prot · H40968 · 2017-02-15 00:00:00 — Jag förstår också att det är skakigt för socialdemokratin . 122 (V) replik: Jag skulle vilja fråga hur det kan komma sig att vill skära ned på biståndet i en situation där biståndet behövs mer . Världen står inför ett stort antal humanitära katastrofer. Som exempel kan jag ta , där tre av fyra är beroende av humanitärt stöd, eller , där FN beräknar att minst 400 000 barn är undernärda. En ny matkris hotar i på grund av torka. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att man då vill skära ned på biståndet. Jag vill ta upp även i detta sammanhang, för nu hotas de västsahariska flyktinglägren av minskat bistånd. Det skulle vara ganska förödande eftersom de västsahariska flyktingarna är totalt beroende av bistånd utifrån för sin egen överlevnad. De lever under väldigt svåra förhållanden i öken. Hur ser ni på den frågan, ? 123 (M) replik: Jag tolkar fråga som att hon beskriver skillnaden i budgeten som en nedskärning. I budgetförslag används det gamla sättet att räkna ut enprocentsmålet. Det är det sätt regeringen själv använde fram till den förra budgeten. Vi får väl återkomma till detta och fundera på hur vi ska hantera den nya bni-beräkningen. Det är mer en teknisk beräkning som har förändrats; det har inte skett någon neddragning av biståndet. Vi kan dock vara tydliga med att vi gärna vill se en utveckling av biståndspolitiken. Jag ser att vi har ett behov av att bredda biståndsbegreppet och ha ett mer modernt, effektivt, transparent och uppföljbart bistånd. Jag tror också att vi kommer att se ett skifte mot mer av det humanitära biståndet, för vi ser kriser i världen som vi aldrig har sett maken till förut. 124 (V) replik: Som jag har förstått det vill ändå skära ned på biståndet, totalt sett. Jag skulle vilja få svar på hur ser på stödet till de västsahariska flyktinglägren. Är det riktigt att skära ned på det stödet i den här situationen? Man befinner sig i ett svårt läge; det är flera som har skurit ned på biståndet till de västsahariska flyktinglägren, till exempel . Jag håller inte med om att man ska flytta över perspektivet till det humanitära biståndet. Det behövs såklart både utvecklingsbistånd och humanitärt bistånd. Utvecklingsbiståndet är oerhört viktigt för det långsiktiga arbetet, för att se till att länder som är biståndsberoende inte ska vara det . Man ska alltså ge hjälp till självhjälp. Det är det som är tanken med det långsiktiga biståndet. 125 (M) replik: Vilken tur att vi står här i kammaren så att jag kan reda ut det här! Nej, vill alltså inte dra ned på biståndet. Det är hittepå, falsk fakta. Jag kan konstatera att vi räknar ut bni på det gamla sättet i vårt budgetförslag. Det betyder inte att det är en neddragning. Vi respekterar OECD-Dac. Men svensk ekonomi har också stora utmaningar. Därför kommer vi inte längre. Jag har varit rak och tydlig med detta tidigare. Det är regeringen själv som måste svara på varför man drar ned på eventuellt bistånd till de västsahariska flyktinglägren. Det är tyvärr inte som sitter i regeringsställning just . Men vi jobbar på det, och vi vill göra det tillsammans med Alliansen. Men det är alltså den nuvarande regeringen som måste svara på det. vill alltså inte dra ned på någonting. Vi ligger lite lägre, eftersom vi använder ett annat sätt att räkna ut bni. 126 (SD): Vi kommer alla ihåg försöket till statskupp i . En statskupp är alltid demokratiskt förkastlig, oavsett om den lyckas eller inte. President har använt statskuppen som ursäkt för massarresteringar och uppsägningar av offentligt anställda, såsom militärer, poliser, domare och lärare. Ett stort antal företag har också tvingats stänga ned. Enligt Amnesty har mer än 2 500 journalister blivit uppsagda, närmare 800 har förlorat sina statliga presskort och 169 medier har stängts ned. Ca 500 000 kurder tvingades bort från sina hem efter brutala tillslag av turkiska myndigheter. återkommande förtryck av minoriteter borde för länge sedan ha öppnat ögonen på ledande politiker