade gett, med om biodrivmedlet eller det flytande biobränslet har producerats i en anläggning som har tagits i drift senast . Minskningen ska vara om biodrivmedlet har producerats i en anläggning som har tagits i drift därefter. Dessa utsläpp följer alltså hela produktionskedjan, och de ska räknas från den produktionsprocess som börjar med odling av biomassa, inbegripet den framställning av gödsel som krävs för odlingen, och som pågår fram till och med användningen av biodrivmedlet eller det flytande biobränslet. När det gäller markkriterierna får den råvara som används för att producera biobränslet inte komma från mark med högt kolinnehåll eller mark som har stor biologisk mångfald. I detta förslag har det via remissrundan uttryckts en del farhågor om att tillgången till drivmedel begränsas när de nya definitionerna för avfall och restprodukter kan innebära att till exempel palmolja inte längre kommer att kunna betraktas som en restprodukt och att det därmed också kan påverka måluppfyllelsen för den reduktionsplikt som jag har talat om och som regeringen har föreslagit. Då är det viktigt att säga att själva tillgången på biodrivmedel är beroende av utvecklingen på de globala biodrivmedelsmarknaderna och därmed också blir svår att kvantifiera. Det är klart att ökad efterfrågan från andra länder kan minska tillgången kortsiktigt. Men det leder också till förutsättningar för ökad produktion. På samma sätt kan införandet av reduktionsplikten i på skapa förutsättningar för ökad produktion. Vi är dessutom ett land med goda förutsättningar för just denna produktion med vår tillgång till skogliga restprodukter och restprodukter från pappers- och massabruk. Därmed har vi goda förutsättningar för att skapa långsiktiga villkor för biodrivmedelsmarknaden. Genomförande av ändringar i förnybart-direktivet – ILUC Regeringen framhåller dessutom i denna proposition att de föreslagna ändringarna inte bedöms medföra risk för att vi inte ska kunna nå vårt övergripande mål för transportsektorn . Jag bedömer alltså att förslaget om nya definitioner, som vi diskuterar här , inte bör försvåra omställningen till biodrivmedel i det stora hela och att det därför saknas skäl till ytterligare analyser och utredningar, som har föreslagits av oppositionen. Bestämmelserna i propositionen föreslås träda i kraft . De borgerliga partierna föreslår att regeringen bör överväga att skjuta upp delar av ikraftträdandet till 2019. Men enligt ILUC-direktivet är medlemsstaterna i EU skyldiga att genomföra de nya bestämmelserna i nationell lagstiftning senast . Just därför anser vi att det är angeläget att ändringarna i hållbarhetslagen träder i kraft så snart det är möjligt och att de vidare anpassningarna i vanlig ordning får fortsätta i den takt som regeringen har tänkt, för direktivets skull men framför allt för klimatets skull. Att ställa om fordonsflottan är en viktig del av vårt miljö‑ och klimatarbete. Vi socialdemokrater fortsätter vår stolta tradition när det gäller att arbeta med miljö- och klimatfrågor. Den svenska modellen har visat att det går att förena välfärd, ekonomisk tillväxt och miljötänkande tidigare. Det handlar om miljövänlig teknisk utveckling, som skapar arbetstillfällen, ekonomisk tillväxt och en välfärd värd namnet. Jag vill avsluta med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkande MJU6 om genomförande av ändringar i förnybartdirektivet med tillhörande reservationer 1 och 2 från S, MP och V. 43 (M): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet under punkterna 1 till 3 samt till reservation 3. har antagit ambitiösa klimatmål. Transporter inom landet står för cirka en tredjedel av utsläppen. Om vi ska nå klimatmålen måste utsläppen från transportsektorn minska. För det krävs teknisk utveckling, men det krävs också bättre drivmedel. Och den här propositionen tar sikte på just drivmedlen och deras hållbarhet.