prot · H50933 · 2017-11-17 00:00:00 — Det räcker egentligen att titta på hur istäcket över har förändrats. har isen som täcker havet minskat med hälften, och volymen har minskat med tre fjärdedelar. Om denna trend fortsätter kommer i stort sett att vara isfritt . Det är en skrämmande och oerhört snabb utveckling. Klimatförändringarna – det rör sig naturligtvis inte bara om att isen smälter – innebär svåra och nya utmaningar både för dem som bor i och för övriga världen. Precis som utrikesministern har sagt är det främsta forumet för internationellt samarbete i de frågor som rör . Man har sedan starten, gissar jag, bestämt sig för att man inte ska behandla säkerhetspolitik och säkerhetspolitiska aspekter inom ramen för rådet. kan , med tanke på den säkerhetspolitiska utvecklingen, den tillspetsade ryska retoriken och den ökade militära närvaron i området, som också är vårt närområde, ses som en bra möjlighet att påverka indirekt. Man kan inte ta upp dessa frågor direkt i rådet, men det är verkligen en möjlighet att indirekt föra en dialog om alla de frågor som också kommer att påverka oss säkerhetspolitiskt och att ha ett samarbetsforum för ett gemensamt arbete för en ansvarsfull utveckling i regionen. När det gäller exakt hur man gör handlar min fråga om en ny Arktisstrategi inte i första hand om att vi absolut måste ha ett nytt dokument. Men jag kan se att det har skett så stora förändringar – miljöstrategin är en viktig del av detta – att det finns utrymme för och behov av en uppdaterad strategi så att fler aspekter kan komma in, inte minst i bedömningen av hur utvecklingen kommer att se ut. Jag menar att en Arktisstrategi måste handla också om det som inte avhandlas i ; den måste vara bredare, och det är därför jag har ställt denna fråga. Vi måste naturligtvis gemensamt göra allt vi kan för att säkerställa att kan förbli ett säkerhetspolitiskt lågspänningsområde. Det borde inte ligga i vårt eller några av våra grannars intresse att detta blir en spelplan för stormakter som spelar mot varandra. Utmaningarna är också mycket stora när det gäller infrastruktur för dem som bor i dessa områden så att de kan bo kvar, driva företag och få bra utbildning, som den väldigt känsliga miljön tas till vara. Stora förändringar sker, som sagt. Vi har också sett att president har hävt förbudet att borra i två områden. Det vore intressant och viktigt att i en sådan här strategi se på hur detta påverkar vårt sätt att arbeta med dessa frågor. Hur påverkar nyvaknade intresse, den nya era som har inlett? Och hur påverkar de ryska ambitionerna vårt samarbete i ? Det är därför jag har efterlyst en uppdatering. 10 Utrikesminister (S): Vi är faktiskt helt överens kring dessa frågor. Kärnfrågan är hur vi ska se på den existerande strategin, och har vi tyckt att den strategi som togs fram 2011 av den förra regeringen och det som har gjorts genom att vi har förstärkt miljöstrategin i alla fall speglar de prioriteringar vi har när det gäller . Därför har vi inte tyckt att vi ska sätta igång ett arbete med att skriva om hela dokumentet, utan vi har tyckt att det, eftersom de viktigaste områdena finns täckta där, är viktigare att koncentrera sig på att implementera och ta initiativ till projekt. Men det är riktigt som säger att utvecklingen går snabbt, så jag tror att man inför en ny mandatperiod bör titta på detta igen. Jag utesluter inte det. Jag menar också att det är en fråga om resurser – att ha budget när det gäller folk som ska göra det och att ta ansvar för hur det ska implementeras. Resten handlar mycket om att göra bedömningar utifrån nya besked och en delvis ny politik från sida. Jag var på ett möte i där deltog och där vår egen forskare höll ett helt oförglömligt anförande, som gjorde intryck på alla. Men detta är överspelat, kan man säga, med en helt ny hållning från sida. Vi kan förstås också se att det militär- och geopolitiskt kommer att bli ett nytt läge även om de frågorna inte direkt hanteras av , tack och lov. Men vi vill behålla detta