prot · H409113 · 2017-05-18 00:00:00 — Det nordiska datorspelsprogrammet beskrivs av som ett av rådets mest framgångsrika samarbeten på kulturområdet och svarade för en stor del av den svenska kulturpolitikens spelpolitik. kommer att ha en Nordendebatt, och där kommer vi att lyfta detta, då det enligt vår bedömning saknas en aktiv politik för datorspel. Genom att återuppta det nordiska datorspelsprogrammet med nordiskt innehåll främjar vi en modern kulturell och kreativ näring som det kan förmedla vår historia på ett nytt och spännande sätt. Jag hoppas på positiv respons kring detta när Nordendebatten hålls här i . Det finns folkhögskolor med profilkurser med inriktning på bland annat spel och nätverk. Det är ett av många exempel på bra verksamhet som bedrivs inom folkbildningen. Folkbildningens huvudsakliga mål är precis som namnet avslöjar bildning av folket. Det är viktigt att inte förväxla bildning och utbildning. Folkbildningen har historiskt delats in i fyra grenar: folkbibliotek, folkhögskolor, föreläsningsföreningar och studieförbund. Bildning kan alltså definieras som utveckling av individen och odling av själsliga förmågor, medan en utbildning kan inkludera bildning. Men utbildning avser i första hand den process där en individ systematiskt tillförskansar sig kunskaper och färdigheter. Genom att bilda folket utökar man befolkningens och individers möjligheter till självförverkligande men även deras förmåga att aktivt delta i samhällets demokratiska processer. Folkbildningen anses därför spela en viktig roll för demokratins framväxt. Då folkbildningen är en viktig väg till social gemenskap och lusten att vilja lära spelar folkbildningen en viktig roll i vårt samhälle. Vi motsätter oss att regeringen öronmärker dessa medel. Öronmärkningen av medel innebär att personer som inte fått uppehållstillstånd får tillgång till folkbildning. Vi sverigedemokrater anser att denna form av etableringsinsatser inte bör riktas till personer som ännu inte fått uppehållstillstånd. Vi anser nämligen att det inte ger någon rättvis bild, eftersom den asylsökande inte vet vad beslutet om att få stanna i landet eller inte kommer att landa i. Att söka asyl är inte detsamma som att få asyl. Enligt vår mening riskerar det att ge otydliga signaler, urvattna medborgarskapet och ta resurser i anspråk som kan behövas på annat håll. Det är viktigt att offentliga medel används ansvarsfullt, och ansvarsfullt användande innefattar inte att öronmärka bildningsresurser till personer som ännu inte fått asyl. Detta är extra viktigt av hänsyn till och med respekt för folkbildningens syfte och funktion i vårt samhälle, det vill säga bildning av folket. 27 PER LODENIUS (C): Vi debatterar motioner som behandlar spel- och folkbildningsfrågor. Det är alltså tre olika områden som skiljer sig åt ganska mycket. Ja, jag räknar rätt. Det är tre områden. Jag kommer att återkomma till folkbildningen. När det gäller spel har det ordet åtminstone två olika betydelser i det här betänkandet. Om vi i stället använder det engelska språket handlar det om två olika områden: gambling och gaming. Gambling handlar om spel om pengar, som lotterier, tipsspel eller vadslagning. Inom detta område har precis lämnat sitt betänkande En omreglerad spelmarknad till regeringen, för bara lite drygt en månad sedan. Utredningen lämnar förslag till en ny reglering av spelmarknaden i . Det är något som är nödvändigt och som vi alla väntat på. Utredningen, som jag skulle vilja säga är väldigt bra, är nu ute på remiss, och efter det får vi invänta regeringens proposition på området. Det är en proposition som jag vet att man nu arbetar med för en så snabb leverans som möjligt. Det känns viktigt och angeläget. Sedan har vi gaming, alltså skicklighetsspel på dator eller via spelkonsoler. E-sport är en stor sport som lockar många spelare liksom åskådare. Professionalismen är ofta hög, och det finns de som livnär sig på e-sport liksom det finns amatörer på alla nivåer – precis