prot · H409101 · 2017-04-27 00:00:00 — Då skulle jag vilja veta om landsbygdsminister gör någon ansats till att förhandla om avtalet med . I de samtal jag har hört på egen hand verkar denna dörr vara ganska stängd. Men om den nu är öppen på glänt är det välkommet. 217 (S) replik: Först vill jag säga att beslutet är fattat och behöver analyseras och tittas på. har länge varit en av de stater i EU som har drivit på för mer hållbara fiskemetoder. Det tycker vi att ska fortsätta med. Det kommer att bli extra viktigt att ytterligare förordna för nyare och mer selektiva redskap. bör också förhandla om att införa trålförbud på de områden som godkänns som Natura 2000-områden. 218 (L) replik: Jag tror inte att är speciellt förvånad över att frågan trots allt lyfts. Vi som har deltagit i fiskedebatten här känner att detta är en oerhört stor positionsförändring från Socialdemokraterna och ett oväntat beslut. Det är klart att precis som säger är det inte vi som ska tolka beslutet, utan det är upp till Socialdemokraterna själva att göra det. Jag vet inte när man har tänkt tolka beslutet, men som det uppfattas av oss andra som sitter vid sidan om är det egentligen ett beslut som ligger helt i linje med den politik som till exempel har drivit. Från Liberalernas sida är vi inte för att man trålar så att man förstör stora naturvärden. Men man måste ändå veta vad som pågår. Om man inte vet det kan man besöka dem som utvecklar trålare. Jag skulle vilja påstå att det har skett en fantastisk utveckling av trålare, och det beror mycket på det tryck som har funnits för att man ska kunna fiska på svenskt vatten i känsliga områden. För det första undviker man många områden, och för det andra måste man där man fiskar ha redskap som är skonsamma mot miljön. I samband med den diskussion som har pågått har forskare från bland annat havsfiskelabbet i sagt att man inte ens på bottnar som har fiskats – man har tittat på bottnar i bland annat – har sett de här skadorna som vi står och beskriver här i . Det blir ju lite märkligt. Men jag kan ge en chans till att utveckla detta. 219 (S) replik: Vårt beslut handlar om bottentrålning, och det är inte den metoden man använder sig av när man fiskar räkor. I diskussionerna om bottentrålning vid vår kongress handlade det om när man är nere och plöjer på havsbottnen och fördärvar det som finns där. Det har varit den stora frågan, och det är det som har gjort att det finns ett motstånd mot den typen av trålning. Sedan finns det ju andra typer av trålning också med användning av selektiva redskap som inte skadar våra bottnar. Det har vi inga problem med. 220 (L) replik: Det är det här som blir lite av ett problem när vi diskuterar: att vi kanske diskuterar olika saker lite grann. Då är det bra om vi reder ut begreppen. Trålfiske efter räkor är bottentrålning per definition. Sedan kan inte en sådan bottentrål beskrivas som att den plöjer bottnen, för de båtar man har, åtminstone i det småskaliga fisket, har ingen möjlighet att dra en trål som plöjer i bottnen. En stor del av den redskapsutveckling som har skett har handlat om bränsleförbrukning. Då gäller det att man lyfter upp redskapen så mycket som det över huvud taget är möjligt och får så lite friktion som möjligt. Detta har det av rent ekonomiska skäl varit viktigt att utveckla. När det gäller det här med selektiviteten och att det blir mycket enklare om man får en selekterad och färdigsorterad fångst selekterar man först själva räkfångsten, och har man risten som sorterar bort fisken. Det är alltså ett mycket sofistikerat redskap. När man sänder signalen till räkfiskare att ett parti vill förbjuda bottentrålning är budskapet alldeles klart och de känner sig hotade till sin existens. Om det inte handlar om att förbjuda svenskt räkfiske får väl Socialdemokraterna gå ut och tolka detta så att det blir tydligt. 221 (S) replik: Det finns en stor oro för hur våra hav och bottnar mår. Det är ju det som är anledningen till det här förslaget. Vi får återkomma och ge ytterligare svar när vi har analyserat den här motionen. 