prot · H50950 · 2017-12-14 00:00:00 — SfU1 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Punkt 2 (Socialförsäkringen) 2. res. 2 (SD) 39 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 23 MP, 18 L, 1 - 2: 38 SD, 1 - Avstod: 76 M, 21 C, 20 V, 13 KD Frånvarande: 9 S, 7 M, 8 SD, 1 MP, 1 C, 1 V, 1 L, 3 KD, 3 - Punkt 3 (Trygghetssystemen för studerande) 2. res. 6 (C) 21 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 76 M, 38 SD, 23 MP, 18 L, 13 KD, 2 - 6: 21 C Avstod: 20 V Frånvarande: 9 S, 7 M, 8 SD, 1 MP, 1 C, 1 V, 1 L, 3 KD, 3 - Punkt 5 (Stärkt rehabiliteringskedja) 2. res. 12 (M, C, L, KD) 163 för res. Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 4 SD, 23 MP, 20 V, 1 - 12: 76 M, 34 SD, 21 C, 18 L, 13 KD, 1 - Frånvarande: 9 S, 7 M, 8 SD, 1 MP, 1 C, 1 V, 1 L, 3 KD, 3 - (SD) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 6 (Sjukskrivningsprocessen) 2. res. 14 (V) 21 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 76 M, 38 SD, 23 MP, 18 L, 2 - 14: 1 C, 20 V Avstod: 20 C, 13 KD Frånvarande: 9 S, 7 M, 8 SD, 1 MP, 1 C, 1 V, 1 L, 3 KD, 3 - (C) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej. Kammaren biföll utskottets förslag. § 17 (forts. från § 14) Utbildning och universitetsforskning (forts. UbU1) 167 Statsrådet (S): är ett litet land i norr som har valt väg. Det är en väg som handlar om att konkurrera med kunskap och kompetens, med hög innovationsförmåga och med utbildning av högsta kvalitet, inte med låga löner eller osäkra anställningar. Universitet och högskolor är en bärande stomme i vårt gemensamma samhällsbygge. Det är något som har lönat sig väl. är ett av världens mest innovativa länder, arbetslösheten är låg och vår ekonomi går bra. är en stark forskningsnation med världsledande forskningsmiljöer som är attraktiva för samarbete mellan forskare och industri. Runt om i världen är man imponerad av hur vårt utbildningssystem främjar innovation och kreativitet. har gått från 17 000 studenter till nära 400 000 studenter . har en rad lärosäten på listorna över de bästa i världen. Tre finns på topp 100 i Times Higher Education, och elva universitet på topp 400. Det är fantastiskt för ett land med 10 miljoner invånare i en värld med 20 000 universitet. Utifrån position som kunskapsnation kan vi möta de samhällsutmaningar vi står inför, men då måste vi göra det möjligt för fler att studera vidare också senare i livet och bidra till samhällets utveckling. Vi behöver därför fortsätta att investera i utbildning av hög kvalitet som är tillgänglig oavsett var du bor och var du befinner dig i livet. Jag är övertygad om att det är vägen framåt för att fortsätta bygga starkt. behövs reformer för att möta 2020-talets behov, och jag och regeringen har en tydlig målbild: Vi behöver säkra god tillgång till utbildning av högsta kvalitet för människor i hela landet under hela livet och för hela världen. Regeringen bygger ut högskolan i hela landet med nära 25 000 nya permanenta utbildningsplatser . Utbildningsplatserna är just permanenta, inte tillfälliga som alltför ofta i tidigare borgerliga regeringars budgetar. Permanenta satsningar är viktiga för att lärosäten ska kunna planera väl så att pengar inte samlas på hög. Myndighetskapitalet från utbildning som redan har diskuterats här steg, framför allt under den förra regeringen. har ökningen planat ut, men nivån är fortfarande för hög. En av de saker man pekar ut som orsaken är de tillfälliga satsningar som den förra regeringen gjorde. För mig är det centralt att man kan studera vidare och byta karriär under hela sitt liv i hela landet. Att ha goda möjligheter att studera på högskola oavsett om man bor på landsbygden eller i storstaden är en fråga om ökade möjligheter i livet. Det är också en fråga om trygghet. Här ska jag säga att jag delar och synsätt när det gäller att vi behöver erbjuda fler flexibla utbildningsvägar. Vi behöver också möta behoven som uppstår i ett som växer. Vi behöver