som ett lågspänningsområde, och hur gör man det med annan politik och samarbete? Så jag ska vara lite mer öppen och säga att jag tror att man inför en ny mandatperiod behöver titta på hur vi ska göra med Arktisstrategin och i vart fall, som du säger, uppdatera den ordentligt. Man kanske inte behöver lägga så mycket resurser på ett omfattande arbete med att skriva om alltihop, men vi bör se till att vi är moderna och up-to-date med utvecklingen. Detta är som sagt också en fråga om att hitta budgetmedel och avsätta resurser. Jag tror att det kommer att bli mycket mer fokus på Arktisområdet. Det kommer att innebära helt nya möjligheter och även nya risker. Samarbetet om exempelvis räddningsinsatser i – där även är med, på ett konstruktivt sätt – utgör viktiga förtroendeskapande åtgärder. Detta påverkar i sin tur, som säger, de andra områdena. Jag vill därför inte avfärda detta. Just nu har vi varken haft resurser eller tid. Vi tycker att vi har de element vi behöver och att det var en bra strategi som togs fram 2011; mycket arbete hade lagts ned på det. Vi tycker att vi nu kan använda dokumentet för de prioriteringar som vi har och fortsätta arbeta, men jag utesluter inte att man framöver ska göra en uppgradering. 11 (M): Tack för det mer positiva beskedet! Det ska som sagt inte bli en strid om exakt vilket dokument det ska vara och vilken status det ska ha, men hela syftet med denna fråga är att peka på de stora förändringarna – både klimatförändringar och säkerhetspolitiska förändringar, som till viss del dessutom går ihop och påverkar varandra. Det vore därför bra att göra en uppdatering så att vi är så moderna som möjligt, förstår samtliga dessa komplexa samband och utmaningar och är ännu bättre rustade. Jag tänker både på samarbetet i och på den ganska speciella period vi befinner oss i, där vi har flera andra ordförandeskap i överlappande organisationer. Det vore viktigt att ytterligare beskriva syn på hur man i en sådan här strategi kan använda de olika överlappande organisationerna och samarbetsformerna för att ha en klar linje. Sedan är det fokus på olika områden i de olika forumen. Så ska det nog vara, för annars är risken att man blockerar samarbetet om man vill ta upp allting på alla delar. Jag ser alltså detta, om inte som ett löfte, som en positiv inriktning från utrikesministern. Vi ser som sagt att det händer oerhört mycket. Jag har också en specifik fråga som finns nämnd i ett svar som jag har fått. Det gäller ett uppdrag till i de nordiska länderna, , , och norra som handlar om att bygga upp kompetens för att främja svenska kommersiella intressen. Det låter som ett bra uppdrag, men vet utrikesministern hur det har gått med detta? Har kompetensen hos representanter byggts upp, och har det lett till att vi nu bättre kan främja också svenska kommersiella intressen, som är en viktig faktor för att man ska kunna leva och bo i Arktisområdet? 12 Utrikesminister (S): Tack, , för den här debatten! Som du förstår är jag också intresserad av att värna att vi har en stor samsyn om den här frågan. Politiskt är det en enorm styrka att vi delar synen på vilka prioriteringar vi ska ha och vilka frågor vi ska ägna oss åt för att behålla detta som ett lågspänningsområde. Men vi bör också se vad vi kan göra för att ha mer av folk-till-folk-kontakter och också kommersiella kontakter och så vidare. En del av detta överlappar vartannat. Vi har tagit över ordförandeskapet i , och där samarbetar vi nära med Norr- och , där detta är mest påtagligt och mest aktuellt. Om vi öppnar för dessa kontakter innebär det direkt att man också får kommersiella kontakter, handelskontakter och annat, liksom möjligheter att verka ekonomiskt över gränserna i området. Precis som du säger, , händer det saker väldigt snabbt när det gäller klimatförändringarna. Det skapar också i slutändan nya chanser och möjligheter. Därför behöver vi följa detta mycket noga. Det är liksom rörlig materia som vi har att göra med. Detta är med på dagordningen i alla