för vad som försiggår. I samband med det senaste presidentvalet i utsattes flera kurdiska politiker från det nystartade för misshandel som deras lokaler sattes i brand. Erdoğan har gått in med trupper i för att attackera kurderna, trots att den demokratiskt valda regeringen i har motsatt sig det. Och i har attackerat Natoallierade SDF. agerande strider tydligt mot mänskliga rättigheter, och utvecklingen är oroande både för det turkiska folket och för säkerhet. Det är horribelt att se västvärldens flathet mot det som händer i . Under januarisession röstades en aktuell debatt om situationen i ned av både byrån och kammaren. Och vi fick under höstsessionen se ledamöter från olika länder försvara president och dennes förtryck av politiska motståndare före och efter kuppförsöket. Under utrikesministers besök i utmålade han delar av gruppen Syrian Democratic Forces som terrorister, trots att de utgör den främsta demokratiska kraften mot IS och liknande islamistiska extremistgrupper och trots att gruppen stöds av merparten av regeringar. Han försvarade regimens massarresteringar och uppsägningar av militärer, poliser, domare och lärare men också att en lång rad politiska motståndare systematiskt har fängslats, mist sina jobb eller utsatts för annat förtryck, inklusive våld. Som om inte det skulle räcka har president tillkännagivit sin regerings planer på att återinföra dödsstraffet. Det är ett rött skynke för det Europaråd där är långvarig medlem. Att så många människor kom att betraktas som terrorister efter kuppförsöket är inte bara suspekt utan också en indikation på vilken typ av regim vi har att göra med i . I detta anförande instämde och (båda SD). 127 (V): tillträdde sin plats i . Det är glädjande, men det innebär också ett stort ansvarstagande i en värld som står inför växande klimathot, stora flyktingströmmar och ett antal allvarliga konflikter. I Putins fortsätter de mänskliga rättigheterna att kränkas på en rad områden. Det gäller inte minst yttrandefriheten samt kvinnors och hbtq-personers rättigheter. Den illegala ockupationen av fortgår också med oförminskad styrka. har fått en oberäknelig president som har dömt ut folkrätten och FN. Det är en president som attackerar kvinnors rätt till den egna kroppen, som vill bygga murar och som inte tar det globala arbetet för att rädda klimatet på allvar. Med Trump i Vita huset och i är det oerhört viktigt att använder sitt medlemskap i säkerhetsrådet för att stå upp för folkrätten, freden och de mänskliga rättigheterna. En av vår tids allvarligaste konflikter är utan tvekan kriget i . Det är ett krig som har lett till ofattbart mycket lidande, svält, våldtäkter och förstörelse. Mer än en kvarts miljon människor har dödats i , och halva befolkningen är på flykt, i eller utanför landet. Det finns ingen militär lösning på konflikten i . Den enda lösningen är förhandlingar. Här måste säkerhetsrådet självklart spela en avgörande roll. I fredsförhandlingarna är det viktigt att både de kurdiska styrkorna och kvinnor inkluderas. Det är inte rimligt att de krafter som har tagit ett stort ansvar för att slå tillbaka mot Daish stängs ute från förhandlingarna. måste även agera med kraft för att humanitärt bistånd ska nå fram till den del av som är under kurdisk kontroll och där behoven är enorma. I grannlandet , dit många syrier har flytt undan kriget, ser vi hur de mänskliga rättigheterna kränks och hur demokratin monteras ned steg för steg. Med militärkuppen som förevändning har massarresteringar av oppositionella och journalister ägt rum. Den kurdiska befolkningen har drabbats särskilt hårt. 160 mediekällor har stängts, liksom hundratals civila organisationer, fackföreningar och så vidare. Demokratiskt valda borgmästare i 35 kurdiska städer har avsatts och i vissa fall gripits. greps tolv parlamentariker . Bland de gripna fanns partiledarna. Jag var i , tillsammans med vår partiledare . Syftet var att besöka de båda HDP-ledarna i fängelset, men vi blev inte insläppta. Vi fick höra