prot · H40980 · 2017-03-15 00:00:00 — Vad är det för lagstiftning som refererar till som gör att de inte kan lämna sitt jobb? Såvitt jag vet är det ganska vanligt att man gör det och att man kan det. Jag tror också att det är nyttigt att man byter jobb när man inte trivs på sitt jobb. 22 (C) replik: Jag vill börja där slutade. När det gäller turordningsreglerna ser vi ett problem på arbetsmarknaden. En undersökning presenterades som visade att var fjärde människa vantrivs på sitt arbete. Det är klart att turordningsregler som gör att man hamnar sist på turordningslistan om man byter arbete påverkar människors drivkraft eller möjlighet att byta arbete. Det skapar inlåsningseffekter, men det skapar också svårigheter för människor att ta sig in. Det jag ville lyfta fram handlade om trösklarna på arbetsmarknaden. säger att hon ska dra öronen åt sig så fort de borgerliga partierna talar om sänkta trösklar på arbetsmarknaden. Hur drar öronen åt sig när LO nu har presenterat förslag som just innebär sänkta trösklar på arbetsmarknaden och sänkta löner för de grupper som står allra längst ifrån? Hur ställer sig Socialdemokraterna till det när det kommer från en väldigt närliggande organisation? Tittar man på problematiken är det utbrett i . har lägst andel enkla jobb i både EU och . Enkla jobb är inte enkla att utföra, men de kräver inte så höga kvalifikationer och inte lång utbildning. Människor kan på ganska lära sig yrket och bli ännu bättre. Många av de yrkena är ganska svåra jobb, men de kräver ingen utbildning. Det behövs det reformer för. och flera andra partier har presenterat förslag för att skapa möjligheter för flera enkla jobb. Det handlar om utvidgat RUT-avdrag, nya anställningsformer och att sänka kostnaderna för att anställa så att det skapas möjligheter för dessa jobb. Denna problematik uppfattar jag inte att Socialdemokraterna adresserar med tanke på att de säger att trösklarna in på arbetsmarknaden inte är ett problem – trots att vi har höga ingångslöner och trots att vi har en arbetsrätt som är problematisk och som stänger ute människor. De som står längst från arbetsmarknaden riskerar att hamna ännu längre från den, och det är ett problem på riktigt. Om vi ska möta detta måste det komma reformer, vilket det tyvärr inte gör från den socialdemokratiska regeringen. 23 i (S) replik: Jag tror att vi har helt olika bilder av lösningen på problematiken med att många människor vantrivs på sitt jobb. Jag tror att många människor vantrivs på sitt jobb för att de inte känner sig trygga där. Jag tror att många människor möjligen kan ha känt sig inlåsta eftersom det inte har funnits så många andra alternativ. Vi har haft en borgerlig regering som har dragit ned mycket på vuxenutbildning och möjligheten att omskola sig och byta jobb om man känner att man inte trivs på sitt jobb. Detta försöker vi nu åtgärda för att man ska ha möjligheten att byta jobb även i vuxen ålder om man vantrivs eller har gjort fel val när man var tonåring och valde gymnasielinje. Det här är en av de saker som driver mig. Det handlar såklart om utbildningsfrågor. Vill vi ha lågkvalificerade jobb i större mängd än i ? Nej, vi har försökt att komma ifrån det. Vi har försökt att skapa bättre utbildningar för människor i för att de ska kunna ta högre kvalificerade arbeten så att ska kunna konkurrera på en världsmarknad. Att gå tillbaka och skaffa hissvakter och hembiträden – vad är det för framtidsväg för ett land 2017? Jag ser helt andra lösningar på de problem som vi har . Det handlar om utbildning, om förutsättningar att finnas och stå stark på arbetsmarknaden, om att ha en lön som man kan leva på, om att utveckla sin egen roll i samhället och om att ta del i samhällsbygget. Det är den socialdemokratiska framtidspolitiken. 