som inom all annan sport. E-sport har dock ännu inte riktigt fått ett riktigt erkännande från samhället. Det kan exempelvis handla om möjligheten att under sina gymnasiestudier kunna satsa också på e-sport, på samma sätt som man kan göra på exempelvis ishockey- eller fotbollsgymnasier. Ändå spelar av befolkning digitala spel i någon form. Det är en bred kulturform som attraherar många. Min riksdagskollega i , , lyfter upp spelandet i en mycket initierad och viktig motion. Förutom e-sporten lyfter han fram spel som kulturform. Till det digitala spelandet kan vi också lägga brädspel av olika slag. Vi kan konstatera, precis som gör i sin motion, att spelande är en av de mest populära fritidssysselsättningarna i . I statistik från bland andra , Myndigheten för kulturanalys och benämns också spelande som just en kulturutövning. Men i statens mening, bland annat när det gäller bidrag, betraktas spel inte formellt som en kulturform. Men både digitalt och analogt spelande liksom utvecklingen av dessa spel passar väl in i de kulturpolitiska målen, vilket gör att de också formellt borde ses och uppskattas som den breda kulturform de i realiteten är. Det civila samhället, med föreningslivet, idrotten och folkbildningen, spelar en otroligt stor och viktig roll för samhällsutvecklingen och demokratin. Det är i den lokala föreningen, i nätverk, i lokala utvecklingsgrupper och inte minst i studiecirklar som ett brett samhällsengagemang kan växa fram. vill att den enskilda människan ska få utvecklas genom samröre med det civila samhället och i möten med andra som finns på orten. Folkbildningen, med studieförbunden och folkhögskolorna som finns över hela landet, såväl på landsbygden som i staden, blir här en viktig del av det civila samhället. Staten satsar stora resurser på folkbildningen. Det är enligt min mening mycket väl använda pengar. Folkbildningen är en viktig aktör för att lyfta fram och skapa engagemang i vårt samhälle. Kontakter med andra och bildning är viktigt för att kunna orientera sig, forma självständiga uppfattningar och delta aktivt i samhället. Det gäller oberoende av om man är nytillkommen till eller om man har bott i hela sitt liv. Studieförbunden gör här en viktig insats. Det handlar om mänsklig bildning, inte bara utbildning, och det handlar om alla som vistas i . Studieförbunden spelar också en mycket viktig roll för att ge personer med funktionsnedsättning möjligheter att skapa sig en plattform för att kunna påverka och delta på lika villkor i vårt samhälle. Det kan ske genom kulturevenemang och kulturengagemang. Det kan också ske genom förmedling av kunskap i olika studiecirklar och på folkhögskolor. Vi kan ta som exempel. Det startade inför och riktade sig till personer med intellektuell funktionsnedsättning. Genom projektet tog man fram kunskap, underlag och material för studiecirklar som stöttade och utbildade personer med intellektuell funktionsnedsättning i att ta del av och använda sin medborgerliga rättighet att rösta. Mitt bidrog till att ytterligare några av våra medborgare i fick möjlighet att använda sin rätt att påverka det samhälle vi lever i. fortsätter med Mitt Val-studiecirklar runt om i vårt land, för att allt fler ska kunna använda denna rättighet och förstå vad den innebär. Studiecirkeln kan här kanske bli en början till något mycket större, en början till något som man kanske inte hade förutsett men som ger bildningen ytterligare en dimension. Det skulle dock inte kunna hända om inte folkbildning hade sin fria roll att hitta egna vägar. Det är friheten och öppenheten som ger folkbildningen dess kraft att genom just bildning möta varje individ där man står för att därifrån lyfta vidare i ett livslångt lärande. Folkbildningens kraft ligger också i att den finns över hela landet. Folkhögskolor, studieförbundens studiecirklar och kulturarrangemang finns inte bara i städerna utan minst lika mycket, kanske ännu mer, på landsbygden och på mindre orter. Det finns dock en risk att projekt, som exempelvis Mitt startade som, stannar vid att vara just ett projekt och att den kunskap och den metodik man lyckats skapa inte kommer fler till del än dem som ingick i projektet. Därför är det också viktigt med ett generellt stöd för folkbildningen. 