prot · H50948 · 2017-12-12 00:00:00 — Punkt 5 (Föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning) 2. res. 6 (M) 3. res. 7 (SD) 4. res. 9 (L) Förberedande votering 1: 40 för res. 15 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 68 för res. 40 för res. Kammaren biträdde res. (M) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. 68 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 21 MP, 16 V, 1 - 6: 68 M Avstod: 39 SD, 17 C, 15 L, 13 KD, 1 - Frånvarande: 17 S, 15 M, 7 SD, 3 MP, 5 C, 5 V, 4 L, 3 KD, 3 - (M) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Punkt 6 (Företagare och studenter) 2. res. 11 (C) 17 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 69 M, 39 SD, 21 MP, 15 L, 13 KD, 2 - 11: 17 C Avstod: 16 V Frånvarande: 17 S, 14 M, 7 SD, 3 MP, 5 C, 5 V, 4 L, 3 KD, 3 - Punkt 8 (Bostadsbidrag) 2. res. 18 (SD) 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 21 MP, 17 C, 16 V, 15 L, 13 KD, 1 - 18: 39 SD, 1 - Avstod: 69 M Frånvarande: 17 S, 14 M, 7 SD, 3 MP, 5 C, 5 V, 4 L, 3 KD, 3 - Kammaren biföll utskottets förslag. FiU28 Extra ändringsbudget – kapitaltillskott till Kammaren biföll utskottets förslag. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till . § 12 (forts. från § 7) Allmän miljö- och naturvård (forts. MJU1) 91 (SD) replik: Allmän miljö- och naturvård Tack, ministern, för att ministern kom hit till denna mycket intressanta debatt! Jag tänkte prata lite om biodrivmedel – bränslebytet som det heter. Det har blivit en viktig fråga i eftersom vi har det sektorsvisa målet där man lägger mycket fokus på att minska utsläppen från transportsektorn. Något som man inte tänker på är att de biodrivmedel som vi konsumerar i orsakar utsläpp indirekt, här i men allt som oftast någon annanstans. Detta är något som man borde bry sig mer om. Vi har till exempel ministerns egna partikamrater nere i , som talar mycket om dessa frågor. De talar exempelvis om tallolja, som enligt en ganska samstämmig forskning inte har några bra utsläppsvärden. Trots detta sätter man stort hopp till den här i . När vi kommer till bränslebytet har vi en situation där man med mycket kort varsel ska börja minska utsläppen kraftigt. Framför allt kommer detta att bli ett problem för dieseln. Allmän miljö- och naturvård Jag skulle vilja fråga ministern: man inte att det blir någon priseffekt? Kommer priset på diesel inte att höjas till följd av det förslag som ska genomföras ? Regeringen har gått in med sänkt skatt på diesel, men kommer det att räcka? Tror man att man kommer att kunna få hit så mycket HVO som krävs för att vi inte ska få se en kraftig höjning av priset? 92 Miljöminister (MP) replik: Syftet med bränslebytet är att skapa förutsättningar för investeringar i produktion av biobränsle här i . Vi har flera företag och en hel bransch som står på tårna och vill satsa, men de har inte gjort detta tidigare eftersom förutsättningarna inte har funnits på plats. De har inte känt till de långsiktiga spelreglerna, mycket beroende på osäkerhet som är kopplad till . Med bränslebytet skapar och garanterar vi en efterfrågan på biodrivmedel i . Vi har utvecklat detta i nära dialog med den svenska bränslebranschen, som vill vara en del av omställningen till fossilfrihet och investera i biobränsleproduktion i . Detta är jag helt övertygad om att bränslebytet kommer att leverera. Vi har redan, innan det har trätt i kraft, fått besked om åtminstone två stora investeringar i . Det är inte i storstäderna som dessa investeringar kommer, utan de är kopplade till de platser i landet där vi till stora delar har skogsindustri. Nya jobb kommer att skapas. Vad gäller priset, som nämndes, kommer vi att göra en justering av dieselskatten för att vi inte ska få en prischock när reformen införs. Detta är ett stegvist och väl balanserat införande. Det är ambitiöst men också möjligt för branschen att klara. 