bostäder, järnvägar och stärkt välfärd. Industrin letar med ljus och lykta efter ingenjörer. Regeringen gör därför en stor satsning på utbildningar som behövs för att stärka samhällsbygget: ingenjörsutbildningar och andra utbildningar som det finns stora behov av när vi bygger så det knakar i hela landet. Utbyggnaden sker också i hela landet, från till . Det är viktigt, för svensk industri finns till stor del utanför de stora städerna. Tillgången till läkare är ojämnt fördelad över landet. klarar inte sin egen läkarförsörjning utan är beroende av utländskt utbildade läkare. har vi byggt ut flera av de viktiga vårdutbildningarna. bygger vi ut läkarutbildningen. Samtliga sju universitet i landet ska få del av utbyggnaden. Det här är viktiga satsningar som behövs för att stärka välstånd och välfärd. Jag kan bara beklaga att och Liberalerna inte ser vikten av att satsa för att möta de stora kompetensbehov som finns såväl i välfärden som i näringslivet. Jag är också orolig över att man inte vill stärka forskningsanknytningen till den högre utbildningen utan vill fortsätta att prioritera forskningsmedel enbart till de stora universiteten – just de som samlar på sig allra störst myndighetskapital och inte gör av med de forskningsmedel de har. Som jag ser det är det omodernt att tänka sig att man ska utbilda sig till ett jobb för resten av sitt liv. Fler kommer att behöva byta bana och bygga på med nya kunskaper under hela arbetslivet. Det måste vara möjligt att stiga in genom högskolans dörrar också senare i livet. I ska ingen förälder behöva känna oro för att deras barn inte ska få en fullvärdig utbildning. Den svenska skolan ska rusta våra elever så att de kan skapa sin egen framtid men också bidra till vår gemensamma. Vi vet att en bra skola för våra barn börjar med fler kompetenta och behöriga lärare. Därför möter man skolans många utmaningar bäst genom att stärka lärarnas ställning i skolan och i samhället. Regeringen har sedan dag ett arbetat med att vända de låga lärarlönerna. Genom Lärarlönelyftet satsar vi 3 miljarder på att höja lärarlönerna. 65 000 lärare har redan fått mer i plånboken med vår politik. Det är annat än under alliansåren, då skattesänkningarna gick före satsningar på våra lärare och barn i skolan. Men vi nöjer oss inte med det. Utöver utbyggnaden av lärarutbildningarna med 10 000 nya platser föreslår vi ett åtgärdspaket för fler vägar in i läraryrket. Vi fortsätter också arbetet med att stärka kvaliteten med nya kvalitetsmedel, fortsatt arbete med övningsskolor och fler forskarutbildade, precis som sa i sitt anförande. Det måste också finnas smarta vägar in i läraryrket för personer med en annan studie‑ och arbetslivsbakgrund. Genom en satsning på 8 miljoner ska intresserade få tydligare information för att hitta sin väg till yrket. Vidare kommer att prioriteras till vidareutbildning av lärare och särskilda kompletterande pedagogiska utbildningar. För att möta det stora behovet av lärare gör vi det nu snabbare att läsa in lärarutbildningen genom en satsning på relevanta sommarkurser vid elva lärosäten. Det innebär 2 000 nya sommarplatser och därefter en fördubbling. vid makten har lärarlönerna ökat, fler söker till lärarutbildningarna och färre hoppar av som fler kommer tillbaka till läraryrket. Målet är att våra barn ska få studiero under ledning av behöriga och kompetenta lärare. Forskningen står för hopp. Det är särskilt viktigt i oroliga tider att vi fortsätter att satsa på forskningsbaserad kunskap. fattade beslut om forskningspropositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft. Jag är glad över att det finns en sådan bred samsyn på vikten av forskning. I forskningspropositionen möter vi flera stora samhällsutmaningar. Tre är globala: klimatet, digitaliseringen samt hälsa och life science. Två är nationella: ett hållbart samhällsbygge och att stärka det svenska utbildningssystemet och den svenska skolan. blir det verkstad av de långsiktiga nationella