prot · H50947 · 2017-12-11 00:00:00 — Planerna i kommuner och regioner stannar upp och riskerar att inte bli genomförbara därför att pengar kanske till och med kommer så sent att de inte kan användas . Vad vill göra med regeringens räkning om myndigheterna nu får sådana hinder i verksamheten? Det sägs i Leaderprojekt, och det sägs att är försenat. levererar inte, och det finns även problem med . Det är väl det var inne på i den förra debatten. 88 (S) replik: Tack för frågan, ! Ja, det är mycket pengar. Jag vill först säga att regeringen för en ansvarsfull ekonomisk politik. Jag nämnde i mitt anförande att vi har vänt ett underskott på 61 miljarder, som vi ärvde från er, till det som är ett stort överskott. Vi kan göra investeringar på 40 miljarder i vår välfärd och våra trygghetssystem, vilket vi är i stort behov av. Det är i en storleksordning vi inte har sett sedan 60‑talet. fortsätter vi att föra en ansvarsfull ekonomisk politik genom att även betala av på statsskulden med 40 miljarder. Det är viktigt att ha sagt. Det vi också kan se är att sysselsättningen har ökat med 200 000 genom regeringens förda politik. Av dessa 200 000 kan man koppla 100 000 jobb direkt till en aktiv arbetsmarknads- och näringspolitik. Frågan om myndigheterna får du gärna utveckla lite mer, . Jag kan dock konstatera att vi, vilket också är upptaget i slutbetänkandet från , behöver en bättre styrning av landsbygdspolitiken. Vi behöver ha ett samarbete mellan myndigheterna som fungerar bättre. Vi behöver ha exempelvis bättre överlämningar mellan landstingen och kommunerna. Det finns en rad områden där det finns en utvecklingspotential som också är identifierad. 89 (M) replik: Jag tycker inte att jag fick svar på min fråga om och långa ledtider. Inte heller har länsstyrelserna tidigare lyckats med sitt uppdrag. Det handlar om Leaderprojekt. Det handlar om möjligheter för de pengar vi har, som regeringen själv har sagt att man ska se till att använda bättre. Det står i vårt underlag, så kanske kan svara på denna fråga. Påståendet att vi lägger mindre pengar på kommersiell service stämmer inte. Vi lägger precis lika mycket pengar som vi har gjort tidigare, så det är också en felaktighet. Så är det – vi lägger lika mycket pengar som vi har gjort tidigare. Vi ska inte lägga mer pengar på matchningen på det vis som sker . Om vi lägger mer pengar på någonting som inte fungerar, som inte gör att folk kommer i arbete, blir det dyrare och felaktigt. Vi ska göra på nya sätt och ta ett omtag vad gäller hur människor ska få arbete. Det är jätteviktigt. Vi kan tala om den arbetslöshet som finns, för den finns ju ändå på några ställen. Bland annat gäller detta i restaurangbranschen, som är en del av besöksnäringen. Det finns bristyrken, och tröskeln till jobb för unga är låg. Trots högkonjunkturen ökar antalet konkurser – de är fler än 2016. Störst är problemen i restaurangbranschen, där det bland annat behövs kockar. Det är som i brinnande högkonjunktur går i konkurs. Här vill sänka arbetsgivaravgifterna för unga, personer som är , eftersom dessa personer har låga trösklar för att komma i arbete. Som jag förstår näringsministern verkar han anse att detta är en helt onödig åtgärd som inte alls behövs. Jag tycker att det är ett märkligt resonemang. Vi vet ju att det finns grupper i samhället som kan få ett bra jobb på ett bra sätt. Även får gärna svara på detta. Jag vill också att han svarar på frågorna i stället för att tala om nya skattesänkningar, för det kan vara bra att få veta vad regeringen själv gör. 90 (S) replik: Det var många frågor, men jag ska försöka att ta dem en och en. Vad gäller långa ledtider är detta självklart något som ska fungera på ett bra, rimligt och vettigt sätt – ledtiderna ska inte vara långa. Exakt vilka åtgärder som har vidtagits borde jag nästan få möjlighet att återkomma till dig med, , men sådant ska naturligtvis fungera. Jag tror att du i ditt anförande också talade om körkort och långa namn. Vi som riksdagsledamöter styr