prot · H409126 · 2017-06-15 00:00:00 — Här måste den här kammaren hjälpa till. I jobbar man också ohyggligt systematiskt med detta, och läget förbättras dag för dag. Men man kommer till en gräns. Den rådande situationen är inte rätt mot den person som ligger i sängen. Den är inte rätt mot andra som inte får komma och få en sängplats. Som jag sa sker detta i landsting efter landsting, region efter region. Vad är regeringens svar? Jo, att man utreder lite till. Man väntar och ser om det kanske blir bättre. Det första som man gör är att dra in på valfriheten, möjligheten för patienter att söka sig till andra ställen, till andra vårdformer och så vidare. Att patienter inte kan skrivas ut beror på – som så väl har belysts – brister i samordning mellan kommuner och landsting. Enskilda patienter hamnar i kläm just i huvudmannagapet eftersom man inte kan skapa en sömlös övergång mellan verksamheterna. Det saknas kanske en rehabplats, en plats på ett särskilt boende, en vårdplanering eller någonting annat som gör att ordnad utskrivning till hemmet inte kan bli av. Därför ligger man kvar på sjukhuset. För att komma till rätta med situationen måste det till ett systematiskt arbete, och det ganska snabbt. Därav beslutas det om tillkännagivandet . Såväl kommuner och landsting som regioner måste tillsammans ta ansvar för att skapa denna sömlöshet. Det gäller det som ibland kallas gemensam planering för hemgång kanske direkt vid inskrivningen, förbättrad kommunikation mellan huvudmän och tydligare regelverk. Det är en lång rad saker som presenteras i betänkandet Effektiv vård, men de hänskjuts till andra utredningar. Det är alltså många delar som måste fram snabbt. Förslaget om en ny betalansvarslag där det krävs snabbare hemgång tvingar nu kommuner och landsting att samarbeta bättre, och det är bra. Det borde ha införts även inom psykiatrin, och det är ett minus att man inte gör det. Men det kommer att leda till en förbättrad situation. Men det behövs mera, och det behövs fortare. Landsting och kommuner skulle till exempel kunna samverka för att skapa fler mellanvårdsformer, till exempel boende med direktanslutning till distriktssköterska, läkarmedverkan i hemmet på ett helt annat sätt med mera. Samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård Vi vet var problemen ligger. gäller det inte utredning. gäller det handling, utveckling och ett faktiskt ledarskap, vilket den här regeringen saknar. Detta är av yttersta vikt för de sjukaste patienternas skull, för det mest utsatta patienternas skull och för alla skull. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 13.) § 8 Det livslånga lärandet inom högre utbildning betänkande 2016/17:UbU9 Det livslånga lärandet inom högre utbildning (skr. 2016/17:67) Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 13.) betänkande 2016/17:TU18 Sjöfartsfrågor (prop. 2016/17:134 och skr. 2016/17:164) 28 BORIANA (M): är en alldeles för att hinna prata om sjöfartens betydelse för , dess enorma potential och dessutom om hindren och utmaningarna för att transporterna på sjövägar ska öka. Men jag ska göra ett försök. Med sin långa kuststräcka och många välfungerade hamnar är ett idealiskt sjöfartsland – sett ur det geografiska perspektivet. Men när det gäller villkoren för svensk sjöfart finns det en del kvar att önska. Därför är jag förvånad över att kollegorna på den rödgröna sidan inte stöder Alliansens yrkande om förstärkning av svensk sjöfarts konkurrenskraft. Sjöfarten är en internationell bransch med stenhård konkurrens, och det finns stora värden förknippade med att den svenskflaggade handelsflottan inte minskar. Helst ska den öka förstås. För det första är de svenskflaggade fartygen mycket viktiga som praktikplatser för dem som utbildas till sjöbefäl och besättning i och . För det andra bidrar de svenskflaggade fartygen till att upprätthålla sjöfartskompetensen inom landet. De utgör värdefulla testbäddar för innovationer i det maritima