93 (SD) replik: Tack, ministern, för svaret! Rimligt talades det om. I har man ambitionen , men i är det på diesel. Då ska man komma ihåg att vi i behöver suga upp av råvarorna för att tillverka HVO. behöver vi ännu mer som reduktionsplikten införs i fler länder i . Jag förstår inte riktigt hur detta ska kunna fungera på ett bra sätt. Bränslebranschen och transportsektorn är oroade. Man oroas av att vi har dubbla styrmedel . Vi har en fullständig nedsättning av skatten på HVO100. Det är klart att konsumtionen kommer att styras dit, som inblandningen kommer att öka för övriga bränslen också. Att jobba med dubbla styrmedel är inte något som branschen vill, så varför framhärdar regeringen i att fortsätta med de dubbla styrmedlen? Varför inte ta bort den fullständiga nedsättningen av HVO100 exempelvis? Och varför utforma reduktionsplikten så radikalt? är för en reduktionsplikt, men den behöver inte genomföras så snabbt. Den behöver heller inte vara så kraftig som den blir med regeringens förslag. Vi skulle kunna hitta bra biodrivmedel som har låga utsläppsvärden så att vi slipper de fulbiodrivmedel som har medverkat till. konsumerar vi väldigt mycket palmoljebaserat drivmedel i , vilket förmodligen ökar utsläppen mer och som är värre att köra på än fossila bränslen. 94 Miljöminister (MP) replik: Allmän miljö- och naturvård När vi inför bränslebytet och ökar efterfrågan på biodrivmedel i är det otroligt viktigt att det är de hållbara biobränslena som kommer fram. Biobränslen är i sig ett brett begrepp. Inom det ryms en rad olika typer av bränslen som produceras på olika sätt. Det finns flera metoder för att tillse att det är de hållbara bränslena som kommer fram till svenska konsumenter. En del handlar om att förbättra informationen vid pump så att konsumenterna får veta mer. En annan del är att vi har sett över regleringen när det gäller palmolja och PFAD. Palmolja är motsatsen till ett hållbart biobränsle. Sanningen är att har varit aktiva här i för att stoppa regleringen, som är till för att särskilja palmolja från andra drivmedel. har aktivt verkat för att fördröja den reglering som vi avser att sätta på plats och har agerat på ett sätt som den svenska bränslebranschen har sagt skulle stoppa alla investeringar som är på gång när det gäller nya produktionsanläggningar för biobränslen i . Tack och lov gjordes en god kompromiss i utskottet så att det initiativ som tog kunde undanröjas. Därför rullar nu flera stora investeringsplaner för nya produktionsanläggningar för svenska biodrivmedel framåt. Detta kommer att ge gröna jobb, och det kommer också att ge både miljö- och klimateffekt. Vi har redan biobränslen i tankarna utan att vara informerade. Svaret på varför det är ambitiöst är att det är bråttom att arbeta med klimatet. Vi kan inte vänta. 95 (MP): Vi är här för att debattera en historisk satsning på miljö- och klimatbudgeten. Det är en satsning som gör mig som miljöpartist otroligt stolt och glad, men också beklämd. Jag är stolt och glad eftersom det är den största miljöbudgeten . Under Alliansens tid vid makten stod den stilla, men under vår regering har vi mer än fördubblat den. Men varför är jag då beklämd? Jo, för att dessa satsningar och mer därtill behövs. Nog för att närmiljön har blivit bättre. Reningsverken är mer effektiva, siktdjupet i har blivit bättre, vi källsorterar mer och det är sällan som vi kommer hem med oljefläckar på handdukarna efter ett dopp i havet. Men mycket har blivit sämre, och fort går det. Vi har diskuterat de planetära gränserna. med i spetsen har förtjänstfullt lyft fram dessa, så jag tror att alla vet att vi måste hålla oss inom planetens gränser för vad den tål. Det finns nio olika gränser. Om man överskrider det som planeten tål tippar det över. Då kan vi hamna i ett tillstånd där vi inte riktigt vet vad som händer. Två av dessa gränser är extra viktiga. Det är biologisk mångfald och klimatförändringarna. När artutdödheten går fort drar det med sig andra följder. När vi inte har ekosystem och