prot · H50925 · 2017-10-27 00:00:00 — Det gör mig lite frågande, för i så fall har du och jag skilda uppfattningar om vad trygghet i hela landet innebär. Jag tycker att man kan förvänta sig att polisen kommer inom rimlig tid när man blir utsatt för ett brott även om man bor i . 21 Justitie- och inrikesminister (S): Det räcker inte att man pratar om detta när man är i opposition, . Man måste också leverera när man regerar, annars fungerar det inte. Det går inte ihop. Jag konstaterar att i regeringsställning prioriterade ni skattesänkningar mycket högre än polisen. 140 miljarder i skattesänkningar och 5 miljarder till polisen. Det talar sitt tydliga språk. Bara ökar vi polisens anslag med 2 miljarder, vilket är den största ökningen under åtminstone de som jag har suttit i den här kammaren. Vi har aldrig satsat mer från till ett annat på polisorganisationen än vad vi gör . Man måste se till att inte bara prata i oppositionen utan också agera när man är i regering. Det gör vi . Det är därför vi bygger ut polisutbildningen. Vi fördubblar antalet som går på utbildningarna. Vi ser till att ge ett särskilt uppdrag till att förbättra arbetsvillkoren så att vi kan behålla dem som finns i organisationen. Vi återrekryterar dessutom poliser som har lämnat organisationen och kanske sökt sig till privata arbetsgivare. Det är så man måste jobba. Men för att kunna genomföra det måste man också vara beredd att sätta av pengar. Det här gäller i hela landet. Oavsett var man bor ska man kunna känna den trygghet som det innebär att ha en stark polisorganisation i ryggen. Men om man inte har klarat av att utbilda tillräckligt många är det klart att man får ett bekymmer. Det är precis det som vi nu är på väg att vända. När det slutligen gäller frågan om rikspolischefen ska jag säga att det här också är något slags borgerlig retorik. Ni har så väldigt lätt att fastna i personfrågor och angripa tjänstemän. Det finns andra generaldirektörer som ni också har gett er på. Jag skulle vilja be er att fundera lite över vad vi ska ha för typ av retorik när det gäller det här. Vi socialdemokrater brukar aldrig angripa generaldirektörer när ni regerar, och jag tycker att ni bör ha ungefär samma hållning. Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2017/18:27 om falsklarm med VMA i 22 Justitie- och inrikesminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ett falsklarm med VMA, Viktigt meddelande till allmänheten, aldrig mer ska kunna gå ut, vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa funktionen i anläggningen för VMA, vilka åtgärder jag avser att vidta för att viktiga hemsidor och telefonväxlar hos statliga myndigheter ska klara pressen i ett krisläge av såväl större som mindre art och vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att information går ut på ett snabbt och effektivt sätt till allmänheten när tekniska fel likt det som uppstod inträffar. Systemet för Viktigt meddelande till allmänheten, VMA, är en grundläggande förutsättning för att kunna varna, informera och skydda allmänheten vid olyckor och allvarliga händelser både i fredstid och under höjd beredskap. Allmänheten måste alltid kunna lita på och ha stort förtroende för systemet. Jag och regeringen ser därför med stort allvar på det felaktiga VMA-larmet i . Med anledning av det inträffade har regeringen gett Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, i uppdrag att redovisa och utvärdera omständigheterna kring det felaktiga VMA-larmet. Myndigheten ska föreslå åtgärder för att säkerställa en hög funktionalitet och säkerhet i VMA-systemet. Vidare ska MSB redovisa och utvärdera informationsgivningen till allmänheten om det felaktiga VMA-larmet. Myndigheten ska utifrån resultatet av utvärderingen föreslå åtgärder för att allmänheten med hög kvalitet och säkerhet ska kunna varnas och informeras genom de befintliga kanalerna för informationsgivning till allmänheten i samband med att ett VMA-larm skickas ut. MSB ska redovisa sitt uppdrag . Jag följer noga utvecklingen på området och avser att återkomma närmare i frågan när MSB har redovisat sitt uppdrag till regeringen. 