klustret. När vi talar om innovationer och testbäddar kan jag inte låta bli att nämna företaget som driver ambulansbåt i skärgården runt . Patienterna får hjälp mycket mer effektivt, och det kostar betydligt mindre än om man skulle ha använt helikopter. För det tredje riskerar med minskad sjöfart att mista reell makt inom IMO, som är FN:s internationella sjöfartsorgan, där reglerna för sjösäkerhet och miljöfrågor beslutas. måste fortsätta att vara en stark röst i internationella sammanhang för att driva de andra länderna mot bättre säkerhets- och miljöregler. Våra rederier gör redan stora investeringar för användning av miljövänligt bränsle som LNG och metanol, för minskat svavel- och koldioxidutsläpp och för mindre nedskräpning. Internationella förpliktelser som tvingar de andra länderna att skärpa sina utsläppsregler gynnar både miljön och den svenska sjöfartens konkurrenskraft. Regeringen måste tuffa till sig när den sitter vid bordet i internationella förhandlingar och inte bara sitta tyst och bli överkörd. Våra rederier är gärna med och leder utvecklingen, men spelreglerna måste vara lika för alla. Det behövs en förstärkning av svensk sjöfarts konkurrenskraft. krävs det handling. Det finns många utredningar som har landat i rätt slutsatser, men regeringen är alltför senfärdig. Jag ska ge två exempel. I trafikutskottets rapport och dess konkurrenskraft, som slutfördes , uppmärksammades att inflaggningsprocessen är både komplicerad och kostsam. Till exempel kan den formella processen i samband med inflaggning av typfartyg ge avgifter på . Det är på tok för dyrt. Transportstyrelsen, och Delegationen för sjöfartsstöd redovisade en utredning där det förordades en myndighetsgemensam, webbbaserad inflaggningsportal, vilket torde sänka både kostnaderna och förkorta tiden. Branschen har efterfrågat möjligheten att bara behöva vända sig till en myndighet, en så kallad one-stop shop. Frågan är när detta blir verklighet. Det andra exemplet handlar om efterlevnaden av svaveldirektivet. gav trafikutskottet ett tillkännagivande till regeringen att se till att de som bryter mot svaveldirektivets bestämmelser ska få kännbara straff. När det saknas effektiva sanktionssystem är incitamentet att följa reglerna minimalt. presenterade Transportstyrelsen förslag på ett nytt sanktionssystem där en sanktionsavgift skulle delas ut på plats i stället för att ta omvägen via domstol, vilket är helt verkningslöst då internationella fartyg inte stannar så länge i svenskt vatten. Jag undrar nu: När kommer det ett effektivt sanktionssystem för efterlevnad av svaveldirektivet? När blir Transportsstyrelsens förslag verklighet? Det behövs ett samlat grepp om insatserna för att stärka svensk sjöfarts konkurrenskraft. Organisationen medlemsrederier har 50 nya fartyg i beställning på varv världen över. Vi borde förbättra villkoren så att dessa fartyg flaggas svenskt. Utvecklingen av inlandssjöfarten och kustsjöfarten, fru talman, är en förutsättning för att mer gods ska transporteras på vattenvägarna, vilket kommer att avlasta överbelastade vägar och järnvägar samt minska koldioxidutsläppen. presenterade och av utvecklingspotentialen för inlands- och kustsjöfart i . I uppdraget ingick att föreslå konkreta åtgärder för att stimulera och underlätta för gods- och persontransporter att använda sjövägen mellan svenska hamnar eller kajer. I korthet går rapportens slutsatser ut på att det behövs omfattande strukturella åtgärder för att göra inlands‑, kust- och närsjöfart konkurrenskraftiga. Föga förvånande konstateras att transportpriset är direkt avgörande för inköparens val av transport, men även flexibiliteten, frekvensen och transporttiden spelar stor roll. För att det ska ske ett avgörande skifte i speditörernas val av transporter och en överflyttning av gods till vattenvägar behövs samarbete mellan näringslivet, hamnarna och staten. Rapporten föreslår bland annat att hamnarna ska se över sina prismodeller och att