24 (MP): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet i dess helhet. Arbetslösheten minskar, och sysselsättningen ökar. Konjunkturläget i kombination med regeringens politik ger resultat. Trots det finns det fortfarande stora utmaningar när det gäller arbetsmarknaden. Gruppen arbetslösa i utsatt ställning står långt från arbetsmarknaden trots regeringens ansträngningar att hjälpa dem in på den. Det handlar om personer som är födda utanför gränser, som är eller som har någon funktionsnedsättning med nedsatt arbetsförmåga. Det är viktig att påpeka att sysselsättningsgraden för utrikes födda har förbättras , och det gäller både män och kvinnor. Men den ligger fortfarande lägre än för inrikes födda. I betänkandet finns yrkanden om nya tidsbegränsade anställningsformer. I dessa yrkanden sätts stort hopp till att osäkra jobb ska lösa problemet för personer som befinner sig utanför arbetsmarknaden. Men jag ser inte hur dessa förslag löser utmaningen. tycker att anställningsskyddet är och ska fortsätta att vara ett viktigt inslag i vår arbetsmarknadsmodell. Vi tycker att visstidsanställning bör vara en övergång till en vidareanställning och att sex månaders provanställning är en rimlig tid för arbetsgivaren att testa sin nya arbetstagare. Vi har ett brett utbud av arbetsmarknadsåtgärder med varierande resultat. Regeringen har inte stått stilla i denna viktiga fråga. Arbetsförmedlingen erbjuder generösa incitament till företagen för att de ska anställa personer som befinner sig långt från arbetsmarknaden. Trots det utmynnar inte alltid dessa insatser i en långvarig anställning för individen. Anledningen till det kan vara att personen i fråga saknar kompetens som arbetsgivaren efterfrågar, att personen är i behov av kompletterande insatser av social karaktär eller utbildningskaraktär, att arbetsgivare inte har för avsikt att anställa nya medarbetare eller något annat. De personer som inte lyckas ta sig från en arbetsmarknadsåtgärd till fortsatt anställning behöver inte otrygga anställningsformer. De behöver ett arbete som passar just deras förmågor och kompetens. Ett sätt att skapa den typen av tjänster är genom sociala företag – en företagsform som värnar och vill underlätta för. Arbetsintegrerande sociala företag gör en stor insats när det gäller att skapa arbetstillfällen för personer som har varit arbetslösa . Det finns en hel del utmaningar, men också stora möjligheter, för arbetsintegrerande sociala företag att bidra med sina kunskaper och erfarenheter. Jag var i mitt gamla hemland . Där träffade jag människor som berättade om sin vardagliga kamp för sina rättigheter på arbetsplatserna. Det är i sådana samtal man får perspektiv. Man känner stolthet och tänker: Vad bra vi har det i med vår arbetsmarknadsmodell. Rör inte den så att det blir sämre för arbetstagarna, utan stärk den i stället! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.) § 7 rekommendation om övergången från den informella till den formella ekonomin betänkande 2016/17:AU8 rekommendation om övergången från den informella till den formella ekonomin (skr. 2016/17:71) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 14.) § 8 Ytterligare åtgärder för att genomföra EU-direktiv om mänskliga vävnader och celler betänkande 2016/17:SoU14 Ytterligare åtgärder för att genomföra EU-direktiv om mänskliga vävnader och celler (prop. 2016/17:88) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 14.) § 9 Kommissionens arbetsprogram 2017 Kommissionens arbetsprogram 2017 (KOM(2016) 710) 25 (S): Först vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. De fyra friheterna i EU är satta under lupp i och med beslut om brexit. Alla känner vi till att de innefattar fri rörlighet för varor, tjänster, personer och kapital. EU har gemensamt högre bnp än . Trots att EU:s befolkning utgör av jordens befolkning står EU:s utrikeshandel för av världshandeln. EU är världens största exportör av varor och tjänster och den största importmarknaden för över hundra länder. EU har också världens största inre marknad. Både europeiska och internationella konsumenter och investerare har glädje av ett förenklat system i ett område där människor, varor, tjänster