23 (M): Tack, justitie- och inrikesministern, för svaret! Jag tror att vi var många som ställde oss frågande inför när larmet ljöd över och undrade vad det var som hände. Vi var nog många som stängde fönster och ventilation och inväntade information, och så kom den inte. Faran-över-larmet kom inte heller. Det har visat sig att det i andra delar av landet också sker märkliga saker med just det här systemet. Larmet har ljudit helt i sin ordning på en plats, men när faran-över-larmet ska ljuda går det inte att få det att ljuda bara på den platsen utan det ljuder även över andra, intilliggande områden. Det finns otaliga saker som gör att man börjar fundera över hur modernt det här larmet egentligen är och om det kanske finns skäl för någon form av uppgradering. Men det är såklart inte ställt bortom rimligt tvivel . Det ska bli intressant att höra vad MSB kommer att återrapportera till ministern i frågan. Det blir avgörande för hur man eventuellt kan gå vidare och utveckla detta. Jag vill ställa några följdfrågor till ministern. Det gäller hur man ska säkra robustheten och driften av viktiga hemsidor och telefonväxlar. Jag frågade om det i min interpellation också. Det gick helt enkelt inte att komma in på flera hemsidor som kan kännas naturliga att gå in på i ett sådant läge för att söka information. Belastningen blev för stor. Man har inte kapacitet att hantera den mängd trafik som kommer i ett sådant läge. Likadant var det med flera telefonväxlar. Information hade svårt att nå ut också till vanliga nyhetskanaler, som och . har dessutom en roll i systemet kring VMA. Man ska vara en informationskanal, men hade svårt att få korrekt information när det inträffade. Jag vill gärna höra ministerns syn och reflektioner på detta. Man får väl ändå säga att det är särdeles otillfredsställande att andra delar av VMA-systemet har svårt att få reda på vad som pågår när larmet går ut. visste inte hur de skulle informera allmänheten, om det var ett falsklarm eller inte. 24 Justitie- och inrikesminister (S): Det är oerhört viktigt att vi kan lita på larmet Viktigt meddelande till allmänheten, VMA. Grundproblemet är att vi inte kunde det . Det begicks flera fel, som har pekat på. Ett helt uppenbart fel var att det som var menat som ett tyst test – som det handlade om – gick ut skarpt. Det var ett av misstagen. Ett annat fel var att det sedan aldrig kom någon faran-över-signal. Ett tredje fel som jag vill lägga till, och som jag tror att var inne på, var att det tog innan fick veta att larmet var falskt. är den kanal som ska informera allmänheten om vad som hänt. Det grundläggande är att om man hör VMA utomhus ska man söka sig till de informationskanalerna. är en alldeles för lång tidsperiod. Vi ser allvarligt på det som inträffade. Just därför agerade regeringen väldigt snabbt. begicks misstaget, och gav vi MSB det här uppdraget. De ska som sagt rapportera till mig . Uppdraget är ganska brett. MSB ska tillsammans med aktörerna, framför allt SOS Alarm men också kommuner i det här fallet, undersöka vad som gick fel, varför det inte gick ut någon faran-över-signal, varför det tog innan P4 fick veta och hur man kan förebygga det. I uppdraget ingår också att se över informationsgivningen till allmänheten. De problem som pekar på, till exempel när det gäller hemsidor som belastas så hårt att det inte längre går att komma in på dem, måste också tas med i den analysen för att se vad som kan göras för att förstärka de systemen. Sammantaget ser regeringen som sagt allvarligt på detta. Därför agerade vi snabbt och gav MSB uppdraget. Vi får följa det här. Då informerar jag gärna och har en dialog med om hur vi kan gå vidare för att förebygga och minska riskerna för att hamna i samma situation igen. 25 (M): Det är tillfredsställande att regeringen har agerat snabbt med uppdraget till MSB. kan räkna med en skriftlig fråga