samarbetsformer när vi nu är ordförande. Där är det tydligt att detta är överlappande, och det är viktigt att vi sköter de här kontakterna. Forskningssamarbetet hör också dit. Jag kan inte ge dig ett exakt besked om hur man har följt upp det . Det gör jag gärna när jag kommer tillbaka till UD för att höra hur man har levt upp till detta. Det jag främst har sett och mött är , där detta blir väldigt konkret. beskrev isen på som en mössa på planetens huvud. Om man tar bort mössan och solen fortsätter att skina värms huvudet upp väldigt snabbt. Det är precis vad som händer, och det går mycket fortare än vi har trott. Det är både isarna och till exempel permafrosten som smälter. Det gör att ett land som inser att vi måste ta denna fråga på allvar, för det kommer att kosta enorma pengar. Detta är i sig ett skäl att fortsätta ha det här i fokus och att fortsätta fundera över hur vi blir så effektiva som möjligt och hur vi kan täcka alla dessa olika typer av kontakter – från det kommersiella och folk-till-folk-kontakter, det miljömässiga och klimatfrågor till det säkerhetspolitiska – och se till att vi gör det tillsammans. Vi gör det med bas i den här strategin. Man varför inte inför nästa mandatperiod modernisera den och uppgradera den, så att den också täcker det som har skett mycket snabbt ? 13 (M): Tack, utrikesministern, för beskedet! Oavsett hur regeringen ser ut efter kommande val är det avgörande att vi har en bra strategi med bra målsättningar och att vi vet hur vi ska prioritera och hur vi ska genomföra samarbetena på de olika områdena. Där måste man hjälpas åt. Trots att de säkerhetspolitiska aspekterna inte ska tas upp i måste de finnas med i en strategi som rör området. Man måste också peka ut hur på bästa sätt i de olika samarbetsformerna kan verka för det som är viktigt för oss. Förhoppningsvis gynnar det också våra grannar och alla i det arktiska området. De senaste nyheterna när det gäller hur koldioxidutsläppen ser ut – vi trodde ju ändå att de hade börjat plana ut, men i själva verket har de ökat – är skrämmande. Det får direkta återverkningar i just det här området. Här måste vi göra ytterligare ansträngningar. Jag välkomnar beskedet från utrikesministern. Oavsett hur regeringen kommer att se ut efter nästa val kommer vi att behöva se till att det finns kompetens och vilja att uppdatera, så att vi har en så bra politik som möjligt på det här området. 14 Utrikesminister (S): Tack, , för den här debatten! Inte minst inom kommer vi att fortsätta verka för ett fördjupat internationellt samarbete i regionen. Vi vill bidra till att förblir en fredlig samarbetsregion. Som bekant är det åtta stater som har territorium ovanför , men intresset för området stannar inte där. , som är observatör i , visar också ett tydligt intresse för , inte minst med tanke på förutsättningar för ekonomisk aktivitet och för forskningssamarbeten. Det är också viktigt för rådet att ta till vara observatörsstaternas intresse, kunskap och erfarenheter, som man håller fast vid behovet av en hållbar utveckling. Detta är otroligt viktiga plattformar för gränsöverskridande samarbete och förtroendeskapande kontakter i regionen. Det finns ett ömsesidigt intresse av att värna folkrätten och havsrätten, Unclos, och av att bevara regionen som lågspänningsområde. Detta är också en av de få kvarvarande arenor vi har för samtal med och mellan och . Vi måste fortsätta bygga på det. Jag uppskattar som sagt att vi politiskt har stor samsyn om dessa frågor i . Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2017/18:44 om utredningar om sexualbrott mot barn 15 Justitie- och inrikesminister (S): har frågat mig vilka åtgärder regeringen har vidtagit för att prioritera frågan om att förkorta handläggningstiderna när det gäller sexualbrott mot barn. Hon har också frågat om regeringen och jag tänker införa en sammanhållen tidsfrist för hela rättsprocessen gällande brott mot barn. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att förbättra förutsättningarna för polisen att bedriva sitt arbete. Regeringen anser bland annat att det behövs väsentligt fler polisanställda och har därför föreslagit historiskt stora resurstillskott till för de kommande tre åren. Regeringen har gett förutsättningar att öka antalet platser på nuvarande polisutbildning och planerar dessutom för polisutbildning vid ytterligare två lärosäten. Det börjar nu ge resultat. Jämfört med genomsnittet har det antagits nästan dubbelt så många studenter till polisutbildningen. Regeringen bedömer att det finns behov av att fortsätta utvecklingen inom rättsväsendet för att bättre förebygga och bekämpa sexualbrott mot barn. Inte minst internet och sociala medier har fört med sig en utveckling som innebär nya möjligheter för gärningsmän att begå dessa brott. Mot den bakgrunden har regeringen gett i uppdrag att i nära samverkan med identifiera och genomföra åtgärder för att förstärka och utveckla förmågan att upptäcka, utreda, förhindra och förebygga sexualbrott mot barn. Uppdraget ska redovisas . Lagstiftningen som finns kring brott mot barn är tydlig i fråga om att ärenden där barn är målsägande ska hanteras skyndsamt. kan det ibland finnas omständigheter som gör att tidsfristen måste överskridas, exempelvis att det under utredningens gång uppkommer misstankar om ytterligare brott. I många fall kan det då vara till fördel för målsäganden att misstankarna behandlas i ett sammanhang. interna uppföljning av hur fristen hålls har under visat att fristerna hålls i två tredjedelar av fallen. När det gäller frågan om en sammanhållen tidsfrist för hela rättsprocessen finns det ett utredningsförslag om detta som har remitterats. Förslaget innebär att tidsfristerna i ärenden med unga misstänkta och unga målsägande så långt möjligt ska samordnas, på så vis att fristen kortas för unga målsägande och förlängs för unga misstänkta. Det är dock inte självklart att samordnade frister medför effektivitetsvinster i utredningsverksamheten. Till exempel tar ärenden med unga målsägande generellt att utreda än ärenden med unga misstänkta. Vissa remissinstanser påpekar därför att den föreslagna fristen möjligen blir för kort för unga målsägande. Det skulle alltså kunna vara så att alltför långtgående kompromisser kan försämra kvaliteten i utredningarna när det gäller unga målsägande, till exempel för att man avstår från utredningsåtgärder för att kunna hålla fristen. 16 (M): Tack, justitieministern, för svaret! Jag har ställt interpellationen gällande sexualbrott mot barn för att jag är väldigt orolig över utvecklingen. Siffrorna går nämligen upp. polisanmäldes över 3 000 våldtäkter mot barn. Utöver det är det många andra sexuella övergrepp. Vi vet också att det när det gäller dessa brott är ett stort mörkertal. Barn som utsätts för sexualbrott mår ofta väldigt dåligt psykiskt. De klarar inte skolan. i livet kan de bli missbrukare eller hamna i kriminalitet – det händer oftare dessa barn än barn som inte har utsatts för detta. Därför måste vi göra allt för att bekämpa dessa vidrigheter. Polisen har inte resurser. har det framkommit att till och med våldtäkter mot barn läggs på hög. Man hinner inte utreda . När det finns en skäligen misstänkt när det gäller brott mot barn ska åklagaren väcka åtal eller lägga ned utredningen . Den tiden hålls inte. gjorde en undersökning . Den visade bland annat att man i bara klarar den tidsgränsen i av fallen. Och var det ett inslag gällande . Där kan man inte hålla den här tidsgränsen i av fallen. Ju det tar, desto sämre förutsättningar har man att klara dessa utredningar. Barnet kan glömma. Barnet kan påverkas. Den misstänkte kan påverka vittnen. Brottsverktyg kan undanröjas. Dåliga saker kan hända när det drar ut , vilket i många fall kan leda till att utredningar läggs ned. Då får inte barnet någon upprättelse. Brotten sker ofta i hemmen. kan barnet få åka tillbaka till hemmet, där övergreppen kan fortsätta. ställde jag en interpellation om detta till Ygeman, som då var inrikesminister. Han sa att detta är en högt