och pengar kan cirkulera fritt. EU förhandlar fram avtal genom sitt internationella nätverk av handelsförbindelser och sina många partner, i första hand genom frihandelsavtal. av EU-ländernas totala handel är handel inom EU. Dessa partnerskap kan skapa jobb och tillväxt i EU genom att öppna nya marknader med den övriga världen. Marknaderna på andra sidan innebär till exempel transaktioner för ca . EU:s handelspolitik ska också bekämpa barn- och tvångsarbete, miljöförstöring och instabila priser. System som garanterar insyn och spårbarhet i leveranskedjan är ett exempel på detta. I världens fattigaste länder försöker EU:s handelspolitik kombinera handel med utveckling. Lägre tullar, stöd till små exportföretag och råd om bättre förvaltning är bara några sätt som handels- och utvecklingspolitiken kan samverka på för att de som har det sämst ställt ska gynnas av en handelsdriven tillväxt. Frihandel är grundläggande för EU. Det är också viktigt att EU får till ett bra avtal med i likhet med det som förhandlats inom TTIP. Det är dock små chanser att det genomförs, i alla fall om vi lyssnar på Trumpadministrationens signaler. Vi måste alltid motverka protektionistiska krafter som hämmar utvecklingsmöjligheterna, inte minst i de länder som står i nästa utvecklingsfas från fattigdom till välstånd. Nationalism, tullar och rädsla för ny konkurrens får inte stå i vägen för öppenhet, frihandel och utvecklingskraft. Migrationspolitiken inom EU har varit, är och kommer även i fortsättningen att vara i fokus. De tusentals och åter tusentals flyktingar som försöker ta sig över i rangliga och sjöodugliga båtar och alla flyktingar som försöker ta sig in i EU via EU-länder med landsgränser till de transitländer som finns i närområdet och som önskar söka asyl och uppehållstillstånd inom EU berör men skapar också spänningar inom EU. Vi måste i alla lägen stå upp för fler lagliga vägar in i EU. Det handlar om alltifrån fler kvotflyktingar till att bekämpa den organiserade brottslighet som tjänar stora pengar på att mjölka flyktingarna från främst på deras små besparingar och skickar ut dem på livsfarliga resor över . Asylrätten måste värnas. Det är angeläget att vi står för humanism och solidaritet inom EU men också mellan medlemsländerna. Det är inte tillräckligt att några EU-länder glider fram utan att ta ansvar för den solidariska migrationspolitiken som andra länder, som och , tar ett oproportionerligt ansvar för de människor som har rätt till asyl och framtida uppehållstillstånd i något av EU-länderna. Vi välkomnar kommissionens fortsatta strävanden för att uppnå en verklig och solidarisk migrationspolitik inom EU. Vi bör också fortsätta diskutera EU:s partnerskapsramar med tredjeländer. Landpaketen som utformas inom partnerskapsramarna ska stämma överens med det långsiktiga utvecklingssamarbetet och där tillhörande kriterier och riktlinjer. I dessa tider av internationell oro är det extra viktigt att EU enas kring den gemensamma globala säkerhetsordningen. EU:s inflytande i konfliktzoner, i det fredsfrämjande arbetet, i utvecklingen av mänskliga rättigheter, i rättsstatens principer och för demokrati är omvittnat omfattande. Det handlar inte bara om att främja en positiv utveckling ekonomiskt och humanitärt utan även att via diplomati och tydliga ställningstaganden medverka till att minska konflikterna, incidenterna och krigen i vår omvärld. förekom olika konflikter i , och i de fallen där det var möjligt agerade EU hyggligt resolut och handlingskraftigt. Ja, det finns brister, men oftast samlas EU-länderna gemensamt kring aktiviteter för att motverka terrorism, våldshandlingar och eskalering av konflikter. Vi välkomnar speciellt initiativ när det gäller att väcka liv i diskussionen kring och . har agerat aktivt i samverkan med och jag hoppas se viss progress . Det är bra att det finns en europeisk handlingsplan på försvarsområdet och att kommissionen arbetar för att den europeiska försvarsmarknaden