inte våra verk och hur de fungerar, men sådant här ska naturligtvis fungera. Vad gäller de 35 miljonerna till kommersiell service är det så att inte hade med dem i de budgetar man hade under sin regeringstid, så där blir siffran densamma. Men i innevarande periods budgetar har vi lagt till ca 35 miljoner till stöd för kommersiell service. Det är detta som inte finns med i budget. Växa-stödet debatterade vi i föregående debatt, apropå stöd till arbetsgivarna. Vad gäller arbetsgivaravgifterna finns det en nedsättning, som jag tror heter stödområde A. Det finns också en inriktning på att gå vidare med detta i ett av de 75 förslagen från . Låt oss återkomma , när vi har en proposition. Då kan vi se på vilka förslag som finns med där för att ta ytterligare ett steg. 91 (C) replik: Tack, , för anförandet! Det innehöll en del bra saker, en del dåliga saker och en del felaktigheter. Jag tänkte ställa några frågor som jag också ställde i mitt anförande, eftersom jag vet att har ingått i den parlamentariska landsbygdskommittén, som har tagit fram ett bra förslag. Jag frågade om övriga partier i kommer att bli inbjudna för att diskutera propositionen, som är så viktig för svensk landsbygd, eller om detta blir ett arbete enbart från och Socialdemokraterna, som bara läggs fram för oss att titta på och säga okej eller nej till. Detta är min första fråga, och jag hoppas att det kommer en inbjudan. Jag hade också en fråga om utflyttning av statliga tjänster, vilket jag tycker är någonting bra. I kommittén har ni föreslagit utflyttning av 10 000 statliga tjänster från . Då ska vi komma ihåg att det har flyttat in 10 000 statliga tjänster de sista 15–20 åren, så detta innebär egentligen bara att man återställer det hela till hur det såg ut tidigare. Jag tycker att detta är bra. har ni aviserat 400 tjänster som ska flyttas ut från . Ni flyttar ut jobb från till , , , , , och . kan jag förstå – de behöver statliga jobb. Men varför , dit den största utflyttningen av statliga tjänster sker? Hur långt är det från till ? Det tar med tåg, såg jag när jag googlade. Man kan fråga sig om detta verkligen är en utflyttning av statliga tjänster ut i landet. Samma fråga kan ställas även vad gäller de andra städerna. Jag tycker att man borde flytta ut dessa tjänster till små eller mindre orter, men det gör man inte. 92 (S) replik: Jag början med frågan om propositionen och medverkan i det arbetet. Det är ju regeringen som arbetar med detta och som äger frågan om hur den typen av inbjudningar går till. Min bild är att det pågår ett arbete, och jag förutsätter att kommer att involveras. På vilket sätt och när detta i så fall skulle ske måste dock regeringen själv få svara på. Frågan om de 10 000 statliga jobben är jätteviktig. Bara i har antalet statliga anställningar , tror jag, ökat med 10 000. Om jag minns siffran rätt finns det 152 statliga myndigheter som är lokaliserade i , medan det i finns tre statliga myndigheter. Jag tror att det är oerhört viktigt att vi får en omlokalisering och även att nya myndigheter lokaliseras runt om i vårt land – inte bara i större städer utan också på andra orter. Detta är en påbörjad resa, som är avgörande om vi menar allvar med att hela landet ska leva och att även glesbygden ska få möjlighet till kompetens och utveckling. Om vi menar allvar med det är detta en del av det hela, så jag ser fram emot ytterligare steg som tas. 93 (C) replik: Tack, , för svaren! Jag ska utveckla det hela lite. har ju några jobb flyttats från till – om jag inte missminner mig handlar det om tio stycken. Det är kanske inte detta vi vill få till när vi talar om att flytta ut jobb till landsbygden. Jag ser att de statliga jobben går till orter som redan har en stark tillväxt, oftast universitetsstäder, när de i stället borde lokaliseras till mellanstora orter. Detta säger jag inte bara för att jag råkar komma från en sådan ort utan för att det är där dessa jobb skulle göra stor nytta. Det är klart att regeringen äger frågan om att