från undertecknad runt . Vi får se om han hinner svara på den . Det är väl möjligt att svaret kommer . Jag tror att många upplevde allvaret i detta. Det skapar oro och rädsla och som sagt misstro i fråga om man kan lita på larmet eller inte. har det skett . Därför är det viktigt att ministern skickar de politiska signalerna, som han nu gör, om att detta inte ska hända igen, att det är oacceptabelt och att man ska vidta de åtgärder som krävs. Vissa av sakerna man skulle behöva göra är ganska lättanalyserade, till exempel vad gäller kapaciteten på hemsidor. Det gäller de berörda myndigheterna och informationskanalerna. Vi behöver kanske inte ens invänta resultatet från MSB:s utredning för att tala om för dem att de har för låg kapacitet i krislägen. Den slutsatsen tror jag att man kan dra relativt fort. Jag föreställer mig också att en och annan myndighet redan har dragit den slutsatsen. Det här återspeglar kanske en flera decennier lång syn på arbetet med svenskt civilförsvar och krisberedskap. Vi har trott att det är lite tryggare och säkrare och att allt är lite bättre än det kanske egentligen har varit. har vi börjat öppna ögonen för vad som behöver göras, och det är i allt väsentligt bra. Jag vill fråga ministern om man inom ramen för annan krisberedskapsverksamhet redan nu har börjat dra slutsatser av framför allt överbelastningsfrågan. Det gäller inte bara när det går ut ett VMA. Det kan vara även i andra situationer när folk söker information. Vi hade ett andra terrordåd på för inte alltför länge sedan. Då var informationskanalerna också hårt belastade. Det finns en rad andra situationer som skulle kunna inträffa, då det kanske till och med är på riktigt, och folk behöver söka information men upplever att de inte får den. Jag upplevde att informationen genom medierna och från polisen under terrordådet var god nog, om än inte väldigt bra. En massa felaktig information snurrade också runt i olika sammanhang, till exempel om skottlossning på fel ställen. Även där tror jag att just den här formen av information spelar en viktig roll. När det gäller information tror jag att man behöver ta ett större grepp vad gäller just kapacitetsfrågan, så att man ser till att de riktiga informationskanalerna alltid finns tillgängliga. De oriktiga informationskanalerna, ryktesspridning på sociala medier och ryktesspridning genom medierna, ska alltid ha en faktabaserad motpart som inte klappar ihop i ett krisläge. 26 Justitie- och inrikesminister (S): Det finns flera pusselbitar och delar här. Det är problematiken med VMA när det gick ut ett felaktigt meddelande. Det har sitt särskilda spår. MSB tittar på det specifikt, för att se vad som gick fel och hur det kan förebyggas. De kommer som sagt tillbaka till mig , och jag svarar gärna på en skriftlig fråga efter det. Det är en del av det. Vi har också terrordådet på . I fråga om det har vi också gett en särskild utredare i uppdrag att titta på vad som hände och utvärdera insatsen, hur man agerade. Den allmänna bilden jag har är trots allt att vi hade en sådan beredskap att när det hände i agerade myndigheterna väldigt snabbt, framför allt polis och sjukvård. De var snabbt på plats, kunde gripa gärningsmannen och ta hand om de skadade på ett bra sätt. Sjukvården i gick snabbt upp i den beredskap som behövs i sådana situationer. Kollektivtrafiken agerade också, för att förhindra gärningsmannens flykt och andra eventuella dåd. Vi visste ju inte vid det tillfället om det var en enskild händelse eller om det skulle bli fler attacker på andra platser i staden. Men den allmänna bilden är att det fungerar förhållandevis bra. Men ingenting fungerar så bra att det inte kan bli bättre. tar jag emot en utvärderingsanalys av den utredare som har tittat på detta. Sedan har vi hela den stora frågan om det civila försvaret. Efter den andra stora försvarsuppgörelsen gör vi nu en stor insats. – 2018, 2019 och 2020 – går vi in med sammanlagt . Det blir alltså 430 miljoner för att lyfta beredskapen