fungerande livsmiljöer drar det med sig andra klimat‑ och miljöproblem. Detsamma gäller för klimatet. Vi kan få ett sluttande plan och kan hamna i något som vi inte känner till. Allmän miljö- och naturvård Vi har nog alla blivit berörda av att se bilder av en svältande isbjörn i bara skinn och ben som har lufsat omkring. Det tidigare ståtliga djuret såg ut att vara bara något andetag från döden. Bilderna var i och för sig tagna , och ska det inte finnas is i nordöstra . Men forskarna säger att istäcket drar sig undan mycket snabbare, är mycket tunnare och ligger mycket . Sälarna får svårare att hitta utrymme för sina kutar. Det blir mindre mat för isbjörnarna. När istäcket försvinner blir isbjörnarna kvar. De vandrar inte med isen . Därför är jag otroligt stolt över de klimatsatsningar som har diskuterats här av både och miljöminister . Vi satsar på Industriklivet, på Klimatklivet, på stärkt stöd för klimat‑ och energirådgivning, på ökat stöd till solceller. Vi gör också stora internationella satsningar. Vi måste göra någonting åt detta och det snabbt. Även en höjning med av jordens temperatur är för mycket. Just nu ligger den på 3–. Jag går tillbaka till isbjörnen. Filmteamet sa att det hade varit svårt att hålla tårarna tillbaka när man såg djuret. Men de blev lite glada när de såg att isbjörnen tuggade på någonting. Fast hoppet byttes till förtvivlan när de såg att det var skumgummi från ett skotersäte som den tuggade på. Mänskligt skräp finns på de mest avlägsna platser. Bara på vår egen västkust flyter det upp plastskräp , dygnet runt, . Det är inget nytt fenomen. Så länge det har funnit plaster har de samlats i havet. Det gäller även skräp. rekommenderades det att man till och med skulle slänga skräpet och få det ned under ytan, för då försvann det. På mitt gamla jobb, i , fick man ta emot en havslädersköldpadda 1994 som hade simmat helt fel och hamnat i . Glädjen var stor, men djuret var redan ganska utmattat och dog . När man gjorde en obduktion hittade man massor av plastpåsar i magen. Den plast som fanns i havet finns fortfarande kvar, men kanske i mindre bitar. Plasten försvinner inte, och den bryts inte ned. Det blir kanske bara mindre och mindre delar. Forskarna pratar nu om att det finns en smog av plast längs de stora strömstråken i världen. Djur trasslar in sig i plasten, äter upp den och får ont i magen och kanske dör av den. Plasten ger skugga och skymmer solen för våra livsviktiga alger. Vartannat andetag som vi tar kommer ifrån havet. Utan våra mikroalger blir det svårt att andas. Därför välkomnar jag regeringens satsningar på en ny plaststrategi och på städning av stränderna på för att få bort den plast som ligger där. Det görs också en satsning på avancerad rening för att få bort läkemedel i miljön. Över huvud taget görs det en stor satsning för att få bort gamla som ligger i miljön. hittade jag min gamla loggbok från när jag började dyka 1997. Mitt tionde dyk var på Thetis, en fiskebåt som sjönk utanför . I loggboken står det att det var ett vrakdyk. Det var en kul utfärd, och det var sol. Jag hade problem med öronen, men det är kanske inte är så relevant för åhörarna. Allmän miljö- och naturvård Det var bara öppet hav, och jag kommer ihåg när jag gick ned för linan. Man håller sig i linan, och det är bara vatten överallt. kom man ned och såg båten som var ganska stor, . Den sjönk 1985. stannar man inte så . Vi simmade runt en sväng, och sedan gick vi upp igen. Jag pratade med de mer erfarna dykarna om alla andra vrak som ligger på botten och alla oljeläckage från dessa. Det finns nästan 17 000 vrak längs Sveriges kuster. Av dessa är det 3 000 som klassas som möjligt miljöfarliga, och 300 har klassats som miljöfarliga. Varje valår som jag har varit med har företrädare från alla partier, från höger till vänster, hemma på sagt: Kommer vi till makten, då ska vi ta hand om det här. Det har man inte gjort. Det har tillsatts någon utredning och