att båda sitter isolerade under mycket svåra förhållanden. HDP-ledamöterna sitter fängslade för att de har gjort sitt jobb som parlamentariker och framfört kritik mot Erdoğans regering. Det är rättsvidrigt. måste agera med kraft för att de fängslade HDP-parlamentarikerna samt borgmästare och övriga företrädare för ska friges , tillsammans med fängslade journalister samt övriga politiska fångar i landet. Det är mot den bakgrunden ovärdigt att EU har låtit agera gränspolis för att förhindra flyktingar att ta sig till . Avtalet med bör sägas upp , och förhandlingarna om ett EU-medlemskap bör frysas i väntan på att börjar respektera de mänskliga rättigheterna. Efter att den erkände var vi många som hoppades på att även Sahariska arabiska demokratiska republiken, , skulle erkännas, i linje med det beslut som fattades av en riksdagsmajoritet . Men erkännandet uteblev. Det måste betraktas som ett stort svek. Utrikesminister lovade i stället att man ska fortsätta jobba för en lösning genom FN. när är medlem i säkerhetsrådet förväntar jag mig att regeringen lever upp till sitt löfte och gör sitt yttersta för att sista koloni äntligen ska bli fri. En stor del av den västsahariska befolkningen lever i flyktingläger i som ett resultat av ockupation av – en ockupation som är olaglig och rättsvidrig och som har fördömts av den i . Förhållandena i lägren är mycket knappa och man är helt beroende av stöd och hjälp utifrån för sin överlevnad. Trots det halveras nästintill det svenska biståndet till de västsahariska flyktinglägren . Hälsosituationen i de västsahariska flyktinglägren är allvarlig . En fjärdedel av barnen lider av kronisk felnäring, och många kvinnor drabbas av järnbrist. Ett minskat bistånd kan uppfattas som ytterligare ett exempel på att omvärlden vänder ryggen, och risken är överhängande för att frustrationen ökar och att de krafter som vill återuppta den väpnade kampen får ny energi. Ytterligare en väpnad konflikt är knappast vad världen behöver. De västsahariska flyktingarna har väntat på att kunna flytta hem. Vi i förväntar oss nu att återställer biståndet till de tidigare nivåerna och agerar med kraft i för att Västsaharafrågan ska få en lösning samt att den folkomröstning som beslutades om kommer till stånd så att den långa konflikten äntligen får en lösning. 128 (SD) replik: Det var glädjande att höra kritiken mot både från och från i . Det är också glädjande att vi är ganska samstämmiga i den kritiken. Min fråga till är: Skulle kunna tänka sig att samarbeta med i dessa frågor för att jobba för mänskliga rättigheter och kurdernas rättigheter i ? I detta anförande instämde (SD). 129 (V) replik: samarbetar inte med i någon fråga beroende på att vi har helt olika inställning till viktiga värdegrundsfrågor. Det gäller till exempel synen på invandring, rätten till asyl, jämställdhet och en mängd andra frågor. Sedan kan vi råka att hamna på samma position i några konkreta frågor. Det är naturligtvis glädjande att vi delar uppfattningen när det gäller Västsaharafrågan och i viss mån också . Men på det hela taget är det otroligt stor skillnad i våra uppfattningar. 130 (SD) replik: Så menar att det är bättre att hålla på sin egen stolthet än att samarbeta på ett område där man kan jobba för mänskliga rättigheter och kurdernas rättigheter? I detta anförande instämde (SD). 131 (V) replik: För oss är det viktigt att inte samarbeta eller kopplas ihop med ett parti som är så tydligt främlingsfientligt som är, och det kommer vi att fortsätta att jobba efter. 