ska se över sina avgifter för farleder, lotsning och isbrytning. Frågan är när regeringen och dess myndigheter kommer att föreslå skarpa förslag som främjar inlands‑, när‑ och kustsjöfarten. Alliansregeringen ändrade 2014 sjöfartsstödets inriktning till att omfatta även forskningsfartyg, bogserbåtar, kranfartyg, servicefartyg till offshoreverksamhet med mera. Syftet med ändringen var att förbättra konkurrensvillkoren för svensk sjöfartsnäring. Bättre villkor för svensk sjöfart innebär att den kan utvecklas, växa och ha en hög innovationstakt. För de flesta rederier är sjöfartsstödet avgörande för att de ska kunna bedriva verksamheten under svensk flagg. Ett stort problem är att rederier inte på förhand kan få besked om huruvida de är berättigade till sjöfartsstöd. Detta leder till att de avstår från att registrera fartyg i . Som systemet är uppbyggt går det inte att lämna besked i förväg. Däremot har Delegationen för sjöfartsstöd lämnat förslag på hur detta kan ändras. En snabb ändring borde underlätta ökad inflaggning. Jag står bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 1. I detta anförande instämde och (båda M), (C), (L) samt (KD). 29 PER KLARBERG (SD): Svensk sjöfart – visst låter det bra! Men kommer det att finnas någon svensk sjöfart ? Det talas om underhållsskulder på vägar och järnvägar. Men vem talar om sjöfarten och infrastrukturen runt sjöfarten? har ett unikt läge med en enormt lång kustremsa, likt en ö i norr med över 50 hamnar som är underutnyttjade och som har kapacitet att kunna öka volymerna i hamnarna. Vi vet om att svenskflaggade fartyg ger arbete i land, och det sägs att ett jobb på sjön genererar fyra jobb i land. har inte råd att tappa fler fartyg till andra länders flagg. I ett land som , med lång kust och många sjöar och älvar, borde sjöfarten vara det logiska, resurseffektiva och klimatsmarta alternativet för en större del av den inhemska godstrafiken än vad den är . Att se över farleds- och lotsavgifter är en viktig del i att fartygen blir mer konkurrenskraftiga gentemot till exempel lastbilstrafiken. Isbrytningen är en kostnad som tas från farledsavgifterna, vilket inte är bra. När det gäller import och export går det mesta av godset på fartyg, men vid inhemska transporter går på vatten. Jämför vi med är motsvarande siffra . Potentialen för fler inhemska transporter på de svenska vattenvägarna är minst sagt stor, och en överflyttning från landtransporter till sjötransporter minskar både miljöbelastningen och trängselproblematiken. Från är det möjligt att i bygga och utrusta fartyg för så kallad inlandssjöfart. Frakten går då på , och . Så långt är allt bra. Men vad gör regeringen för att få igång trafiken på de inre vattenvägarna? Vi vet att slussarna i har en absolut livslängd till 2030, och det brådskar att bygga nya slussar om det över huvud taget ska kunna gå fartyg från till . transporteras gods över genom slussarna i och ned till . Det motsvarar 50 000 lastbilar. Tvingas vi stänga kommer godset i stället att transporteras på väg, för järnvägen har inte den kapaciteten . Inlandssjöfarten måste ses som ett nytt transportslag som konkurrerar med vägtransporter på ett annat sätt än den traditionella sjöfarten. Frakt av gods med kustsjöfart, exempelvis till eller från de stora hamnarna och genom landet längs med sjövägen, har stor potential att växa. förväntas gods transporteras på . Men en överflyttning av gods från väg till sjöfart sker inte enbart genom att man önskar att så sker; man måste agera politiskt. Vi sverigedemokrater anser sammanfattningsvis att sjöfarten bör främjas genom stimulanser och lättnader i eller borttagande av farledsavgifterna för inlands- och kustsjöfart samt att isbrytning inte ska finansieras via farledsavgifterna. Vi menar även att regeringen bör utreda möjligheten att lotsbefria inlandssjöfarten. Vi står bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 4. I detta anförande instämde (SD). (forts. § 11) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av statsrådet , statsrådet , statsrådet och statsrådet . Statsrådet besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Med tanke på anmälda frågeställare och att det har varit ett sent byte av statsråd vill jag uppmana ledamöterna att kanske också ställa någon fråga till statsrådet . Regeringens energipolitik och elpriserna i 31 (L): Min fråga är till statsrådet . Regeringens energipolitik leder till stängning av reaktorer, vilket i sin tur till elbrist i . Jag kan konstatera att bland annat , som tillhör det så kallade energiområde 4, redan betalar ett högre pris än resten av landet för sin energi. Min fråga till statsrådet är om statsrådet anser att det är rimligt att vi skåningar ska tvingas betala ett högre elpris på grund av regeringens förda politik. 32 Statsrådet (S): Låt mig börja med en korrigering och lite fakta. har ett stort elöverskott, som vi exporterar framför allt till vår granne . Även med de fyra aviserade nedläggningarna av kärnkraftsreaktorer både i och i är prognosen från våra expertmyndigheter att vi kommer att ha ett fortsatt elöverskott. Vi kommer fortsatt att vara elexportörer. fråga är i allra högsta grad relevant när det gäller olika prisområden. Prisområdena infördes under den förra borgerliga regeringen med anledning av att klagade hos kommissionen. Är det rimligt? I grund och botten är min principiella hållning att vi ska ha ett elprisområde i . Men med tanke på de regler som finns är vi inte framme där. Jag skulle vilja att vi i längden har ett elprisområde. Det förutsätter att vi fortsätter att bygga ut kapaciteten så att det inte finns någon anledning för att ha synpunkter på hur många elprisområden vi har i vårt land. Ett elpris i landet är att föredra. 33 (L): Elbristen i är på riktigt. Kalla vinterdagar blir det uppenbart att vi hade behövt fler reaktorer igång som skulle kunna förse oss med fossilbränslefri energi. I stället importerar vi fossil energi. Alternativet är att vi får dra igång oljekraftverket i . Hur anser statsrådet att det går ihop med visionen om att minska användningen av fossil energi? 34 Statsrådet (S): Liberalerna står utanför den energipolitiska överenskommelsen från , som undan för undan blir verkstad och verklighet. kommer man att ha debatt om en del av den. Grunden för den är att vi ska kunna garantera alla våra medborgare el till konkurrenskraftiga priser. Det gör vi , och det kommer vi också att göra tack vare ett blocköverskridande samarbete här i . Jag beklagar att Liberalerna inte är med i detta. Hyresgästers situation efter renovering 35 (S): Min fråga är till bostadsminister . Den gäller vad regeringen avser att göra för att förbättra situationen för de hyresgäster som riskerar att inte ha råd att bo kvar i sina lägenheter efter renovering. Vi politiker talar ofta om att ta människors oro på allvar. Inte minst efter Trumps framgångar i har det blivit ett återkommande slagord. När jag jobbade som jurist på i hade jag hand om dem som motsatte sig renovering. De gjorde det därför att de såg att de riskerade att inte ha råd att bo kvar, tvingas flytta och byta stadsdel. Det var en enorm oro, som jag tycker förtjänar att tas på allvar. Jag skulle gärna vilja ha svar på frågan. 36 Statsrådet (MP): Det här är ett reellt problem. Det är ibland så att man renoverar för rätt stora pengar, och hyrorna höjs i stor utsträckning. Det innebär att alla inte upplever att de kan bo kvar längre. Det är ett av skälen till att vi har haft en utredning som behandlar just detta område. Den har lämnat fram sina förslag. Det är en rad olika förslag inom området. Jag tror att utredningen just nu är ute på remiss, och den kommer att beredas i . Först därefter kommer regeringen att ta ställning till om vi är beredda att göra förändringar på området. Jag tycker att man ska titta på till exempel möjligheterna att nivåskilja renoveringarna och ge hyresgästerna större möjlighet att vara med och påverka. Det vore kanske bra. 37 (S): Jag är lite nyfiken. Man talar om inflytande och att man kan ha olika nivåer. Men det fundamentala gäller ekonomin för hyresbostäder. Är regeringen beredd att också titta på hur marknaden fungerar i det stora hela? Små avvikelser i standard kan få oerhörd betydelse för hyressättningen. Är det rimligt? 