hos det civila försvaret. Det är första gången på åtminstone som vi har det perspektivet. Detta har legat för fäfot . Om det militära försvaret handlar om att slå tillbaka en angripare, handlar det civila försvaret om att skydda civilbefolkningen och understödja det militära försvaret. I försvarsbeslutet om det civila försvaret beslutades att man skulle återupprätta det, men det kom aldrig några pengar. De pengarna kommer . Det är otroligt spännande och roligt att få vara med om att bygga upp den beredskapen igen. En del av de handlar bland annat om att stärka informationssäkerheten och hela it-frågan. Det har gått ut ett antal uppdrag till olika myndigheter. En av aktörerna här är SOS Alarm som ju har en viktig funktion för oss när det gäller både telefonnumret 112 och generellt. Vi förstärker SOS Alarm med . I och med det tillskottet har vi ökat statens andel . De pengarna behövs för att förbättra också SOS Alarm. 27 (M): Tack, statsrådet, för det informativa svaret! Jag tycker att det är bra att vi kan ha en samsyn i de här frågorna och att vi kan träffa överenskommelser som leder oss rätt. Precis som ministern säger har man haft en annan syn på detta. Det är bra att vi nu har en samsyn om hur vi ska framåt. När man pratar om civilförsvar är det viktigt för sinnebilden att förstå att det inte handlar om den gamla tidens civilförsvar, utan det handlar om något mer modernt. Det handlar inte om betongbunkrar som man inte ens vet var de ligger. Man kan springa på dem när man ska bygga annat. Man hittade bland annat en igenfylld betongbunker när man skulle bygga ut genom ; den var det ingen som visste fanns. Det finns massor av sådant som ligger kvar, men som inte ska återupplivas. Både jag och ministern är inne på att det finns mycket viktigare saker att göra, till exempel informationsinsatser. finns det en helt annan sorts hotbild med terrordåd och olyckor som kan inträffa. Det gör att åtgärderna blir annorlunda. Det känns bra att vi nu kommer vidare i detta. Jag ser fram emot att få ta del av slutsatserna från utvärderingen om terrordådet på och från rapporten om falsklarmet . Men detta tackar jag för debatten! 28 Justitie- och inrikesminister (S): Jag tror inte att det finns några stora partipolitiska meningsskiljaktigheter i detta. Vi vill alla ha system som är robusta när det verkligen behövs och som inte går fel. Som sagt, får jag rapporten från när det gäller VMA, den felaktiga signalen . får jag utvärderingen av . Vi går vidare med de satsningar som vi kommer att göra på det civila försvaret, satsningar som upp av en bred majoritet i inom ramen för försvarsuppgörelsen . Det civila försvaret har, som jag sa, legat för fäfot . Det återupprättar vi . Ett av de första tecknen som jag tror att medborgarna kommer att märka av det är att de ska få en skrift som skickas ut till alla hushåll i . Skriften handlar om vad man ska tänka på i händelse av olika kriser eller i värsta fall höjd beredskap. Alla hushåll kommer att få den informationen. Det känner man kanske igen från gamla tider. gick det ut en skrift i fyra eller fem upplagor med rubriken kommer där det stod vad man skulle tänka på. Någon liknande detta, men i mer moderniserad form, kommer MSB att skicka ut till alla hushåll . Det måste vara en trycksak, för man måste också ta höjd för att våra it-system kan bli utslagna. Vi kommer att göra mycket inom ramen för det civila försvaret och för höjningen av beredskapen . Vi har också rejält med pengar avsatta för detta ändamål. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2017/18:29 om jägar-id som giltig märkning av åtelkameror och fällor 29 Justitie- och inrikesminister (S): har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att jägar-id ska anses vara en fullgod identitetsmärkning på viltkameror eller åtelkameror och fällor. Interpellationen ställs bland annat mot bakgrund av det upplysningskrav som föreslås i betänkandet En ny kamerabevakningslag samt det krav som gäller enligt föreskrifter att fångstredskap som används måste vara märkta med användarens namn, adress och telefonnummer. Inom arbetar vi med att ta fram en lagrådsremiss med anledning av förslagen i betänkandet En ny kamerabevakningslag. Utredningens förslag innebär bland annat att tillståndskravet för privaträttsliga subjekts användning av åtelkameror tas bort. Under remissbehandlingen har det kommit in synpunkter från bland annat på utredningens förslag att upplysningsplikten vid kamerabevakning ska omfatta namn på den som är ansvarig för kamerabevakningen. anför att jägar-id enligt jaktkortsregister borde kunna ersätta namn som identifikation vid upplysning om kameraövervakning. Dessa synpunkter kommer att analyseras noggrant under arbetet med lagrådsremissen. När det gäller frågan om märkning av fångstredskap ligger detta inom ansvarsområde. Det ankommer därför inte på regeringen att bedöma vilka krav som ställs på sådana redskap. 30 (M): Tack, ministern, för svaret! Jag förstår att det pågår en process, och jag ser mycket fram emot resultatet av den processen. Interpellationen är ställd mot bakgrund av den växande mängd hot om våld och andra konsekvenser som många jägare upplever när de utövar sin verksamhet. Det gör ju att det kan finnas ett motstånd – själsligt och annat – mot att sätta ut sin identifikation i direkt avläsbart skick i skogen där man inte vet vem som blir arg och upprörd över att det bedrivs jakt. Vi har en bred samsyn i riksdag om att jakt är en viktig del av naturvården och viltvården. De ska bedrivas på ett ansvarsfullt sätt. Det finns regler för hur detta ska ske, men ändå kan det uppstå en situation där det finns personer som har en annan uppfattning. kan det uppstå hotfulla situationer. Det finns till exempel sammanhang där eftersöksjägare. som gör en stor insats för att minska djurs onödiga lidande, får däcken sönderskurna eller bilar sönderslagna. De kan få hotelser och annat i brevlådan eller direkt mellan fyra ögon. Det är mycket olyckligt. Min interpellation syftar till att markera vikten av detta och ställa frågan om man kan uppnå behovet av att identifiera någon som inom den nya lagen kameraövervakar för att kartlägga och identifiera vilt – detta för att kunna bedriva en mer kvalitativ viltvård som risken för hot mot den enskilde skulle kunna minska, åtminstone till en del. Samma form av identifieringskrav finns ju, precis som ministern nämner, när det gäller fångstredskap och där uppstår samma problematik. Vid fångstredskap rör det sig främst om fångst av predatorer för att på det viset gynna faunan eller om fångst av invasiva arter som man har ett ekologiskt intresse av att hålla i schack. Jag förstår det som ministern säger, att det här ligger inom ansvarsområde. Regeringen skriver med jämna mellanrum regleringsbrev till . Regeringen har alltså bemyndigat att göra just detta. Det finns trots allt ett visst politiskt svängrum när det gäller den här formen av frågor. Jag tror att många upplever att märkning av kameror i terräng och märkning av fällor i terräng är jämförbart. Det var också därför jag valde att lyfta in detta i interpellationen. Men jag förstår formalian bakom ministerns svar. Förhoppningsvis kan man ändå skicka någon form av signal till genom regleringsbrev eller annat att frågan om hot och våld mot jägare är viktig. Man kanske inte väljer just denna variant för att underlätta situationen, men jag tror att det finns en outnyttjad potential vad gäller predatorkontroll och kontroll av invasiva arter. Det tycks dock hämmas av att man måste skylta med namn, telefonnummer och adress på fångstredskapet för att kunna använda det och göra det inom lagens alla råmärken. Jag ser fram emot att få höra ministerns tankar på detta område. 