132 (L): Det har varit en stor debatt med anledning av regeringens besök i och den iranska regimens lagar mot landets kvinnor. Vi i Liberalerna fördömer givetvis det förtryck som pågår i mot befolkningen och inte minst mot landets kvinnor. Vi är också starkt kritiska mot den tystnad. Man blir förvånad över att en regering som säger sig föra en feministisk utrikespolitik visar en sådan undfallenhet inför en av världens värsta diktaturer som har gjort könsapartheid och kvinnoförtryck till ett av sina främsta . Den iranska regimens förtryck påverkar också oss direkt i och i . Tusentals iranier har tvingats att fly till . Den iranska regimens massiva stöd till och delaktighet i den syriska regimens krig har drivit miljoner människor på flykt. Många av dem har också kommit till . Den iranska regimen är inte vilken statsledning som helst. är just nu kraftigt involverat i fem konflikter och sköra områden i sitt närområde: i , i , i , i och i inom den irakiska federationen. Därtill är landets ledning grovt antisemitisk och förnekar staten existens. De mycket omfattande förbrytelserna i och graden av krigsförbrytelser i innebär att det är omöjligt att betrakta den iranska ledningen som en partner för stabilitet och konstruktiv utveckling i . Men den gör just detta. Man agerar som om vore vilken stat som helst. Och man beskriver landet som en central handelspartner för . Det kan noteras att varuexport till var lägre än vår export till . I bor det 80 miljoner människor och i finns det 300 000 invånare. Även före sanktionerna var vår export till mycket liten. Det är möjligt att den ökar nu när sanktionerna hävs, men det sker från mycket låga nivåer och inte med några långa traditioner av omfattande svensk export till . Men den beskriver landet som en mycket central handelspartner för . export till var avsevärt lägre än exporten till – ett land som vår regering mycket aktivt går in för att försämra relationerna med så mycket som möjligt, vilket också kan vara värt att notera. Det är möjligt att den betraktar de iranska mullorna som lösningen på problem. Jag har svårt att se hur den ekvationen ska gå ihop. agerar på ett sätt som kommer att kraftigt försvåra en återuppbyggnad av efter att IS har besegrats. Man bygger upp milisgrupper i som är lojala med den iranska revolutionen på samma sätt som man har gjort med Hizbullah i . Man är djupt inbegripen i en maktkamp i regionen med som innebär att man driver fram en allt djupare klyfta mellan islams två huvudfåror som i förlängningen kommer att näst intill omöjliggöra en fredlig samexistens i regionen. Man försöker att grusa möjligheterna för ett fungerande kurdiskt självstyre i , och därtill förföljer man den kurdiska befolkningen i . Man gör det nästan omöjligt för att få en fungerande statsapparat genom stödet till Hizbullah, och man stöder terrorgrupper bland palestinierna. Man driver och den palestinska myndigheten så långt ifrån varandra att det blir betydligt svårare – det är redan svårt som det är – att nå fram till en tvåstatslösning. Regeringens nya Iranpolitik, om man får kalla den så, bygger på två ben. Man vill öka den svenska exporten till och föra dialog med den iranska statsledningen. Men denna dialog ska ske utan transparens bakom stängda dörrar och den sker bara med ledningen i landet, inte med landets förtryckta befolkning. Den politiken kommer inte att innebära att blir mer demokratiskt. Den kommer inte heller att innebära att agerar mer fredligt i . Snarare riskerar denna politik att stärka den iranska regimen och öka dess legitimitet. måste formulera en Iranpolitik som syftar till att ge stöd och solidaritet för de krafter utanför regimen som har en demokratisk agenda. Därtill måste vi systematiskt och kontinuerligt, tydligt och öppet synliggöra och fördöma den iranska regimens brott mot landets befolkning. Man hänger människor i lyftkranar. Man stenar människor. Man piskar människor. Sådana straff utdömer man i detta land, vilket är förvånande att regeringen är så tyst inför. Det är endast om blir en demokratisk stat som respekterar sina medborgares rättigheter och erkänner att män och kvinnor har lika rättigheter som kan bli ett värdigt land att leva i. Men det är också endast så som på lång sikt kan ha riktigt gynnsamma och fruktbara handelsrelationer med . 