28 (L): För tids vinnande har jag inga särskilda yrkanden när det gäller det här betänkandet. Men jag står naturligtvis bakom Liberalernas reservationer. Spelpolitiken kommer vi med säkerhet att debattera och diskutera och på många olika sätt i den här kammaren framöver. Detsamma gäller e-sporten. För den sakens skull väljer jag att fokusera på den del i betänkandet som rör folkbildningen. Det räcker inte att veta var man kan hitta information. Man måste också ha kunskapen som gör att man kan orientera sig i en värld som fylls av påståenden. Man behöver helt enkelt bildning. Vi från Liberalerna menar att respekten för bildning behöver få en renässans. En reformation av det begreppet i skolan är en hörnsten i detta arbete, en aktiv kulturpolitik är en annan hörnsten. Kunskap är och ger frihet, såväl för den enskilde som slipper lita på auktoriteter som för samhället i stort som kan ta upp kampen mot populism och auktoritära läror. Kritiskt tänkande och förståelse för skeenden kan knappast underskattas i den tid som vi nu lever i. Skolan är en av samhällets absolut viktigaste kulturbärande institutioner, och den ska inte bara förmedla kunskap utan också grunderna för bildning. En kreativ miljö där eleverna själva får skapa är en viktig förutsättning för lärandet. Genom skolan kan också alla barn och ungdomar nås av professionella kulturutövare och därigenom få se och höra till exempel teater, film och musik av hög kvalitet. Alla barn och ungdomar bör också under sin skoltid få några skönlitterära böcker med sig som kan följa dem genom livet, liksom ta del av scenupplevelser i form av till exempel konserter och teaterföreställningar. Kort sagt: Man behöver starta sin bildningsresa. har en väldigt stark bildningstradition som måste hållas levande även . Bildning och kunskap stärker den enskildes egenmakt och förmåga att orientera sig och fatta egna självständiga beslut. Därför värnar vi liberaler bildningstanken, främjar personliga bildningsresor och stöder den fria folkbildningen. När de svenska folkrörelserna växte fram betonade de alla mycket starkt behovet av just bildning. Det var genom litteratur och studier som individen skulle skaffa sig de verktyg som man behövde för att ta ökat ansvar för sig själv och för samhället i stort. Folkbildningen har alltsedan dess genom sin särart spelat en viktig roll för att höja kunskapsnivån generellt i samhället. Genom till exempel studiecirklar och folkhögskolor låter folkbildningen människor inte bara lära utan också vara medskapare i stället för att vara passiva konsumenter av kultur och andra insatser. Genom att vara fri och frivillig når och lyfter folkbildningen de människor som kanske inte kommer till sin rätt i det formella utbildningssystemet. Denna del i det så viktiga bildningsuppdraget gäller inte minst personer som är särskilt utsatta, exempelvis de som har gått särskola, personer med psykisk ohälsa eller andra funktionsvariationer som sätter ett särskilt stort hopp till bildningsförbunden. Avslutningsvis: Studieförbunden utgör ett viktigt nav i kulturens infrastruktur. Genom studieförbundens rikstäckande nätverk skapas diskussioner, debatter, föreläsningar, studiecirklar och utställningar över hela landet. Den lokala närvaron gör studieförbunden unika i sina möjligheter att arrangera kulturaktiviteter även på mycket små orter. Det är därför, herr talman, som ett fritt stöd till folkbildningen är grunden för en fri bildning och för att bildningsresorna ska kunna börja . (forts. § 11) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då statsministerns frågestund skulle börja. § 10 Statsministerns frågestund 29 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag hälsar statsministern välkommen. 