31 Justitie- och inrikesminister (S): Först och främst konstaterar jag att det faktum att vi nu kan ta bort tillståndskravet för åtelkamerorna är en mycket stor framgång. Jägarna har länge velat använda sig av kameror på detta sätt. Vi kommer att leverera detta. Det här är faktiskt en fråga som vi socialdemokrater drev i opposition då jag var utskottsordförande i justitieutskottet. När vi sedan kom i regeringsställning och skulle göra en översyn av kameraövervakningslagen för att bland annat utöka möjligheterna att kameraövervaka särskilt brottsutsatta platser och en del andra saker sa vi att vi borde ta med även denna fråga i utredningen så att den får en lösning. ser allt ut att kunna lösas vad gäller detta, och jag vet att detta välkomnas av jägarna. Hot och våld mot jägare är naturligtvis oacceptabelt, och det måste självklart bekämpas. Detta är i första hand en polisfråga. Man får se till att anmäla det, och sedan får polisen gripa de gärningsmän som finns. Det problem som lyfter upp handlar om hur man ska märka de kameror som finns ute i skogen. Ett bekymmer är att vi inte fullt ut själva råder över detta. I botten finns EU:s dataskyddsförordning, som kommer att träda i kraft . Den gäller likt alla EU-förordningar direkt som svensk lag. I denna förordning är det tydligt att det måste finnas en uppgift på kameran om vem som är ansvarig för den och för övervakningen. Detta gäller som sagt alla kameror som sitter uppe och inte bara dem vi talar om . Skulle det i så fall räcka med ett jägar-id? Det skulle det göra för myndigheternas vidkommande så att de kan se vem som är ansvarig för övervakningen. Problemet är att dataskyddsförordningen inte bara tar hänsyn till att myndigheterna måste veta detta. Syftet med förordningen är att allmänheten ska kunna veta vem som övervakar om man har hamnat på en bild från någon av dessa kameror. Allmänheten måste alltså veta det. Jägar-id:n är för övrigt sekretessbelagda. Det finns ingen automatisk tillgång från allmänhetens sida till dessa id:n och vem som står bakom varje identitet. Detta gör att det är svårt att hävda att vi skulle leva upp till dataskyddsförordningen om vi gör en sådan reglering. Så ser problematiken ut. Vi är inte färdiga i analysen . De förslag som läggs fram i utredningen är ganska detaljerade när det gäller exakt vad som ska framgå. Vi tittar fortfarande på om det behöver vara så detaljerat, men det får vi återkomma till när vi presenterar lagrådsremissen . Det viktiga är att man ser vem som står bakom kameran, alltså vem som har ansvar för den. Det är oftast en privatperson, men det kan också vara en organisation som står bakom den. Oavsett hur det är ska det redovisas. Vi återkommer som sagt om hur detta ska regleras i detalj. Problemfrågan är dock att vi är bundna av dataskyddsförordningen. Vad gäller och fällorna finns regleringen hos . Dessutom ligger detta inte under mitt departement utan ett annat departement. 32 (M): Tack för fyllnadssvaret! Jag håller helt och hållet med om att det är dataskyddsförordningen som finns som grund här. Den gör att hur vi än vänder och vrider på detta kommer någon form av förändring att ha skett som uppnår det som vi nu talar om. Vi tog upp jägar-id:n. Poängen är att allmänheten ska kunna veta vem som övervakar vid varje givet tillfälle om man söker efter detta. Jag är inte helt säker på om uppgiften om att jägar-id:n är sekretessbelagda stämmer. Jag var av uppfattningen att man kan höra av sig till för att utröna vem som har ett visst jägar-id, även om hela registret inte är tillgängliggjort i form av öppna data. Man kan möjligen kontrollera vad som egentligen stämmer. Jag var av en annan uppfattning än ministern, och det går säkert att utröna vad som stämmer. Jag har åtminstone själv genom kunnat ta reda på en god väns jägar-id för inte alltför länge sedan. På något sätt går det alltså ändå att komma åt. Jag vet dock inte om det går åt det andra hållet, alltså om man har ett jägar-id och vill få reda på vem som har detta. Det kan finnas olika dimensioner av det hela. Hur man än vänder och vrider på det här skulle en variant kunna vara att man möjliggör för att ett jägar-id kan användas på eller genom att man på annat sätt kontaktar för att få reda på vem som har det.