forskningsprogram som är kopplade till dessa samhällsutmaningar. Och inte bara det – vi ökar nu anslagen som går direkt till universitet och högskolor. Vi satsar på förbättrade villkor för unga forskare, och vi stärker jämställdheten. Jag är övertygad om att för att få fram den allra bästa forskningen behöver vi satsa på dem som har stora delar av sin karriär framför sig snarare än bakom sig. Svenska medborgare har fortsatt högt förtroende för våra samhällsinstitutioner. Trots det lever vi i osäkra tider. Precis som sa i sitt anförande ser vi att faktaresistens, desinformation och misstro sprids i vårt samhälle. Jag är glad och stolt över att vi i fortsätter att investera i utbildning och forskning medan många andra länder gjort kraftiga besparingar. Vi behöver möta samhällsutvecklingen med utbildning, bildning och öppenhet. Högskolor och universitet har här en otroligt viktig roll. De bedriver fri forskning, erbjuder bildning och gör att folk kan få jobb, trygghet och framtidstro. För oss är den enda vägen framåt att fortsätta investera i utbildning och forskning. Kunskap bygger det svenska samhället starkt . 168 (M) replik: Låt mig inleda med att uttrycka min beundran för , som har suttit här och följt hela budgetdebatten sedan halv elva . Det är strongt, och vi uppskattar det väldigt. Detta är ju en budgetdebatt, och det handlar mycket om på vilket sätt vi i ska kunna behålla vår globala konkurrenskraft. inför regeringen nettoskattehöjningar på . Detta slår mot arbetare och mot företagande. Jag skulle gärna vilja höra bild av på vilket sätt detta stärker svensk konkurrenskraft. Ytterligare en fråga rör målet för forskning och utveckling. Den målsättning är att av bnp ska avsättas för forskning och utveckling. Vi vet att vi ligger på , men vi ska nå 2020. Det vi i så fall har att förlita oss till är den privata sektorn, som ska öka sina investeringar. Det är här vi har konkurrenskraften och kan få tillbaka våra företag. Jag undrar, och tog också upp detta, vad regeringen egentligen gör åt detta. Hur ska vi få fler privata företag att investera i forskning och utveckling så att vi når regeringens mål 2020? 169 Statsrådet (S) replik: Tack så mycket, ! Budgetdebatter är som sagt väldigt roliga, och får jag också chansen att debattera lite på område, vilket känns spännande. För att kunna göra inte minst dessa omfattande investeringar i just utbildning och forskning, som ska bygga starkt framöver, är det otroligt viktigt att vi har lyckats vända det stora underskott som den förra regeringen lämnade efter sig till det största överskott vi har sett . Detta bygger naturligtvis på att man för en ansvarsfull finanspolitik och tar ut de skatter som behövs för att täcka de investeringar man väljer att göra. Den förra regeringen valde att göra ofinansierade skattesänkningar, vilket ledde till stora underskott. har vi som sagt vänt detta. Vi har ett överskott på 80 miljarder, varav hälften används för att spara i ladorna genom att betala av på statsskulden och hälften används för viktiga investeringar. Det är detta som kommer att bygga konkurrenskraft stark – att det finns tillgång till exempelvis kompetent arbetskraft, vilket är ett av de största problemen . Över hundra tusen arbetstillfällen blir inte tillsatta på grund av kompetensbrist. Det är enligt bara två länder i EU som når av bnp när det gäller forsknings- och innovationsinvesteringar: och . Detta ska vi vara otroligt stolta över, men inte nöjda. Det är därför hela forskningspropositionen syftar till att stärka samverkan och höja kvaliteten i forskningen. Det är detta som kommer att göra oss attraktiva för investeringar i forskning och innovation från det privata näringslivet. 