30 (M): Jag har en mycket enkel fråga till statsministern: är det viktigt att det ska löna sig sämre att jobba? 31 Statsminister (S): Jag vet inte vem som tycker så. Det var en mycket konstig fråga. Det är klart att det ska löna sig att jobba. Vi har alldeles för många arbetslösa människor i . De ska in i arbete, och därför har jag satt ett mycket tufft arbetslöshetsmål. Det lönar sig faktiskt att arbeta i , vilket är väldigt viktigt. 32 (M): Om man ska klara välfärden och tryggheten måste det löna sig att gå till jobbet på morgnarna, för därifrån kommer pengarna. När det under en moderatledd regering lönade sig bättre kunde vi öka resurserna till välfärden. Men i en familj där båda vuxna har bidrag och en börjar jobba ser vi nu hur familjens inkomst kan gå ned. Vi ser också att över 1 miljon vanliga människor som jobbar, däribland poliser, barnmorskor och lärare, får högre skatt av . I valrörelsen lovade statsministern som partiledare att vanligt folk som jobbar inte skulle få högre skatt. Jag undrar därför varför han sviker det löftet. 33 Statsminister (S): Jag säger det återigen: Det lönar sig att arbeta i , och det ska löna sig. Det är bra. Det är synd att arbetslösheten ökade med moderat politik. Det var inte bra. har ett enda svar på alla bekymmer, nämligen jobbskatteavdrag. Det har man prövat en gång, två gånger, , fyra gånger och fem gånger. Det blev inte bra för , utan arbetslösheten ökade. provar vi en annan politik. Vi har en annan inriktning på politiken som innebär att vi investerar tillsammans. När vi investerar blir det fler jobb. Bland annat därför har vi nu 20 000 fler i skolan. Sedan vi tillträdde har sammanlagt 200 000 fler människor ett jobb att gå till, vilket jag tycker är bra. Men det räcker inte. Arbetslösheten är för hög. Frågan är bara vad lösningen är. Ska vi tillbaka till gamla politik med skattesänkningar, eller ska vi investera tillsammans? Jag tror på det . Dessutom är det besynnerligt att kan tänka sig att nyanlända ska ha både bidrag och lön. Det är mycket märkligt. 34 (SD): har stora och allvarliga problem. Människor i vårt land dör på grund av brist på personal och vårdplatser inom sjukvården. Vi ser hur sexualbrott och otrygghet ökar i en skrämmande takt. Vi ser hur segregationen är djupare . Trots brinnande högkonjunktur ser vi galopperande underskott i kommunsektorn och en arbetslöshet som återigen har börjat växa. I stället för att omvärdera sin politik och göra allt han kan för att vända utvecklingen lägger statsministern en stor del av sin energi på att ljuga och på att baktala oppositionen. Statsministern inledde sin bana med att lova svenska folket ett nytt val. Det löftet drog han sedan tillbaka och bad aldrig om ursäkt för det. Statsministern har framfört så gravt felaktiga uppgifter om mitt partis historia att han till och med har fått kritik från vänsterorienterade organisationer som . Men han har aldrig bett om ursäkt för detta. Statsministern har påstått att inte har röstat på sina egna budgetförslag här i kammaren, trots att vem som helst kan gå in och läsa riksdagsprotokollen och se att detta inte stämmer. Det här har han aldrig bett om ursäkt för. I den senaste partiledardebatten påstod statsministern att SD:s utlovade satsningar på välfärden är helt omöjliga att genomföra eftersom vi, enligt statsministern, vill genomföra skattesänkningar på 50 miljarder. Först och främst finns inget automatiskt samband mellan att sänka skatterna och att få mer pengar till välfärden. Det beror på vilka skatter man sänker, man gör det och hur man gör det. Man ska givetvis vara försiktig. Men det viktiga här är att aldrig har föreslagit skattesänkningar i denna storleksordning. Även detta var alltså ett påstående som helt saknar saklig grund. Med anledning av detta är min fråga till statsministern: Hur ska vi kunna lära våra barn att det är fel att ljuga när landets statsminister gång på gång ljuger offentligt för svenska folket och sedan vägrar att be om ursäkt när han blir påkommen? 