133 (S) replik: Jag tror att jag i stort sett delar all den kritik som riktar mot och de vidrigheter som utsätter oliktänkande för. Men en sak är ganska märklig. tycks inte känna till att detta är den kritik som levererar till när vi träffar företrädare i olika sammanhang. Det hade kunnat veta och till och med själv höra om det inte var så att han vägrar att delta i möten med iranska företrädare exempelvis här i riksdag. Varför vägrar du att göra det, ? Varför är du inte med och levererar den kritik som det finns en bred enighet om i direkt till de iranska företrädarna? Jag kan försäkra att vi inte brukar ha några uppsluppna diskussioner med iranska företrädare. Varför vill tala med vissa men inte med andra? 134 (L) replik: Till att börja med vet vi inte vad som sägs på de möten som refererar till eftersom det inte finns någon transparens. Det finns ingen offentlighet. Man hävdar att man tar upp vissa frågor, men det vet vi inte. Vi vet inte vad som sägs. Man kan självklart tro att man sitter ned och samtalar med en general från det iranska revolutionsgardet, och kanske säger: ”Vi skulle uppskatta om ni slutar att tortera människor eller skicka tunnbomber på civila i .” Jag kan försäkra att det där går in genom ena örat och ut genom det andra. Vi kan förstås ha en dialog. Jag säger inte att vi inte ska ha en dialog. Det jag argumenterar för nu är att om vill exportera så mycket som möjligt och ha en dialog i slutna rum utan transparens måste en sådan politik kombineras med ett tydligt och öppet argumenterande för demokrati i , för en rättsstat i och för att stödja dem som vill ha demokrati i . Jag tror att väldigt många iranier i förväntar sig detta av vår regering. 135 (S) replik: Vi har en bred uppslutning i riksdag för mänskliga rättigheter. Jag är trygg med att varje svensk regering, oavsett om den har letts av en centerpartist, en moderat eller en socialdemokrat, står upp för dessa värderingar och levererar sådan kritik, även om den inte alltid kommer ut i det offentliga. Jag är trygg med detta. Jag är dock bekymrad om inte är trygg med att olika regeringar i vårt land faktiskt levererar sådan kritik. Min fråga kvarstår: Varför deltar inte själv i möten här i riksdag där kritik har framförts till iranska företrädare? har ju bojkottat dessa möten. 136 (L) replik: Det beror lite på vilka former som finns för sådana möten. Om det handlar om artighetsvisiter som ska delta i, där ledamöter inte anser att det alls är fruktbart att tala med regimen, tar vi oss rätten att inte delta i sådana sammanträden. Det är förvånande att regeringen bygger en Iranpolitik på två ben. Man vill exportera svenska produkter, och därtill vill man enbart föra en dialog med landets ledning, inte dess befolkning. Man vill göra detta utan transparens i stället för att göra det med öppen och synlig kritik. Man vill göra det bakom stängda dörrar. Jag menar att en sådan politik inte kommer att leda till att agerar mer konstruktivt, och den kommer inte att leda till att blir mer demokratiskt. Vi kan ha en sådan politik, men den måste i så fall kombineras med att vi öppet, tydligt och synligt markerar mot regimen och fördömer de övergrepp som sker. 137 (S): Det nordiska samarbetet är starkt och i många stycken väldigt konstruktivt. Sedan bildandet av 1952 och inträde 1953 har varit en viktig politisk arena i efterkrigstidens . Frågorna som behandlas är av väldigt olika karaktär, men många av besluten har fått tydliga avtryck i och därmed även i världen. Passfriheten mellan länderna är grundläggande. Det har gett de boende i de olika nordiska länderna unika möjligheter till mobilitet och rörlighet över landgränserna. Visst är det förenat med vissa utmaningar – vi känner till gränskontrollerna – men i huvudsak har beslutet gagnat kontakterna medborgarna emellan väl. Att lösa de gamla och nya gränshinderfrågorna är högt prioriterat i det nordiska samarbetet. Det finns ett gränshinderråd som är tillsatt av . Det finns olika gränshinderkommittéer som arbetar med att lokalt lösa gränsfrågor som påverkar dagliga pendlare eller turister som åker över gränsen för att handla. arbetar med att finna lösningar som regeringarna i de nordiska länderna ska