prioriterad fråga för regeringen. Jag tycker inte riktigt att det verkar så, för situationen har blivit sämre. Jag tycker att regeringen har lämnat ett konstigt svar här. Man väljer att lyfta upp att det finns fördelar för målsäganden om tidsfristen överskrids. Jag tycker att det är konstigt att man säger så. Jag har själv varit barnutredare på heltid i , och jag har aldrig någonsin hört talas om att det är fördelar med att tidsfristen överskrids. Ju snabbare, desto bättre är det, av de anledningar som jag talade om alldeles . Att det går snabbt betyder inte att det blir dåligt och slarvigt. Det betyder att man förhör till exempel målsägare, vittnen och gärningsmän snabbt och effektivt. Att det skulle vara bra att tiden överskrids håller jag inte med om. Det kan vara så i ytterst få fall. Då kan det vara förlåtet. Men jag har, som sagt, aldrig hört talas om detta. Vad tänker justitieministern göra mer konkret för att dessa handläggningstider ska kortas? Tänker han se till att det till exempel blir fler barnförhörsledare? 17 Justitie- och inrikesminister (S): Jag tror att vi alla delar uppfattningen om allvaret i frågan och om att vi måste göra allt vi kan för att se till att förebygga dessa brott, se till att de utreds när de anmäls och se till att gärningsmännen kan lagföras. tror jag att man får ha klart för sig att det inte finns några genvägar i fråga om detta. I slutändan är det en resursfråga: Hur många poliser och hur många civila utredare har vi som kan jobba med dessa utredningar? Vi har gjort, och är i färd med att göra, förstärkningar för polisen. De som gör dessa utredningar kan vara både poliser och civila utredare. Bara har vi 1 600 fler civilanställda i polisen, varav många är just civila utredare. Vi går också vidare med stora satsningar på polisorganisationen. Vi har fördubblat intagningen till polisutbildningen. var det 600–700 som togs in på polisutbildningen. har 1 304 börjat på polisutbildningen. Och jag hade förmånen att välkomna ytterligare 133 poliser under en examensceremoni i här. Det är totalt 295 poliser som går ut . Det finns inga genvägar, utan det handlar om att förstärka polisorganisationen på ett sådant sätt att man klarar av att möta de behov som finns. Detta gör vi när det gäller både resurser och det antal personer som tas in på utbildning. Som vet ska vi också starta två nya polisutbildningar: en i och en i . Det finns en tidsfrist för dessa mål. Förundersökningar ska inte behöva ta mer än när det gäller allvarliga brott mot barn. Man kan titta på hur det har sett ut tillbaka i tiden. När det gäller den tidsfristen har det varit ungefär samma siffra: Ungefär två tredjedelar av målen handläggs . Vi ser ingen påtaglig förändring vare sig till det bättre eller till det sämre i den delen. Man kan titta för dessa ärenden. Det var faktiskt en minskning , . Det viktiga är, tycker jag, att utredningarna slutförs, så att man kan lagföra gärningsmännen. Därför finns det säkert ibland skäl att låta utredningarna hålla på , men det måste naturligtvis bedömas från fall till fall. Det finns också starka skäl att göra detta så skyndsamt som möjligt. Det är därför vi har denna tidsfrist. Vi följer naturligtvis detta månad för månad för att se hur polisen levererar i utredningsfallen. Men det finns, som sagt, inga genvägar. Från regeringens sida har vi, för att följa upp detta, skrivit in i regleringsbrevet att ska rapportera till regeringen. Det finns ett sådant återrapporteringskrav i regleringsbrevet . Det finns också . Hur jobbar man med dessa ärenden? Vi har dessutom gett polisen och åklagarna ett särskilt uppdrag, som jag nämnde i mitt svar, att utveckla metoderna för att förebygga, upptäcka och utreda sexualbrott. Det ska redovisas till mig . Än en gång: Jag tror att detta i första läget handlar om att se till att polisen får de resurser och den personal som behövs för att de ska kunna göra dessa viktiga utredningar. 