35 Statsminister (S): har många utmaningar och även många möjligheter. Det gäller att ta till vara detta. Frågan handlar här om val av politik. De är tydligt det femte borgerliga alternativet och partiet som tror på skattesänkningar. Det är möjligt att själva inte har räknat på sina förslag. Det må vara så, och det är lika illa. Jag sa att ni föreslår 50 miljarder, men jag hade nog fel, för det är mer än 50. Det är bara att räkna på förslagen. Det går inte att ta 50 miljarder från skatteintäkterna och tro att det inte gör någon skillnad på välfärden. Jag har sagt det förut, och jag säger det igen: är ett fall för Lyxfällan. Man kan inte lova runt och sedan dra ned på inkomsterna. Det är på det sättet människor hamnar i skuldfällor. Era 50 miljarder ska adderas med de andra fyra borgerliga partiernas 70 miljarder. Om vi inte räknar ihop dem blir nettot strax över 100 miljarder. Detta går ni fram med. Om ni inte gör det får ni dra tillbaka era förslag. Men vi utgår från att när partiets ekonomisk-politiska talesperson skriver en artikel i har han väl åtminstone övervägt vad detta innebär. Konsekvenserna blir sådana, , när man lägger sig platt för högern och säger att man själv också är ett högerparti. Det går inte att försöka vara allmänhetens och allas parti och sedan välja en ekonomisk politik som innebär så pass stora skattesänkningar. Ni har valt och visat vilka ni är: Ni är ett riktigt högerparti. Då får ni stå för det. 36 (SD): står statsministern här och ljuger igen. Jag uppmanar alla tv-tittare och åhörare att gå in och läsa vårt senaste budgetförslag. Då ser ni att statsministern faktiskt ljuger igen här i talarstol. Vi har inte så stora skattesänkningar som statsministern säger. Att statsministern har svårt att läsa budget vet jag , men att han inte ens kan läsa debattartiklar tycker jag är ännu värre. Det statsministern påstår står inte i debattartikeln. Det här handlar om en debattartikel där nämner ett antal olika förslag som vi har öppnat att förhandla om. Han säger inte att detta är något som vi ska genomföra rakt av och som vi kommer att lägga fram som skarpa förslag. Han säger att vi kan diskutera något enstaka fall av dessa. Merparten av de stora skattesänkningar som vi har utgörs av ett borttagande av pensionärsskatten. Vi vill även göra det billigare för små företag att anställa. Vilka av dessa skattesänkningar menar du, , står i konflikt med en bättre välfärd? Svara gärna på den frågan! 37 Statsminister (S): Ni säger att ni vill sänka pensionärsskatten men röstade emot detta. Det här går inte ihop. Ni gjorde detta . Vi hade kunnat få en sänkt skatt för pensionärerna , men ni röstade ned det förslaget då ni valde att rösta med de fyra andra borgerliga partierna. Då blev det ingen sänkt skatt för pensionärerna. Detta är ett faktum. Låt oss ta ett av era förslag, om det nu är era – du får väl berätta om den ekonomisk-politiska talespersonen möjligen har en egen firma i . Ett av era skatteförslag innebär att den som tjänar skulle få en skattesänkning med . Är människor som tjänar verkligen något som är prioriterat inom ? Ska de ha stora skattesänkningar? Detta prioriterar inte jag, utan jag vill se till att vi har skatteintäkter, för då kan vi investera i välfärden. Jag tänker fortsätta att investera i välfärden. Det är mitt vägval. Vårdköer med regionala skillnader 38 (C): Låt oss tala om vården, om sjukvården och om de växande köerna! Det handlar om köerna för att träffa läkare och om köerna till operation. Det handlar om den regionala klyvningen och om ojämlikheten i landet. Det skiljer sig dramatiskt beroende på var i landet du bor. De växer som mest i socialdemokratiskt styrda landsting. Och det är under arbetspass som detta händer. När man är sjuk finns det inget viktigare än att bli frisk igen. Det handlar om att vården är nära, att den är tillgänglig och att man får den vård man behöver när man behöver den. Det är en grundläggande trygghet som varje människa ska