och industri- och kunskapsbasen ska kunna uppnå den militära kapacitet som behövs i ett längre perspektiv. Det är dock viktigt att poängtera att det handlar om mellanstatliga förehavanden inom EU som harmonierar med respektive lands säkerhetsintressen inom den gemensamma marknaden och i den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. Det handlar inte om att skapa en gemensam EU-armé eller bygga ett gemensamt högkvarter för försvarssamarbete. Det får heller inte bli merkostnader utan ska finansieras inom befintliga budgetramar. Jag tror också att EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik kommer att bli allt tydligare och mer offensiv i och med brexit och Trumpadministrationens tillträde. 26 (M): När vi debatterar kommissionens arbetsprogram kan jag inte låta bli att tänka att det namn som arbetsprogrammet har är centralt för – Ett EU som skyddar, försvarar och sätter medborgaren i centrum. Det är precis de viktiga frågor som EU brottas med . Därför är det också glädjande att det är det arbetsnamn som kommissionen har valt för sitt arbetsprogram. Jag vill dock lyfta upp en fråga som jag tycker är lite tråkig, och det är att vi , , två och en halv månad in debatterar arbetsprogrammet. Jag skulle gärna se att riksdag och andra medlemsstater hade en möjlighet att debattera och fatta rationella beslut om EU:s arbetsprogram tidigare just utifrån att EU är viktigt. EU är en fråga som rör alla europeiska länder, dess partner och förstås oss medborgare som bor och vistas i EU. EU har tjänat sina medlemsländer, partner och medborgare väl, och vi måste alla arbeta för att det ska bli så också i fortsättningen. När det gäller hantering av kommissionens arbetsprogram har vi från utrikesutskottet gett alla utskott här i möjlighet att yttra sig. Åtta utskott, de som arbetar mest med EU-relaterade frågor, har avlämnat yttranden till utrikesutskottet. Jag kommer i mitt anförande att lyfta upp några av de frågor som jag anser är viktiga och centrala i kommissionens arbetsprogram. Självklart finns det mycket mer att säga, herr talman, men i en debatt ska fler få komma till tals. Vi moderater har inte lämnat någon reservation i det här betänkandet. Däremot har vi avgett två yttranden, och det har vi gjort tillsammans med våra allianskollegor. För oss moderater är det av stor vikt att subsidiaritetsprincipen inom EU tillämpas, att kommissionen fokuserar på de frågor som är övergripande och ska lösas på EU-nivå och att det nationella självbestämmandet bevaras liksom det regionala och det kommunala. Alla beslut ska fattas på rätt nivå. I arbetsprogrammet tar kommissionen upp tio olika frågor. Samtliga är mycket viktiga, till exempel satsning på arbete, tillväxt, investeringar, en digital inre marknad, en motståndskraftig energiunion och en framåtblickande klimatpolitik. Man talar också om den inre marknaden och en stärkt industri. Man talar om en rättvis ekonomisk och monetär union. Man talar om frihandelsavtal med och andra länder och organisationer som WTO. Man talar också om rättvisa och grundläggande rättigheter som grundar sig på ett ömsesidigt förtroende liksom en ny migrationspolitik, ett EU som en stark global aktör och en union i demokratisk förändring. Detta, herr talman, fångar upp de viktiga frågor väl som EU behöver arbeta med och fokusera på för att fortsätta vara relevant för medlemmarna och omvärlden. Vi moderater anser att bör fortsätta, precis som man nu också har sagt, att minska regelbördan för företag och tillämpa principerna om en bättre lagstiftning i alla verksamheter för att också introducera Refitprogrammet där mycket handlar om förenklingar. Detta är en av västvärldens centrala och viktiga frågor. Utan ett fungerande näringsliv är det mycket svårt för våra västerländska samhällen. Jag ser framför mig att det regelförenklingsarbete som ska pågå också kan gynna vårt svenska näringsliv. Det är ingen här i kammaren som har kunnat undgå att notera behovet av förenklad