man har kollat hur många det är, men det är först nu med och den här regeringen som vi har tillskjutit pengar. I detta nu är Thetis den första båt som saneras. Det innebär att det är olja som tas om hand på ett säkert sätt i stället för att hamna i ett okontrollerat oljeutsläpp. Det kommer att kosta ungefär 5 miljoner. Det ska jämföras med vad ett okontrollerat oljeutsläpp kostar, förutom den belastning som oljan har på miljö och människor. Det kostar otroligt mycket pengar. Oljesaneringen på , 2011, kostade för skattebetalarna. Att göra saker innan katastrofer inträffar är inte bara smart; det är också lönsamt. Därför tycker jag att det är väldigt märkligt att oppositionen saknar insatser för biologisk mångfald i sina skuggbudgetar. Förlusten av biologisk mångfald och förlust av livsmiljöer utgör en av de planetära gränserna, som drar med sig de andra och kostar otroligt mycket. När människan utrotade dronten – ni vet den där konstiga, tunga fågeln – gjorde man det kanske på grund av okunskap och hunger. När vi européer utrotade sjöko, bara efter att den första sjökon upptäcktes, kan man kanske också hävda okunskap. Detsamma gäller kanske tasmansk pungvarg. Men vi kan inte längre gömma oss bakom okunskap och säga att vi inget visste. Vi vet att ålen är akut utrotningshotad. Vi vet att fjällugglan är akut utrotningshotad. Vi vet att fälthumlan och slätrockan är nationellt utdöda. Enligt artdatabanken är 209 arter nationellt utdöda och ytterligare 260 arter akut hotade. Lägg därtill tusentals andra som står på rödlistan. Och det har inte hänt av sig självt, utan det beror på mänsklig aktivitet. har vi tagit del av forskningsresultat från . av alla flygande insekter har försvunnit till följd av ett annat landskap. Utan insekter, ingen pollinering – utan pollinering, ingen mat. Detta är en katastrof. Därför är jag otroligt glad över de satsningar som och regeringen gör på ängs- och naturbetesmarker. Det gynnar den biologiska mångfalden. Vidare satsas det på anläggningar av våtmark, på åtgärder för värdefull natur, på skydd av skötsel av skog och på den stora inventeringen av nyckelbiotoper. Att inte satsa på miljö och klimat i dessa tider, när vi har kunskapen och vet att tiden är knapp, anser jag vara mer än att sticka huvudet i sanden. Det är ett svek mot hela vår planet och kommande generationer. Jag är därför stolt och glad över att och regeringen tar sitt ansvar som planetskötare, och jag hoppas att fler följer efter. Allmän miljö- och naturvård 96 (V): Om vi hade haft den här debatten i , eller hade den inte handlat om klimatförändringar som något som kan hända . Det hade varit en väldigt konkret fråga som hade handlat om problem här och : om skördar som försvinner i torkan, om tusentals familjer som tvingas migrera in till storstaden och om översvämningar och extremväder som gör att människor inte kan leva kvar längre. Det är de fattiga länderna i världen som drabbas av de industrialiserade staternas historiskt sett stora utsläpp av växthusgaser. Vi har slagit rekord i utsläpp av växthusgaser. Inte har koncentrationen av växthusgaser varit så hög som den är . Det går egentligen inte att tänka sig en så som 800 . Därför har vi i den rika världen ett ansvar att gå före och ställa om våra samhällen så att vi lever inom ramarna för vad som är hållbart. Jag tycker att budgeten för utgiftsområde 20, som handlar om miljö och klimat, är ett litet men viktigt steg åt rätt håll. Här presenterar vi investeringar i det som ställer om till ett hållbarare samhälle. Vi måste bygga om samhället från grunden. Vi borde egentligen förbjuda det som smutsar ned. Vi borde förbjuda fossila energikällor såsom olja, kol och fossilgas. Fram tills vi har sådana beslut på plats ska vi åtminstone se till att lägga in skatter, höga skatter, på det som smutsar ned och föröder vår planet. Vi måste självklart investera i det som ställer om. Jag tänker att det här egentligen är bra politik för