222 (KD): Jag yrkar bifall till reservation 8, som är en KD‑reservation om regelförenkling. Det har varit mycket intressant att följa debatten om fiskeripolitik här . Det finns mycket kunskap i miljö- och jordbruksutskottet. Men att man har skaffat sig teoretisk kunskap om en fråga behöver inte betyda att man alltid hamnar rätt. Jag sitter inte i detta utskott, men jag har ett starkt intresse för frågan. Jag märker att det finns mycket kunskap i utskottet men också olika , och det tar sig olika uttryck. Min bakgrund är att jag kommer från och och har fiskat tillsammans med min far och mina bröder. Vår släkt har fiskat . Det har inneburit stora umbäranden, och man har betvingat stormar. Jag har många härliga bilder från när jag var ute och fiskade med min far, bland annat på och runt omkring i . Jag har ett par reflektioner efter dagens debatt. Den första handlar om bottentrålning. Flera partier säger nej. Andra har en mer nyanserad syn. och är starka anhängare av ett fullständigt förbud mot bottentrålning. Detsamma gäller Socialdemokraterna, som på sin avslutade kongress beslutade att säga nej till bottentrålning. Innebörden av motionen som gick igenom på var att förbjuda på svenska vatten men också att verka för beslut om förbud mot bottentrålning inom hela EU. Med ett trålförbud i det kustnära fisket tar man bort, precis som sa, av räkfisket och av allt kräftfiske. Utan bottentrålning blir det ingen fångst av räkor och liten fångst av bottenlevande fisk som torsk och plattfisk utmed de svenska kusterna. Vi har ju en hel del skyddade områden för att hantera de eventuella risker som fisket kan medföra. Yrkesfisket är självklart intresserat av ett hållbart fiske. Man har dessutom fiskat med bottentrål på ungefär samma ställen, som var inne på, till exempel i Gullmaren där man fiskar på ställen där fisken trivs. Det är därför man återkommer . Fisken trivs där, och det fisket fungerar. Vi stiftar ju lagar i , och ett förbud mot bottentrålning skulle betyda ett slut för svenskt fiske. Så är det. Min andra reflektion gäller kameror ombord. Uppföljningsgruppen, med från som ordförande, skriver i sin rapport: ”I det fortsatta arbetet är det viktigt att utveckla kontrollen så att olagligt utkast av fisk förhindras. Ett sätt kan vara att inleda en försöksverksamhet med kamerakontroll. Det är viktigt att landningsskyldigheten kan säkerställas och att får information från regeringen om vilka resultat som förstärkningen av fiskerikontrollen har gett.” Jag kan förstå om taxichaufförer, polismän och ordningsvakter kan behöva kamerakontroll, för att inte tala om vissa offentliga utsatta platser. Men då handlar det om säkerhet. Det gör inte det här. Här ska människor kontrolleras utifrån att de ses som potentiella lagbrytare. Jag förstår inte att uppföljningsgruppen, som ju har djupa insikter om fisket, ställer sig bakom att kameraövervakning skulle prövas. Hur tänker ni? Det skulle vara intressant att höra hur det här skulle utformas, var kamerorna ska sitta och vad det är som ska kontrolleras. Vi talar med stolthet om integritet i andra sammanhang, men här gäller tydligen inte den principen. Vi talar om yrkesfiskare, som är ansvarfulla företagare. VMS‑systemet sänder signaler som gör det möjligt att se var båten befinner sig. När fisken är fångad skriver man in i loggboken vad man har fått. Sedan sker en avräkningskontroll vid landningen av fångsten, och man godtar en felmarginal på . Det kan vara svårt för en yrkesfiskare när det är tufft väder att uppskatta hur mycket fisk man har fått. Säg att det är som han skriver in i loggboken, och så visar det sig vara . Då överstiger man marginalen och blir bötfälld. Skulle inte den här kontrollen, som jag ändå tycker kan försvaras, kunna vara tillräcklig? Kameraövervakning innebär en inhuman syn på en yrkeskår. Att den frågan får politisk uppbackning tycker jag är beklämmande. Som jag sa är personlig integritet viktig i andra sammanhang, men inte just här. Här är det tydligen fritt fram att kränka den integriteten. Min tredje reflektion gäller säl och skarv. Jag tror att jag nöjer mig med sälen med tanke . Flera talare har varit inne på det här. Vi hörde om det på ett seminarium . Jag tror att vi är ganska överens. kommer jag att använda siffror som kanske inte är på decimalen rätt: En säl äter 5–fisk . Det finns enligt uppgift 24 000 sälar i . Säg att den siffran stämmer – att varje säl äter fisk. Gånger gånger 24 000 sälar går det då åt drygt fisk . Det är en katastrof för fisket; det förstår var och en. Sälarna gör det garnfiske som många säkert skulle