170 (M) replik: Låt mig påminna om att alliansregeringen vi satt styrde under en kraftfull lågkonjunktur. har vi högkonjunktur, och är inte ensamma om att ifrågasätta varför regeringen inte gör fler strukturreformer för att vi ska klara framtiden. Trots att alliansregeringen styrde under en lågkonjunktur lyckades vi höja forskningsanslagen med . Vi höjde antalet utbildningsplatser. Vi ökade antalet platser på läkarutbildningen, vilket ministern till exempel tog upp, . Humsamanslagen ökade , och anslagen till tandläkarutbildningen med . Vi gjorde dessa satsningar därför att vi såg att forskning och högre utbildning är det som kan göra starkt. Och vi klarade ändå att balansera för att motivera fler företag att bli till och anställa fler. Faktum är att sjuksköterskor och lärare kommer att drabbas av ökade skatter eftersom de kommer över brytpunkten för statlig inkomstskatt. Ministern talade också om att vi höjer kvaliteten. Det är jättebra. Men faktum är att basanslagen inte ökar procentuellt sett. Universiteten får alltså inte mer att förfoga över. Däremot får de nya uppdrag. De ska både främja meriteringstjänster och stå för mer forskningsinfrastruktur. Detta är ett bekymmer. Det jag gärna hade haft tid att tala mer om är hur vi ska nå den internationella konkurrenskraften. Vi måste nyttja våra stora forskningsanläggningar, och där är regeringen svaret skyldig. 171 Statsrådet (S) replik: Tack så mycket, ! Det var som sagt lågkonjunktur, och hade ni använt underskotten till att just investera i faktiska utbildningsplatser, som inte bara var tillfälliga, hade vi inte haft den arbetskrafts- eller lärarbristsituation som vi har . Men ni använde dem till skattesänkningar. Det är precis där valet står i politiken : att använda våra gemensamma resurser till investeringar som bygger individer, samhället och starka eller till skattesänkningar framför allt för dem som redan har mest. Ni har tydligt visat vilket val ni gör på det området. Ni höjde anslagen stort till forskningen, men kvaliteten gick inte upp. höjer vi basanslagen med 1,3 miljarder, och vi ställer också krav. Det måste leda till ökad kvalitet. Det är detta som skiljer oss åt. Att satsa på tillfälliga utbildningsplatser har bara lett till att man skapat en osäkerhet hos universitet och högskolor, vilket har gjort att de i stället har samlat kapitalet på hög. Då blir det inte fler utbildade, och framför allt stärker vi inte kvaliteten i den högre utbildningen. ska vi se till att dessa pengar och de pengar vi tillför används till både fler platser och högre kvalitet i den högre utbildningen. 172 (C) replik: Jag vill också inledningsvis tacka statsrådet för att hon har deltagit under hela debatten. Det uppskattas av utskottet. Statsrådet lyfter i sitt anförande och i debatten fram att det är viktigt att man genom hela livet har möjlighet att studera vidare, omskola sig och vidareutbilda sig. En viktig fråga som vi i utskottet debatterade i går och som är kopplad till detta är möjligheten och de ekonomiska förutsättningarna för människor att faktiskt omskola eller vidareutbilda sig. har presenterat ett förslag om att höja åldersgränsen när det gäller studiemedel, men också möjliggöra att gå en tvåårig utbildning senare i livet, till exempel en yrkeshögskoleutbildning eller en masterutbildning, för att fylla på sin kompetens. Jag skulle vilja höra statsrådet berätta vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för att stärka den möjligheten, som är så viktig just för att människor ska kunna läsa vidare. Vi hör statsrådet tala mycket om att detta är en budget som ska ses som en helhet. Jag tycker också att det är helt rätt att se den som en helhet. Det vi diskuterar här handlar om högskolor och forskning, men det är så mycket annat som påverkar. I mitt anförande lyfte jag fram att fyra av tio utbildningar inte är lönsamma i . Hur ska vi få människor att vilja investera sin tid och sina pengar i utbildning om man i fyra fall av tio förlorar inkomst? Det finns ju olika verktyg för att påverka detta – göra det mer lönsamt att arbeta. Det har vi också presenterat i vårt förslag, och vi har också gjort det tidigare: sett till att sänka skatten för låg- och medelinkomsttagare, men