18 (M): Tack, justitieministern, för svaret! Jag håller med om att det inte finns några genvägar. Det måste finnas personal som hinner utreda dessa brott, oavsett om det är civilanställda eller poliser. Där är vi överens. Men det är ju också så att satsar mer på polisen än vad regeringen gör. Vi har insett allvaret och att det är kris inom polisen. Regeringen vill inte säga det, men så är det. Jag har mycket kontakt med mina gamla kollegor i , särskilt med kollegor som arbetar med brott i nära relationer, där brott mot barn ingår. Det är en otrolig press. Jag tycker att den sammanhållna tidsfristen är bra. finns det en tidsfrist fram till åtal men ingen tidsfrist från åtal till domstol. Jag har talat med barnåklagare: Det kan ta – och ibland ännu längre – från att åtalet är väckt till att det blir domstolsförhandling. Man kan ju tänka sig hur det är för en 13-årig tjej som har blivit våldtagen och som ska vänta innan det blir rättegång – det är lätt att förstå att en sådan tjej, eller kille, inte klarar av skolan och mår väldigt dåligt psykiskt. Förmodligen kan hon eller han inte ens börja på behandling, så det är viktigt att det går fort – ju snabbare, desto bättre. Här har jag – återigen – fått ett ganska konstigt svar. lyfter upp att kvaliteten i utredningar kan försämras om det går för fort och att det kan vara en fördel att det tar . Som jag sa har jag aldrig varit med om att man har sagt det är en fördel att det tar . Det skulle kunna vara så i ytterst få fall, men jag har aldrig hört talas om det. Att det går fort behöver inte betyda att det blir slarvigt och dåligt, utan det betyder att man snabbare kan höra den misstänkte och att man kan höra vittnena innan de har blivit påverkade. Man kan dessutom göra husrannsakningar så att gärningsmannen inte kan ta bort bevisning. Att det ibland är bra att det tar tycker jag alltså är en dålig förklaring från . Polisen är i kris. Förut lade man inte utredningar om våldtäkt mot barn på hög, men det gör man . Det är bra med en sammanhållen tidsgräns. En tidsgräns innebär att man inte lägger utredningar åt sidan utan tar itu med dem på en gång. Då måste man förstås prioritera – så är det. Men barn är viktiga, och jag tycker att man ska prioritera. sa att detta är en högt prioriterad fråga inom regeringen, men jag tycker inte att det verkar så, i och med att det har gått åt fel håll. Min fråga kvarstår: Tänker ministern införa en sammanhållen tidsfrist för hela rättsprocessen? 19 Justitie- och inrikesminister (S): Det är ju inte bara jag som påstår detta och som har invändningar mot den utredning som gjordes, som jag tror kom 2013. Det är inte jag som har den invändningen, utan det är remissinstanserna, bland annat , som säger att det viktiga är att man kan se till att få utredningarna gjorda och att de håller god kvalitet. Sedan får vi följa i hur många fall man klarar av att möta tidsfristen. Det hela har legat stabilt på omkring två tredjedelar av fallen under såväl borgerliga som socialdemokratiska regeringar, så det är faktiskt inte sant att vi skulle jobba sämre med detta än vad ni gjorde . säger att vill satsa mer på polisen. Det är så dags, får jag väl säga. Ett problem var att ni utbildade så få poliser. tog ni in 600–700 personer till polisutbildningen, men går 400–500 poliser i pension. Man kan inte ha en så liten marginal. Vi lever numera i då vi inte kan räkna med att en polis som väl har utbildats kommer att vara kvar under hela sitt arbetsliv. Det finns privata aktörer som rycker i poliserna och vill att de ska börja jobba i den privata sektorn. Vi är verksamma på en arbetsmarknad där vi som statlig arbetsgivare måste konkurrera med privata arbetsgivare på ett helt annat sätt . Därför låg ni alldeles för lågt när det gäller polisutbildningarna – som sagt omkring 600–700 personer . Det tar vi igen . utbildar vi 1 300 poliser, och vi ska upp i en sammanlagd personalstyrka på 10 000 . Av dessa skulle jag tro att 6 000–7 000 kommer att vara poliser och 3 000−4 000 civilanställda, om fördelningen mellan civila och poliser ska vara ungefär densamma som .