38 Statsrådet (MP): I grunden är det fastighetsägarna som äger fastigheterna som har rätt att göra investeringar i dem. blir det högre och ibland blir det lägre kostnader för det. Till syvende och sist kommer det att landa på hyresgästerna. Vi har som sagt en utredning som ser om man kan stärka hyresgästernas ställning på marknaden och möjligheten att påverka utfallet. Vi ska ta ställning när den dagen kommer. 39 (SD): Jag vill rikta min fråga till , som besvarar allmänpolitiska frågor. Sedan regeringen tillträdde har och svenska företag fått se en rad skattehöjningar och nya skatter vid sidan av ett antal nya regleringar. släpptes också en enkätundersökning där svenska företag svarade på frågan: Vilket sammanfattande omdöme vill du ge företagsklimatet i ? Resultatet var tämligen nedslående. Det var det sämsta sedan mätningarna började göras. Det borde rimligen vara besvärande i ett läge när vi behöver många nya jobb för många arbetslösa som ska ut på arbetsmarknaden. Därav min fråga. Vad avser regeringen att vidta för åtgärder för att vända trenden med det allt sämre företagsklimatet så att fler arbetslösa kan gå från bidrag till arbete? 40 Statsrådet (S): Tack, , för en väldigt adekvat och viktig fråga. Verklighet och statistik kan ibland vara samma sak men . Verkligheten, , är att vi under de senaste två och ett halvt åren har 200 000 fler människor som går i arbete. Verkligheten är den att det går väldigt bra för de svenska företagen och det svenska näringslivet. Det speglas inte minst av att vi nu månad för månad har en allt högre värdering av det svenska näringslivet inte minst på börsen. Det är så till den milda grad att man kanske till och med har anledning att vara orolig. Regeringen kommer att fortsätta fokusera på att bekämpa arbetslösheten. Vi kommer att göra det därför att det är vår grundläggande uppfattning att det är vägen till frihet, såväl för den enskilde som för vårt samhälle. Visst, man kan alltid hänvisa till statistik av olika slag. Vi kommer naturligtvis att fortsätta jobba för att förbättra klimatet i vårt land. Men man måste också se att det går väldigt bra för det svenska näringslivet. Det måste man ta med sig – även om ogärna vill se positiva tendenser. 41 (SD): Ja, det är väl inte helt obekant att vi befinner oss i en högkonjunktur, och att fler har kommit i arbete är väl en ganska naturlig följd av att vi har blivit väldigt många fler invånare i det här landet. Jag hoppas att det hänger med, annars vore det väldigt illa. Men kommer det också, i alla fall om regeringen får bestämma, en ny kilometerskatt på skötsamma svenska åkare när de ska transportera ut varor på världsmarknaden. Det kommer en ny skatt på elektronik som gör att folk kommer att börja beställa från utlandet i stället för att handla i . Hur förbättrar det här klimat? 42 Statsrådet (S): frågar om arbete med klimatet. är på många sätt en förebild, och vi är det därför att vi har vidtagit åtgärder. Åtgärderna tas inte alltid emot med öppna armar, men när de väl är genomförda och det svenska näringslivet jobbar för att bli effektivare har det ofta stark påverkan på vår konkurrenskraft och vår förmåga att hävda oss internationellt. Det kommer det att ha också med de här åtgärderna. 