bjuda in till överläggning om en proposition. Jag tror att Socialdemokraterna i näringsutskottet har nära kontakt med regeringen, så ni kanske kan påverka regeringen i viss mån. Jag skulle vilja ställa en fråga om tillgången till kapital på landsbygden. Inlandsinnovation, som hade en särskild geografisk inriktning mot inland och delar av och , flyttades ju bort med motiveringen att det fanns geografiska låsningar. Som jag sa i mitt anförande menar jag att det är precis det som var tanken – staten borde verka där det inte finns en marknadsekonomi som fungerar och där det är svårt att få tag i riskkapital i stället för att dra sig in och verka i storstäder och på tillväxtorter. Jag har också en fråga om . Varför har vi en statlig bank med detta namn som lämnar ? Vilken funktion fyller banken om den inte verkar på kapitalsvaga marknader? Jag har ett exempel från . Lyko, som är en grossist som sysslar med hårvårdsprodukter, krämer och liknande, kan inte bygga ut sin verksamhet i eftersom fastigheten blir mindre värd när den är färdigbyggd än vad det kostar att bygga den. Därför rekommenderas de att flytta till , vilket skulle leda till att man mister 100 arbetstillfällen på en svag marknad. Vad tycker om det? 94 (S) replik: Jag börjar med frågan om myndigheterna och omlokalisering. För att det ska bli rätt vill jag säga att jag tror att det finns ytterligare två myndigheter i : samt ett institut med tio eller tolv anställda, som har flyttat från . Detta är en resa som är väldigt viktig. Jag är väldigt glad över att regeringen, med i spetsen, tar tag i att göra dessa förändringar och att man inte bara pratar om dem utan också verkar för att vi ska få dem plats. Vi ser de första stegen tas. Jag har ingen annan uppfattning än att vi behöver se ytterligare placeringar på andra ställen i , i andra områden än bara större städer. Vad gäller Inlandsinnovation är det väl bara på den borgerliga kanten som argumenterar på detta sätt. Det är en fråga där jag tänker mig att det skulle vara en fördel att enas på den borgerliga kanten. I debatt efter debatt kommer denna fråga upp. Saminvest, som tar över, hyllar de investeringar som Inlandsinnovation har gjort och fortsätter att ta steg i den riktningen. Jag ser inte problemet och delar de övriga borgerliga partiernas, regeringspartiernas och uppfattning i denna fråga. Jag ser inte den fara som ser. 95 (KD) replik: Jag blir nästan lite rörd när uttrycker oro över Alliansens olika budgetförslag och det han kallar nedskärningar och en splittring mellan oss. Den oro Alliansen har hyst under hela mandatperioden handlar inte om splittringen mellan Socialdemokraterna och utan om den oenighet som har blivit något av den så kallade samarbetsregeringens . Om ni känner oro för nedskärningar är vi desto mer oroliga för all den uppskrivning av skatter och avgifter som pågår. Det handlar om 65,9 miljarder som har genomförts eller aviserats av regeringen , . Om man anser sig vilja gynna näringslivet och se till att företagen lever och utvecklas och att arbetsmarknaden frodas över hela blir jag nyfiken på hur man tror att höjd bensinskatt och försämrat ROT- och RUT-avdrag ska främja det. Dessutom undrar jag varför man inte kunde driva frågan om regionalisering mycket mer, så att det blir en större jämlikhet mellan olika delar. 96 (S) replik: Läser man de borgerliga partiernas budgetförslag ser man att det är stora nedskärningar. Det varierar mellan 30 miljarder och 50 miljarder när vi går in i 2018. Det är betydande nedskärningar på arbetsmarknaden, i stödet till sjuka och så vidare. Ni går fram med en rad nedskärningar. Även på detta område om man jämför med regeringens budget. Så ja, jag orolig för de borgerligas förslag. Låt oss ta ungdomsarbetsgivaravgiften, som fanns under ert regeringsinnehav. Det blev en ackumulerad kostnad på 130 miljarder, och hade en högre ungdomsarbetslöshet än . Tack vare våra förändringar kan vi notera den lägsta ungdomsarbetslösheten i EU. Industrin går som tåget, och