känna, oavsett om man bor i inland och ska föda barn, om man är cancersjuk i eller om man behöver till en höftledsoperation i . Vi ser nu dramatiska skillnader mellan landstingen. Klyftan har vuxit sedan blev statsminister. får vård inom vårdgarantin i alliansstyrda och . Men får det i socialdemokratiskt styrda och Region . Denna ojämlikhet klyver . Det är helt oacceptabla skillnader, inte minst för den enskilde som drabbas. Oavsett var i landet man bor ska man ha en tillgänglig vård. Det ska inte skilja beroende på vilken färg som landstingsstyret har. Bara för att man råkar vara sjuk och bo i ska man inte ha dragit nitlotten när det gäller att få vård . Jag vill därför fråga : Hur kommer det sig att vårdköerna har ökat så kraftigt sedan den rödgröna regeringen tillträdde? Hur kommer det sig att socialdemokratiska landsting är betydligt sämre på att korta vårdköer än alliansstyrda? Och varför ska de som bor i få vänta på att få den vård de behöver än de som bor i ? 39 Statsminister (S): Vården ska fungera, och den ska fungera lika för alla, oavsett vem du är och oavsett var du bor. Det är en grundbult i den svenska modellen, och så ska det vara. är det så att fördelningen av landstingens resurser beslutas av landstingen respektive regionerna. Det är så arbetsfördelningen ser ut. Jag tror inte att är väldigt stolt över sjukvården i , som är styrd av de borgerliga tillsammans med . Det finns stora brister där. Detta kan vi hålla på och debattera. Poängen är: Vad är det nationella ansvaret? Vad är det vi ska göra på nationell nivå? Så sent som var berett att dra ned på resurserna till sjukvården. Jag är glad över att det inte längre gäller – det är bra. Men förutsättningarna för att stå upp för en sjukvård, liksom en bra välfärd i allmänhet, ökar inte om man ska sänka skatterna med . De kommer att försämras. Vår regering kommer att lägga till resurser för att korta kötiderna. De är nämligen för långa på för många ställen. De växte dessvärre – det kunde vi se. Den gamla kömiljarden hade spelat ut sin roll. Jag tror säkert att den infördes med det bästa syftet. Men både och andra sa: Den leder fel. Den leder inte till den snabbaste vården för dem som behöver den. Det blev helt andra drivkrafter, så vi behövde göra någonting nytt. kommer vi att tillföra 1 miljard för att se till att vårdgarantin kan uppfyllas snabbare än att det blir ett besök hos en allmänläkare . Den tiden borde kortas. Vi ser över hur mycket vi kan korta . Inte minst handlar det om att få fram ett patientkontrakt som gör att de människor som har mer komplexa behov och som behöver fler behandlingar och fler undersökningar ska kunna se hela kedjan av vårdinsatser från början till slut. Så gör vi ett kontrakt. Så gör vi en snabbare vård. Så gör vi en tryggare vård. 40 (C): Även i alliansstyrda får man vård inom vårdgarantin till , till skillnad från i socialdemokratiskt styrda , där man bara får det till . Vi ska komma ihåg att det är politik som har gjort att vårdköerna nu växer. klyvs av en ojämlik tillgång till vård. Och det är just i S-styrda landsting som köerna till specialistvård är längst. Vi – framför allt – borde också fundera på vad det vinstförbud som och driver för privat vård har för betydelse för primärvården. görs hälften av alla vårdcentralsbesök på en privat vårdcentral. 18,6 miljoner besök görs på privata vårdcentraler. Om man tvingas lägga ned dessa vårdcentraler på grund av Socialdemokraternas politik i fråga om vinsttak, i praktiken vinstförbud, undrar jag: Vart ska alla vårdsökande ta vägen? Hur kortar detta vårdköer? Hur ökar det tryggheten? Hur förbättrar det tillgängligheten till välfärden? Svara nu på frågan om vinsttak, ! 41 Statsminister (S): Återigen: Vi kan jämföra landsting. har nog de bästa förutsättningarna i hela landet, beroende på befolkningsutvecklingen. Och det är där man köper strumpor för paret. Är det en succé, ? Det är där man också lägger ned en förlossningsklinik. BB lades ned. Det var ingen succé.