också marginalskatterna, för att göra det mer lönsamt att utbilda sig. Jag skulle vilja höra åsikt om detta. Varför är regeringen inte beredd att göra detta utan har agerat precis tvärtom och gjort det mindre lönsamt att utbilda sig i ? Självklart påverkar detta människors vilja och möjlighet att utbilda sig. 173 Statsrådet (S) replik: Jag tackar för dessa frågor. De ekonomiska förutsättningarna för omskolning togs upp i gårdagens debatt. Jag vill också säga att detta inte är ett ansvar bara för staten, utan det är också ett viktigt ansvar som måste tas av arbetsmarknadens parter. En av vår tids allra viktigaste åtgärder framöver är att se till hur vi ska klara denna omskolning som kommer att behöva göras för många. Det finns siffror som visar att ungefär hälften av den nu yrkesverksamma arbetskraften kommer att behöva omskolas , bland annat på grund av den snabba tekniska utvecklingen, som förändrar såväl yrken som sammansättning av yrken. Det som jag styr över är att se till att vi kan få ett mer flexibelt utbildningsutbud, så att det också passar de yrkesverksamma. Här är tillgången till den högre utbildningen över hela landet avgörande. Jag kan inte låta bli att koppla detta till den debatt som hade med . Är det verkligen uppfattning att vi ska koncentrera till exempel lärarutbildningen till bara sex lärosäten i vårt land? Varför ska man inte kunna utbilda sig till lärare vid till exempel eller ? På vilket sätt ökar det jämlikheten eller möjligheten för människor att bo kvar och växa i hela landet? Och på vilket sätt gör det att elever runt om i faktiskt får tillgång till kompetenta såväl ämneslärare som förskollärare och grundlärare? När det gäller olönsam utbildning är det lite grann så att som man räknar får man svar. Det viktigaste med att skaffa sig en högre utbildning är att man blir stark på arbetsmarknaden. Där lyckas mycket väl, enligt . Men vi måste också räkna in att väldigt mycket som inte görs i andra länder redan är betalt. Därför är det inte en rak jämförelse. 174 (C) replik: Låt mig ta fasta på vad vi faktiskt kan göra från ett utbildningsperspektiv. Jag har en mycket stor tilltro till att människor gör kloka val om de har god information för att kunna ta kloka beslut. Det handlar bland annat om utbildning, som är en jätteinvestering – en av de största som man gör i sitt liv. Får du bra information om vad dina framtidsutsikter är på arbetsmarknaden och hur andra studenter har upplevt utbildningen har du faktiskt bättre förutsättningar att göra ett val som du landar väl i, och du kommer kanske också att fullfölja studierna i högre takt. har tidigare i betänkanden när det gäller kvalitetsutvärderingssystem och annat varit tydligt med att man i större utsträckning ska möjliggöra för medvetna val. Jag har tidigare vid ett flertal tillfällen debatterat detta med högskoleministern, men har vi inte sett några förslag från regeringens sida om att faktiskt öka människors möjligheter att göra välinformerade val. Jag tror att det är en viktig del för att ge människor möjlighet att göra dessa val utifrån den information och de fakta som finns. Statsrådet lyfter också fram ett flexiblare utbildningsutbud. Det är absolut en viktig del. När det gäller lärarutbildningen har det gjorts en utvärdering, eller en pilot, där två av åtta lärarutbildningar fick underkänt i fråga om kvalitet. Övriga lärarutbildningar ska granskas . Jag ser fram emot det. Det viktigaste för oss är nämligen att utbildningarna är av hög kvalitet. Vår prioritering i alla avseenden när det gäller utbildning är att stärka kvaliteten, så att alla, oavsett utbildning, får rätt förutsättningar. Om man har ett bredare perspektiv på högskolefrågorna tror jag att man också ska möjliggöra för profilering för lärosätena i utbildningssystemet och underlätta för lärosätena att ha ett starkare samarbete mellan varandra för att stärka utbildningen i hela landet. 