vi startar fler utbildningar för att förse företagen med den kompetens som efterfrågas. Vi behöver dessa skatteintäkter för att utbilda och matcha på arbetsmarknaden och för att satsa på skola, sjukvård och äldreomsorg. Då kan vi inte fortsätta med en skattesänkarpolitik som inte har varit gynnsam för landet. Den har prövats , och varje gång har arbetslösheten ökat och underskotten skenat. I debatten kopplas detta ofta till konjunkturer, men det är en politik som bevisligen inte har fungerat. Bevare oss för att låta det inträffa igen. 97 (KD) replik: Det pågår ingen smygsocialisering av , utan den är väldigt tydlig. Socialdemokratins är som sagt inte samarbete i första hand. Det handlar snarare om att hitta konfliktytor gentemot oss andra. håller ett antal myndigheter på att krascha. Trots att antalet offentliganställda har ökat enormt, vilket uppenbarligen är en del av socialiseringsprocessen, har vi myndigheter som inte fungerar. Och vad ska man säga om subventionerna för att skapa arbetstillfällen? Man kan verkligen ifrågasätta om reparationer av kylskåp skapar massor av arbetstillfällen. Jag ifrågasätter också om subventionen av elcyklar skapar fler arbetstillfällen än hos just cykelhandlarna. är delar av regeringen emot möjligheten att utöka gruvdrift och annat i . Man importerar hellre från andra länder för att kunna förverkliga digitaliseringen och elektrifieringen av industrin. Hur går detta ihop, ? Ni har en fullständigt motsägelsefull politik. Dessutom har ni, som min kollega sa, ett tredje ben på regeringspallen, , för att ni måste ha hjälp för att driva igenom er skattehöjarpolitik. 98 (S) replik: De skatteförändringar vi har gått fram med är inga skattechocker. 3:12-reglerna finns inte med i vår budget, men i debatten används de som slagträ. I debatten måste man skilja på vad som faktiskt läggs fram och vad man befarar ska läggas fram. Det är svårt att utröna när man lyssnar på debatten. Jag tror att subventionen av elcyklar, som dessutom är till miljönytta, är ganska uppskattad av svenska folket. Även om vi prioriterar jobben högst står miljön också högt på vår dagordning. Man kan ta de exempel som du lyfter fram, . Men man kan också lyfta fram andra exempel, som är framgångsrika. Till exempel har nyindustrialiseringsstrategin och exportstrategin möjliggjort för företag att komma ut på nya marknader och anställa fler. Arbetslösheten går ned, industrin går för högtryck – till exempel går bilindustrin som tåget – och vi har mycket goda siffror i svensk ekonomi. Jag kan inte se som pekar på att det här är felaktiga beslut som skulle sätta i ett svårt ekonomiskt läge, öka på arbetslösheten eller minska vår välfärd. Vi står för den svenska modellen. Den ska vi utveckla, inte avveckla. 99 (MP): Om ska hålla ihop behöver det finnas goda förutsättningar för att leva och bedriva verksamhet i alla de delar av landet där folk vill bosätta sig. Som regeringen stryker under varierar förutsättningarna över landet för att skapa utvecklingskraft. Människors möjlighet att leva och att etablera och utveckla företag och verksamheter är beroende av ett antal grundläggande förutsättningar. Dessa är: kommunikationer, service, arbetsmarknader, natur- och kulturmiljöer, kulturvärden, boende och närhet till utbildning, forskning och innovationsmiljöer. Politiken måste ha detta som bakgrund, nämligen att det finns olika förutsättningar men vissa grundläggande krav på samhället. Mot denna bakgrund är jag glad och stolt över att regeringen gör en stor satsning på de kommuner som har det svårast. Det finns områden i som har stora utmaningar med till exempel hög arbetslöshet, låg utbildningsnivå, lågt valdeltagande och låg sysselsättningsgrad. Denna situation är naturligtvis oacceptabel. Oavsett var man bor i ska man ha goda möjligheter att utvecklas och vara delaktig i samhällslivet. Därför föreslår regeringen en långsiktig satsning på 15 socioekonomiskt eftersatta kommuner och områden i olika delar av . tillförs en halv miljard, och