besluta om. Frågorna är komplexa men också ofta enkla att lösa när det finns en politiska vilja för det. Gränshinderfrågorna kan handla om rätten att ha den egna nationens föräldraförsäkring vid arbete i annat nordiskt land, om rätten att vårda anhörig med den egna nationens anhörigersättning i ett annat land, om skattefrågor och så vidare. presenterades en rapport om den nordiska arbetsmarknaden. Frågor som berördes i rapporten handlade om livslångt lärande, social dumpning, integration med mera. Det finns många likheter inom den nordiska arbetsmarknaden men också en del olikheter. Den nordiska arbetsmarknaden är dock en mycket stor och viktig möjligheternas arbetsmarknad. Många duktiga nordiska yrkesarbetare, forskare och yngre personer har haft möjligheten att pendla mellan länderna, bosätta sig i annat nordiskt land och även finna tillfälliga arbeten i ett annat nordiskt land när det har varit högre arbetslöshet i det egna landet. Med det i minnet måste de nordiska länderna fortsätta att sträva än mer efter ökad mobilitet för arbetstagare och hitta fler lösningar som stoppar dessa hinder. Det pågår ett intensivt arbete i för att lyfta fram fler medlemsförslag som främjar en alltmer integrerad nordisk arbetsmarknad. Den globala turismen har landat mjukt och väl i . Samtliga nordiska länder har en ökning av antalet utländska turistnätter med turister från länder såväl inom EU som utanför EU och även från de andra nordiska länderna. och ministerrådet har ökat ansträngningarna för att främja ett utökat hållbart turismsamarbete i . har bland annat utsett , generalsekreterare i , att utreda förutsättningarna för en sammanhållen politik för en hållbar turism och växande besöksnäring. Det är en tydlig signal om att främja turismen nationellt och i en nordisk kontext. Väldigt många frågor behandlas i och i den nordiska gemenskapens anda. Det skulle ta alltför att beröra alla. Jag kommer dock att nämna ytterligare några. Det finns starka önskemål om att utveckla den nordiska energimarknaden. har fått ett uppdrag om att särskilt utreda hur energisäkerheten kan säkras mellan den nordiska länderna. Det talas också om unika forskningsprojekt mellan de nordiska länderna och om att hitta de mest hållbara energilösningarna. Det finns en ny forskarrapport som påpekar vikten av ett utökat nordiskt klimatsamarbete. Det hänger som bekant tätt samman med hur vi utnyttjar våra energislag. , tidigare norsk klimat- och miljöminister, kommer 2017 att genomföra en strategisk genomlysning av miljösektorn i för att hitta nya påverkansmöjligheter i miljö- och klimatsamarbetet länderna emellan. har gett klartecken till att etablera i . Det är ett gemensamt projekt mellan samtliga nordiska länder med målet att utveckla möjligheterna för nordiska företag att etablera sig på den amerikanska marknaden. Det är ett spännande projekt, och vi hoppas mycket på det. har också påbörjat en process med att införa 2030-agendan i en nordisk kontext. Det finns ett starkt intresse för att genomsyra framtida beslutsfattande i Nordiska ministerrådets 2030-anda. är också en del av . Det finns en god samsyn för att utveckla fler faktorer som påverkar utvecklingen i i en positiv riktning. har satt större fokus på att facilitera ekonomisk tillväxt i . Det finns en potential inom innovation och entreprenörskap när det gäller turism, bioekonomi, mat och matkultur, kreativa industrier och inte minst grön tillväxt. Samarbetet i säkerhetspolitiken har skiftat, men det finns många exempel där vi i samverkar med såväl underrättelser som gemensamma försvarsövningar. I en orolig tid, med en nyvald president i som i sin nyckfullhet kan skapa de mest märkliga beslut och irra iväg i en riktning som inte gagnar , är det extra viktigt att vi möter varandra på olika arenor för att säkra upp vår närmiljö runt , och . Det är också viktigt att vi med våra enskilda försvarsförmågor kan finna områden där vi om så krävs kan bistå varandra i tider då det är nödvändigt. samarbete med är viktigt.