175 Statsrådet (S) replik: Jag tackar för detta. Jag är glad över att vi är överens om att det är kvaliteten som ska avgöra vilka som får bedriva olika utbildningar. Med ett nytt styr- och resurssystem ser jag fram emot att vi ska kunna se att våra högskolor och universitet kan profilera sig mer för att se till att ha högkvalitativ utbildning. Men jag är starkt emot att vi från politiken – regering, departement eller riksdag – ska bestämma vilka utbildningar som ska ges vid vilka universitet, som föreslås av borgerliga kamrater. När det gäller att ge bra information tog jag i mitt anförande upp att vi nu faktiskt satsar medel på att öka informationen om just hur man ska kunna skola om sig till att bli lärare om man har en annan yrkesbakgrund eller utbildningsbakgrund. Jag delar därför helt denna uppfattning. Vi vidtar också konkreta åtgärder. Jag har haft ett möte med UHR, alltså Universitets- och högskolerådet, som har ansvar för på vilket sätt vi kan förbättra informationen till studenter eller blivande studenter för att de ska kunna göra välinformerade val så att antalet avhopp som beror på rena felval kan minska. De jobbar kontinuerligt med det. Även i fråga om det behövs mer direkt information till de redan yrkesverksamma om vilka omskolningsmöjligheter som finns och om att vi också kan erbjuda detta mer flexibla utbud av till exempel fristående och nätbaserade kurser och att detta kan ske över hela landet, så att vi kan säkra en god tillgång på rätt kompetens oavsett var i landet man bor. 176 (L) replik: Även jag vill instämma i tacket till statsrådet, som engagerar sig i budgetdebatten. Lärarutbildning är en strategisk fråga för ett land. Där har en del problem. Vi har problem med söktryck, vi har problem med avhopp och vi har problem med att många signaler visar att det är för lågt tempo. Delvis hänger dessa saker naturligtvis ihop. Ett svagt söktryck och dåliga förkunskaper kan göra att tempot måste hållas nere. Detta får stora effekter för utbildningen i sig, dess kvalitet och innehåll, men också för utbildningens attraktionskraft. Men det får också effekter för skolan, eftersom de som går på kommer att vara lärare i svensk skola under . Det får effekter för samhället, därför att skolan är så central för samhällsutvecklingen. Min fråga är därför: Vilken strategi har regeringen för att skapa en lärarutbildning som är mycket attraktiv? Jag vill också ställa en fråga om breddat deltagande. Jag lyssnade tidigare noga på , som är en god representant för regeringen. Han var mycket otydlig, eller kanske var han tydlig, när han sa att man drar tillbaka förslaget om ett breddat deltagande. Det är mycket bra. Men han sa också att man funderar på några andra åtgärder för att möta det behov som finns. Jag är mycket rädd för att man ska göra samma sak igen, det vill säga ge högskolan i uppdrag att bredda deltagandet på ett sätt som innebär att man tvingas sänka kvaliteten. Därför vill jag fråga : Vilka planer har regeringen på detta område? 177 Statsrådet (S) replik: Jag tackar för frågorna. Vi bedriver ett arbete med lärarutbildningen som vi har hållit på med sedan vi tillträdde. Detta söktryck har, precis som sa, minskat , men det har också minskat brett när det gäller all högskoleutbildning. Det beror bland annat på att arbetsmarknaden är extremt stark. Vi har den lägsta ungdomsarbetslösheten . Men det beror också på att vi har mindre elevkullar från gymnasiet. Därför kommer vi inte att kunna lösa problemen med lärarbristen bara genom att utbilda människor som kommer direkt från gymnasiet, utan vi måste öppna upp fler vägar in till läraryrket. Det generaliseras mycket kring avhoppen. Men det är inom ämneslärarutbildningen för årskurs 7–9 som man har de stora avhoppen. Förskollärarutbildningen har större genomströmning än snittet på högskolan. Och grundlärarprogrammet ligger på ungefär samma nivå. Det jobbas med olika projekt och verksamheter för att få upp tempot. Men det viktiga är att vi också tillför för att få mer lärarledd tid.