efter det trappas anslaget upp med 1 miljard . Detta är pengar som behövs och som är välinvesterade för ett samhälle som ska hålla ihop. För att skapa en sammanhållen politik krävs det att vi kan se att många aspekter spelar in. För livskraftiga miljöer i hela landet krävs en fungerande etablering av nyanlända, ett aktivt och innovativt klimatarbete och inte minst förutsättningar för företagande och entreprenörskap, som vi ju redan debatterat mycket . Därför är det uppenbart att många andra politikområden spelar in i arbetet för regional tillväxt. Kommunikationer och infrastruktur är centralt, och här kommer regeringen snart att lägga fram en infrastrukturplan med en historisk ökning av den ekonomiska ramen, för snabba och hållbara transporter i hela landet. Regeringen har också redan skjutit till extra pengar till järnvägsunderhållet och gjort en särskild satsning på transporter på landsbygden. Inom miljöpolitiken investerar vi i att skydda värdefull natur och skog, vilket bidrar till en konkurrenskraftig besöksnäring. Vi investerar miljardbelopp i tusentals klimatprojekt runt om i landet inom det som kallas Klimatklivet. Detta ger utbyggnad av laddstolpar, energikonvertering för företag och fler biogasanläggningar. Vi höjer och förlänger metangasreduceringsstödet så att lantbrukare får valuta för att de tar till vara sitt avfall och bidrar till en fossilfri fordonsflotta. Vi permanentar stadsmiljöavtalen, som gör att kommunerna kan få medfinansiering när de vill investera i kollektivtrafik eller rusta upp sin stadsmiljö. Alla dessa satsningar är sådant som bidrar till att hela landet ska växa och frodas. Jag vill kort komma in på frågan om flygskatt och vägslitageskatt, som har nämnts av flera andra tidigare i denna debatt. Vi vet att flygsektorn och sektorn för tunga transporter är två av de områden där vi ser att vi har absolut svårast att få ned utsläppen. Inom flygsektorn går det i motsatt riktning, och vi ser där en tydlig ökning av utsläppen. Framför allt de internationella resorna ökar kraftigt, och med dem ökar också utsläppen. Inom tung trafik har vi under många tiotals år sett en förflyttning från järnväg till tunga vägtransporter, vilket naturligtvis sliter på vägarna och ökar våra utsläpp av växthusgaser men också partiklar och kväveoxider. Detta är realiteten , men i denna talarstol låtsas man gång på gång som att man inte vet om detta och fokuserar i stället på andra aspekter som man vet att regeringen har gjort undantag och har lagt fram förslag som handlar om att kompensera delar av landet och att det just nu sker en beredning av vägslitageskatten, som ska läggas fram , som handlar om att differentiera den utifrån geografin. Att med allt detta som bakgrund snuttifiera klimatfrågan på detta sätt tycker jag tar emot. Då gör man sig själv till en oseriös politiker när det gäller klimatfrågorna, och det vill jag ha sagt i denna debatt. Det är mycket som ska till för att ska hålla ihop. Jag tycker att regeringens politik tar flera kraftfulla steg i rätt riktning på detta område. Därmed yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna. 100 (M) replik: Mycket av den debatt som har förts här om regional tillväxt har handlat om besöksnäringen – en besöksnäring i ett land som ligger väldigt långt norrut, med liten befolkning men med bra destinationer för att besöka och uppleva saker och ting som är unika för landet. Detta har vi alla här i kammaren, vad jag har hört, talat oss varma för. påtalar att det är ett stort bekymmer att man reser internationellt och att vi inte är seriösa som har en annan åsikt om hur man ska lösa flygets möjligheter än vad har. För mig är flyget en möjlighet. Jag tror på teknikutveckling och på att ställa om bränslen. Jag tror inte på stoppförbud och på att lägga ned det som vi behöver för att vi ska vara ett attraktivt land för besöksnäringen. Detta får gärna svara på i sin replik. Det blir en börda för landsbygden, och då sa man att man ska kompensera. Å ena sidan