lagstiftning. Jag vill också nämna några ord om de frihandelsavtal som finns. Det som vi alla närmast tänker på, också vi moderater, är förstås TTIP. Det är ett avtal om frihandel med som vi alla har sett fram emot. Därför är det olyckligt när nu uttrycker tveksamhet kring ett . Jag hoppas att, ju går för den nya regimen, presidentadministrationen i , tankarna ska ändras och också Trump ska se att ett frihandelsavtal mellan och är något som tjänar väl. Jag vill också lyfta fram en annan fråga som är viktig, nämligen rätten till integritet. Det är enkelt när EU nu står inför stora och omfattande utmaningar att fokusera på hur dessa ska hanteras. Hur ska terrorhotet bekämpas? Hur ska vi få en bättre säkerhet? Det är angeläget att göra det, men EU får inte göra avkall på de grundläggande rättigheterna som personskydd, tryck- och yttrandefrihet med mera. Detta är något som vi i måste se till att bevaka. Jag vill säga några ord om utbildningsfrågan också. Det är en av de viktiga frågorna inom EU. Det är också en historisk fråga. Den finns inte med i arbetsprogrammet, men det är viktigt och centralt med ett gemensamt ställningstagande när det gäller utbildning. Det handlar om Erasmusprogrammet. Innan EU fanns var det inte lika enkelt för studenter på högskolenivå att studera i olika länder. Möjligheten fanns, men det var inte lika enkelt. Gemensamma överenskommelser gör det möjligt för enskilda studenter att studera utomlands. Därför kommer till exempel lärlingsprogrammet att vara positivt. Och EU:s program, Utbildning 2020, kan bidra till något mycket mer positivt för EU när det gäller utbildningsfrågan och arbetsmarknaden än . 27 (MP): Det är ett tveklöst faktum att står inför en av sina största utmaningar sedan järnridån föll och öst och väst skulle giftas samman. Ett halvt sekel av separation, misstänkliggörande och rivalitet skulle läkas ihop för att bädda åt en ny generation européer. En ny generation EU-medborgare skulle inte behöva tänka på om man var född i eller , i eller . Som europé skulle man kunna förflytta sig över gränserna, utbilda sig, skaffa jobb och bilda familj. Ett gränslöst har gett oss gränslösa möjligheter. Men det är inte alla som tycker att de har kunnat ta del av de möjligheterna. Alla har inte sett ett gränslöst som en tillgång. De har snarare sett det som ett hot mot jobben, mot välfärden och mot de lokala marknaderna. EU-byråkratin som är tänkt att säkerställa kvalitet, tillräknelighet och transparens har i stället fått symbolisera ineffektivitet och otillgänglighet. Det demokratiska projekt som EU är har dessvärre inte alltid lyckats stärka de möjligheter till och upplevelser av medbestämmande och inflytande som europeiska medborgare vill se. För många har avståndet mellan medborgare och beslutsfattare tyckts öka. Men tanken var att skulle kännas mer tillgängligt för alla. Här har vi mycket att jobba med. Vi ser nu runt om i världen vilka effekter och konsekvenser växande klyftor mellan stad och land, mellan fattig och rik, mellan medborgare och beslutsfattare får. röstar om vilken väg man ska välja. Det slår mig att det ser ut som att det, precis som i , är framför allt två vägar som växer sig större och starkare. Vi ser å ena sidan den pessimistiska, misstänksamma och nationalistiska väg som utmärker de högerextrema partierna. Där ser man människor som problem i första hand, snarare än som tillgångar. Där väljer man i första hand att sluta sig och vara sig själva nog, i stället för att öppna sig och sträcka ut en hjälpsam hand när det börjar blåsa. Vi ser å andra sidan det gröna stråket. Det representeras exempelvis av som österrikisk president, med som lyckats fyrdubbla stödet till det gröna partiet och vårt eget svenska exempel med en rödgrön regering som leder vägen för ett hållbart och solidariskt . Vi löser utmaningar tillsammans och ser potential i varje människas förmåga att göra skillnad. EU har bekymmer. Men vi har också fantastiskt goda förutsättningar