43 (M): Jag ska ställa en fråga till bostadsministern. Vi kan konstatera att vi har bostadsbrist i 255 av 290 kommuner. Det är en ökning med 14 . Vi har utanförskapsområden där färre än hälften av de boende går till jobbet. Vi kommer att få ännu fler nyanlända som har fått uppehållstillstånd, en grupp där väldigt många inte går till jobbet. Vi har alltså väldigt många människor med låg betalningsförmåga. Till det kommer att kommunerna har svårt att finna bra bostäder. Vi vet att EBO ökar och därmed även trångboddheten för många familjer. Som lök på laxen har vi fått rapporten om att unga i bor kvar hemma allt . Utifrån detta skulle jag vilja höra vad bostadsministern funderar på för lösningar, framför allt för dem med liten plånbok. 44 Statsrådet (MP): Tack för frågan! Min bedömning är att vi har en stor bostadsbrist i – den har byggts upp – och att det bästa man kan göra är att bygga nya bostäder. Man finner inte bostäder; man bygger bostäder. Faktum är att bygger vi som vi inte har byggt på många decennier. Inte sedan miljonprogrammets dagar har vi byggt så mycket. Den här förändringen har skett . påbörjades byggandet av över 21 000 lägenheter. var det en bara en tredjedel så många. Det är alltså det viktigaste vi kan göra i – att bygga fler bostäder. Den andra stora saken är de stora investeringsstöd som regeringen satsar på för att få fram bostäder till rimliga kostnader. Det vore väldigt bra om vi fick stöd för det från oppositionen. 45 (M): Tack för svaret, bostadsministern! Jag kan konstatera att visst byggs det mycket. Men vi kan väl vara överens om att det som byggs inte kan efterfrågas av dem med väldigt liten plånbok som inte har någon inkomst. Kommunerna jobbar med många temporära lösningar som både är dyra och som kanske inte är de bästa bostäderna. Ministern har en tendens att lyfta fram subventionerna, som vi ju vet används i otroligt låg utsträckning – i inte alls. Där finns inte lösningen, så vad är ministerns lösning? 46 Statsrådet (MP): Man kan också ställa frågan om oppositionen har någon lösning annat än att försöka ta bort de satsningar som regeringen gör. Vi gör nu en stor satsning på såväl studentbostäder och äldrebostäder som hyresbostäder i övrigt. Det påbörjas 2 800 studentbostäder i , och det är flera mer än under den förra mandatperioden. Vi bygger äldrebostäder i stor utsträckning men också hyresbostäder över hela landet. Det här går att göra också i , men än så länge har man inte valt den politiken. 47 (C): Jag har en fråga till energiminister . var det stormöte i min hembygd, i Folkets hus i , om byggandet av en 400 kilovolts kraftledning. Jag vet att statsrådet är väl insatt i problematiken kring denna. har rapporterat om Svenska kraftnäts verksamhet, en rapport som regeringen har svarat på, med många kritiska synpunkter på hur verksamheten fungerar. I näringsutskottet har man behandlat denna rapport, och man kommer att ge ett tillkännagivande till regeringen på punkten – eller kravet – oberoende samhällsekonomisk granskning av de objekt och projekt som avser att genomföra. Min fråga till statsrådet är: På vilket sätt kommer statsrådet mycket skyndsamt att se till att detta tillkännagivande omsätts i en instruktion till ? Jag tror att det är av utomordentlig betydelse för att vi ska få ökad förståelse för det behov av ett utökat nät som statsrådet tidigare talat om. 48 Statsrådet (S): Tack, , för en relevant fråga! Den berör en viktig del av vår infrastruktur, nämligen den som för över den elektricitet som hela vårt samhälle är beroende av. Det är mycket riktigt så som påpekar att har kommit med denna kritik och att regeringen har svarat med en skrivelse. I detta har vi haft inställningen att det här bör göras. Därför kommer vi – inte minst då vi är överens i om detta; vi är ganska eniga i betänkandet – att gå fram med det här förslaget, och vi kommer att göra det i närtid. Det innebär att vi kommer att få ytterligare fokus på samhällsekonomiska bedömningar när det ska byggas ut. Det bör man vara medveten om. Det är en viktig aspekt. 49 (C): Det är bra att vi är överens, statsrådet och jag, om behovet av fristående samhällsekonomisk analys av de projekt som har att genomföra. Men min fråga var: Kommer statsrådet skyndsamt att omsätta detta tillkännagivande i nya instruktioner till ? 50 Statsrådet (S):