företagen och för alla individer som vill agera på ett hållbart sätt. Om vi säger att det nu är förnybar energi som gäller hoppas jag att alla företagare förstår att det är en väldigt dålig ekonomisk affär att investera i olja, kol och fossilgas. Om vi nu gör de största investeringarna någonsin i att elektrifiera fordonsflottan, genom att till exempel bygga laddstolpar runt om i hela och även ge människor bidrag för att sätta upp laddanordningar vid sina hem, sänder vi en tydlig signal om att elektrifiering är vad som gäller . På detta sätt kan företag och konsumenter anpassa sig. Vi behöver också en politik som utjämnar från rik till fattig. Den tidigare, borgerliga politiken handlade ensidigt om att sänka skatter. Man sänkte skatter för . Då får man ett samhälle med ökade klyftor. Man får ett samhälle med rika och fattiga. Jag tror att samhällen med stora klyftor är synnerligen dåligt förberedda på att anta stora utmaningar som just klimatförändringen. Ett jämlikt samhälle är bättre rustat för denna stora utmaning. Därför handlar det inte bara om att fokusera på minskade utsläpp, utan jämlikhet är i sig också väldigt viktigt. Jag är stolt över det som vi presenterar inom detta utgiftsområde. Det är den största satsningen någonsin på utgiftsområdet för miljö och klimat. Det handlar om som går till lokala klimatinvesteringar. Otroligt viktiga investeringar går till laddstolpar, som jag nämnde tidigare, och till investeringar i biogas, cykelbanor, energieffektivisering och så vidare. Allmän miljö- och naturvård Denna satsning har varit väldigt populär bland lokalpolitiker. Över 1 000 ansökningar har beviljats. Man räknar med att av bara dessa satsningar kommer det att bli årliga utsläppsminskningar på över . kommer man alltså att minska utsläppen med så mycket. Det här har också skapat ett väldigt stort lokalt engagemang. Det vore intressant att höra från de borgerliga politikerna, som har kritiserat de lokala klimatinvesteringarna så mycket, om de kan hitta en moderat politiker, en centerpartist eller vad det nu kan vara som tycker att detta är dålig politik. När jag tittar bland dessa ansökningar ser jag den ena borgerliga majoriteten efter den andra söka de lokala klimatinvesteringspengarna. I budgeten satsar vi också på att bygga ut elbussar, och man kan få en mindre subvention om man köper en elcykel. Det finns en spännande ny satsning som kallas Industriklivet. Där ska vi hjälpa industrin att ställa om. En stor del av resan får de själva bekosta, men vi tror att genom att ha öronmärkta pengar kan de ta en del steg åt rätt håll. Budgeten handlar inte bara om att minska våra utsläpp av växthusgaser. Precis som miljöministern berättade är det extremt oroväckande hur den biologiska mångfalden utarmas runt om i världen. Andelen bin, humlor och andra insekter har minskat med i . Jag talade tidigare om klimatförändringen. Vi behöver också en stor biologisk mångfald för att klara av denna utmaning. Samhällen med liten biologisk mångfald har mycket mindre motståndskraft för att klara av svängningar i väder och andra yttre faktorer. Därför är det bra att vi satsar mer pengar än någonsin på att öka skyddet av skogen och områden med stor biologisk mångfald. Vi avsätter också pengar för att bilda naturreservat och för att vi ska kunna ha större omsorg om värdefull natur. Vi öppnar för satsningar för ett mer hållbart skogsbruk som går bortom de ensidiga totalavverkningar som är gängse. Vi kan i stället ha ett skogsbruk som mer är på naturens villkor. Jag tycker också att den direkta satsningen på självklart är otroligt viktig. Vi höjer anslaget med nästan . När jag tittar i bil. 2 i betänkandet för att se vad de borgerliga partierna och föreslår möts jag av fem nyanser av nedskärningar. leder den inte alls hedersamma ligan av nedskärningar. De vill dra ned på anslaget med drygt 3 ½ miljard kronor. Sedan följer en fallande skala ned till . Den röda tråden är att alla på