för att lösa dessa bekymmer. Vi behöver stärka förtroendet, samtalet och tilliten mellan beslutsfattare och medborgare. Vi behöver stärka delaktigheten och minska avståndet mellan beslut och vad vi beslutar om. EU ska ägna sig åt det som EU är bäst lämpat att lösa: de gränsöverskridande utmaningarna som klimatförändringar, säkerhet och migration utgör. EU ska vara den öppna union som har gjort och gör det möjligt för människor att förflytta sig över gränser, utbilda sig, arbeta och bygga nya liv och möjligheter – oavsett var i unionen man råkar vara född eller vill befinna sig. Jag är glad över att vi i har en tämligen bred och blocköverskridande samsyn om det värde och den vikt EU spelar för ett tryggt, hållbart och säkert . Det är genom mer samarbete och öppenhet, inte mindre, som vi kan öka sysselsättningen och investeringarna i vår del av världen. Det är genom mer samarbete och öppenhet, inte mindre, som vi kan ställa om energimarknad till att vara klimatneutral och säker. Det är genom mer samarbete och öppenhet, inte mindre, som vi kan möta flyktingsituationen i världen . ska vara en välkomnande och solidarisk aktör, inte en ogästvänlig plats där man vill göra det sämre för människor att leva. EU är viktigare än någonsin – för freden, för demokratin och för de mänskliga rättigheterna. Vi behöver sammanhållning . Vi behöver stå upp för det europeiska samarbetet. Vi behöver tveklöst stå upp för det östliga partnerskapet. Vi behöver stå upp för länders rätt att välja vilken riktning man vill ta, vilken historia man vill skriva – oavsett var man råkar ha sitt geografiska läge, oavsett om ens granne inte anser det. Allt annat strider mot folkrätten. Vi måste stå upp mot de nationalistiska krafter som försöker motverka vårt öppna samhälle och vårt samarbete. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. 28 (C): Välkommen till debatten, ministern! Det är alltid trevligt när regeringen deltar i våra debatter. Det här är en speciell dag. Vi ska diskutera kommissionens arbetsprogram som blickarna riktas mot ett av EU:s medlemsländer, , där val hålls . Det finns tecken på att vårt EU befinner sig i utmanande tider. EU som fredsprojekt firar . Det måste vi påminna oss och lyfta fram. känns det nämligen som att vi glömmer vår egen historia. Det är inte av godo. Under de som har förflutit har det varit en fantastisk utveckling i vårt . EU har fått många nya medlemmar. Och är det många som söker en röst för de värden som har burit fram , som har burit upp EU. Det är liberala värden som handlar om multilateralism, demokrati, fri- och rättigheter för människor, en fungerande rättsstat, öppenhet och respekt. som detta är det viktigt att EU:s röst är tydlig när det gäller våra grundläggande liberala värden. De hotas från många olika håll. Kommissionens arbetsprogram fångar delvis dessa värden, även om de tio punkter som lyfts fram också vilar på en del andra grunder. Jag har ingenting emot de tio punkterna, men det är viktigt att man verkligen står upp för värdefrågor. Det må gälla utanför och också inom EU:s gränser. Det finns ett pågående arbete med utvecklingen i . Där utmanas och hotas de liberala värdena. Det är då viktigt att kommissionen står upp för det som är förenande. Det gäller naturligtvis också och andra länder som riktar blickarna mot de illiberala stråk som vi ser växa sig starkare . Fokus i utrikesutskottets betänkande sätts på de områden som utskottet särskilt svarar för. De må gälla öppen och rättvis frihandel, som är ett område som hotas. Många söker stänga, sluta gränser och hitta bilaterala lösningar i stället för de globala lösningar som verkligen skapar förutsättningar för likvärdiga handelsmöjligheter. Det är viktigt att vi i dessa tider står upp för frihandel och att vi gör det även när verkar drivas bakåt. Vi hoppas att EU ska kunna vara en god och framgångsrik röst i samtalen med nya administration – detta för att vända det stråk som ser ut att vara Trumps vandringsväg.