ska man ta ut en skatt för att människor inte ska åka, och å andra sidan ska man kompensera i andra änden. Det håller inte. Det är inte rimligt att tänka så. Vi måste ha ett hållbart system, och då måste det väl vara bättre att snabbt kunna ta sig dit man ska. Om vi kan utveckla flyget har vi icke spårbunden trafik framöver så att man kan ta sig fram i ett avlångt land med stora avstånd. Det skulle jag också vilja ha svar på. 101 (MP) replik: Tack, , för frågan! Det blir ganska märkligt. Vi har diskuterat detta . Andra partier i denna kammare har åtminstone bemödat sig att ta fram alternativa förslag. har till exempel ett förslag om bränslebyte i tanken, vilket regeringen välkomnar och tillsätter en utredning för att införa. Skatt står alltså inte i motsats till teknikutveckling, snarare tvärtom – de kompletterar varandra väl. Det är intressant att man motsätter sig skatten som man motsätter sig höghastighetsbanor. Det blir en ganska bisarr situation. På den vanligaste flygsträckan i , mellan och , ska de till exempel inte få ha höghastighetsbanor enligt , och de ska heller inte behöva ta ansvar för sina klimatutsläpp när de flyger. Summa summarum verkar tyvärr ha bestämt sig för att stå på koldioxidutsläpparnas sida i nästan alla sammanhang. Det blir slutsatsen här. Vi som brinner för klimatet ska inte kunna lägga fram några förslag, för vad vi än lägger fram är det fel. har inte några alternativ till det vi lägger fram. Frågan går tillbaka till : Vad gör hon och hennes parti för att flyget ska bli mer hållbart nu när vi ser en otroligt kraftig ökning av flygandet och utsläppen från flyget? Vad gör åt detta? 102 (M) replik: Svaret på frågan vad gör kring flyget är enkelt. Det står i vår budget att vi har grön utveckling. Vi lägger pengar på teknikutveckling av bränsle. Så jobbar vi. Vi jobbar med utveckling, inte avveckling. När det gäller höghastighetsbanor tänker jag: Det bor 9 miljoner i . Det finns en kostnad för att bygga höghastighetståg. Alla som finns längs sträckan tänker att tåget ska stanna hos dem, men ordet höghastighetståg innebär att ta sig från en punkt till nästa och att inte stanna däremellan. Det är en stor kostnad och en stor alternativkostnad för vad som kan göras i ett land som befinner sig i det läge man gör, om man jämför. Vi har många spår som behöver renoveras till exempel, och vi behöver också bygga ut motorvägen. På i står det helt stilla. Man kan knappt ta sig från till om man åker eller pendlar . finns det inte tåg som man kan ta sig fram med på sidan om. skrattar, men jag tycker faktiskt att det är ganska allvarligt. händer det olyckor. Jag har en fråga tillbaka. När fick en direkt fråga om att sju flygplatser riskerar att läggas ned på grund av flygskatten var hennes svar i : Det är bra i så fall. Som jag har varit inne på finns det många människor som ska röra sig i vårt land. Det handlar om inkomster och tillväxt. Man ska kunna pendla med flyg till andra delar av landet, man ska kunna utbilda sig, man ska kunna göra affärer, man ska kunna jobba fackligt och man ska kunna resa och besöka sina nära och kära och vänner. Jag tänker så här: Är detta en fråga där ni allihop i delar uppfattning? Är det detta som är lösningen? Är lösningen besked om att flygplatser ska läggas ned? Är hennes uttalande någonting som ni står bakom? Jag kan ta exemplet med , som jag tog upp tidigare. Jag ser att skakar på huvudet här. säger att de förlorar på det som ni föreslår. Det innebär att de inte kommer att ta bort flyg för affärsresenärerna. De kommer att ta bort flyg för vanliga människor som ska resa, och då blir det flygavgångar som försvinner för att kunna lösa denna uppgift. Det är också jobb som försvinner. 103 (MP) replik: Det förvånar mig inte det minsta att har lyssnat på i dess rapporter. Det brukar vara tradition att lägger fram något som är illa utrett och som sedan direkt tar efter. Det kan vi se i de flesta fall. Det gäller också motorvägarna som byggs i ; där har det skett på detta sätt.