den borgerliga sidan gör stora nedskärningar på området. Jag undrar hur vi ska kunna minska utsläppen och bibehålla en biologisk mångfald när man gör så drakoniska nedskärningar som föreslås här. Jag vill också nämna det som finns i betänkandet som gäller bil. Det är en uppföljning som utskottet har gjort av regeringens resultatredovisning på utgiftsområde 20. Vi har helt enkelt granskat ifall regeringen på ett bra sätt visar hur insatser leder till att målsättningar uppnås. Vi konstaterar att regeringen har blivit bättre på att göra en bra redovisning. Och granskningar som vi har gjort har nog burit en del frukt. Till exempel har regeringen nu återinfört en samlad redovisning och bedömning av de 16 miljökvalitetsmålen, som är det tunga området inom det här utgiftsområdet. Allmän miljö- och naturvård För att göra det arbetet har vi haft hjälp av miljö- och jordbruksutskottets sekreterare . Vi har också haft hjälp av utredarna . Med det vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet i sin helhet och avslag på samtliga reservationer. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 13 om exportkontrollen av krigsmateriel betänkande 2017/18:UU3 om exportkontrollen av krigsmateriel (skr. 2016/17:160) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) § 14 Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Följande dokument anmäldes och bordlades: 2017/18:70 Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för ovanstående skrivelse skulle förlängas till och med . med anledning av skr. 2017/18:47 Hur blir bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter – en skrivelse om politikens inriktning 2017/18:3941 av m.fl. (L) § 15 Anmälan om interpellation Följande interpellation hade framställts: 2017/18:271 Vinstförbud i vården av (M) till socialminister (S) § 16 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2017/18:444 Myndigheters tillämpning av skyddsjakt av (C) till statsrådet (S) 2017/18:445 Bibehållet skogskonto av (M) till finansminister (S) 2017/18:446 polishögskola av (M) till justitie- och inrikesminister (S) § 17 Kammaren åtskildes . av förste vice talmannen från dess början till och med § 5 anf. 38 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med § 7 anf. 63 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Ärenden för hänvisning till utskott § 3 Ärenden för bordläggning § 4 Ekonomisk trygghet vid ålderdom betänkande 2017/18:SfU2 1 (M) 2 (SD) 3 (M) replik 4 (SD) replik 5 (M) replik 6 (SD) replik 7 (C) 8 (V) 9 (M) replik 10 (V) replik 11 (M) replik 12 (V) replik 13 (C) replik 14 (V) replik 15 (C) replik 16 (V) replik 17 (L) 18 (KD) 19 (S) 20 (MP) 21 Socialminister (S) 22 (L) replik 23 Socialminister (S) replik 24 (L) replik 25 Socialminister (S) replik 26 (V) replik 27 Socialminister (S) replik 28 (V) replik 29 Socialminister (S) replik 30 (M) replik 31 Socialminister (S) replik 32 (M) replik 33 Socialminister (S) replik 34 (KD) replik 35 Socialminister (S) replik 36 (KD) replik 37 Socialminister (S) replik (Beslut fattades under § 11.) § 5 Ekonomisk trygghet för familjer och barn betänkande 2017/18:SfU3 38 (M) 39 (SD) 40 (C) 41 (V) 42 (L) 43 (KD) 44 (S) 45 (SD) replik 46 (S) replik 47 (SD) replik 48 (S) replik 49 (MP) (Beslut fattades under § 11.) § 6 Extra ändringsbudget – kapitaltillskott till betänkande 2017/18:FiU28 50 (S) 51 (M) 52 (S) replik 53 (M) replik 54 (S) replik 55 (M) replik (Beslut fattades under § 11.) § 7 Allmän miljö- och naturvård Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2017/18:MJU1 56 (M) 57 (SD) 58 (M) replik 59 (SD) replik 60 (M) replik 61 (SD) replik 62 (C) 63 (L) 64 (KD) 65 (S) 66 (M) replik 67 (S) replik 68 (M) replik 69 (S) replik 70 (L) replik 71 (S) replik 72 (L) replik 73 (S) replik 74 (SD) replik 75 (S) replik 76 (SD) replik 77 (S) replik 78 (KD) replik 79 (S) replik 80 (KD) replik 81 (S) replik 82 Miljöminister (MP) 83 (C) replik 84 Miljöminister (MP) replik 85 (C) replik