förespråka omöjligt. Det blir som ett dukat smörgåsbord för sälen, som det uttrycktes på seminariet. Att ersätta trålen med garnfiske saboteras helt enkelt av sälarna. Jag lämnar skarven därhän, fru ålderspresident, men innan jag kommer i hamn vill jag nämna något om ålen. råder ett generellt förbud mot att fiska ål för den som saknar särskilt tillstånd. För att få tillstånd att fiska ål måste man tidigare ha haft ett sådant tillstånd. Vissa sötvatten i är undantagna från förbudet. Där är det alltså möjligt för fritidsfiskare att fiska ål. Till följd av de strängare reglerna har antalet ålfiskare halverats . Även fångstmängderna har halverats . Jag vill avsluta där jag började. Det är glädjande att det pelagiska fisket i huvudsak fungerar, framför allt tack vare överförbara fiskerättigheter. Jag tror att sådana rättigheter kommer också inom det demersala fisket. Det är nödvändigt . Men det måste komma underifrån, som det gjorde med det pelagiska fisket, inte ovanifrån från politiker och myndigheter. Det finns en positiv utveckling mellan Havs‑ och vattenmyndigheten och yrkesfiskarna. Den dialogen, som vi har saknat tidigare, är väldigt positiv. 223 (V) replik: Det är bra att berättar att han själv är fiskare så att vi vet varifrån han kommer. Vi som politiker har, när vi fattar beslut, ett ansvar att ha ett större perspektiv än ett intresse. Det är därför vi ofta ligger på en högre abstraktionsnivå och kanske inte går in på alla detaljer. Vad gäller bottentrålning skulle jag vilja ställa en fråga till . Menar att det förbud mot bottentrålning som man har haft i områden i till exempel inte innebär en positiv skillnad för den biologiska mångfalden och reproduktionen och för fisket i sig? Jag tycker att det är viktigt för branschen i sig att man värnar bestånden, för gör man inte det har man till slut ingenting kvar att fiska. Se till exempel på ålen, som Utbult själv nämnde. Vad gäller den konkreta frågan om den försöksverksamhet med kamerakontroll som vi tar upp i rapporten vill jag understryka att vi säger att det ska vara just en försöksverksamhet i de sammanhang där man tror att det kan fungera. Bakgrunden till detta är att vi noterat att det finns rapporterade felaktigheter vid de landningskontroller som har gjorts. Vi säger också att det inte ska vara en generell kameraövervakning. Det är därför jag använder ordet kamerakontroll – det ska vara selektivt mot den fisk som man landar. Fler detaljer än så nämner vi som bekant inte i rapporten, men vi tycker att det här kan vara ett spår som man kan testa för att säkerställa att man landar rätt. 224 (KD) replik: Jag hörde säga i sitt anförande att han inte vet vad som finns under havsytan. Det är ju riktigt; det ser man inte mycket av. De som har fiskat , däremot, vet ganska bra hur fisken rör sig, hur den fungerar och hur man ska hantera den på bästa sätt. Jag tänker inte be om ursäkt för att jag kommer från en familj som har fiskat . Det vill jag gärna säga. Min fars två kusiner har också jobbat här i som talespersoner för . Vi som är riksdagsledamöter har naturligtvis ett större perspektiv också när det gäller riket i stort. Jag är inte så säker på att , med all den kunskap han har, kan vara riktigt säker på att det är just förbudet mot bottentrålning som är orsaken till att det finns mer fisk i havet, till exempel i . Det tror jag inte att du riktigt kan belägga, . Men det är ett bra sätt att förklara det – kanske lite enkelt också. Jag skulle vilja fråga hur det är tänkt eftersom jag får höra att man ska kontrollera kameraövervakning. Jag förstår inte riktigt hur det är tänkt, om man ska kontrollera kamerorna. Vad är det man ska kontrollera – är det inte yrkesfiskarna och hur de hanterar sin fisk, hur de väger fisken och hur det fungerar? Var ska kamerorna sitta? Hur är det tänkt? Kan du förklara lite för mig som inte förstår riktigt hur det här ska genomföras? 225 (V) replik: Detta om trålningsförbudet i , som jag tror har funnits , står i en forskningsrapport som vi nämner i vår rapport. Jag tror att det var som tog fram den. Det är ju fler än fiskarna som fiskar som vet hur det ser ut under havsytan. Det är till exempel forskare, och många forskare konstaterar att bottentrålning, åtminstone i dess konventionella mening, har en väldigt negativ inverkan på den biologiska mångfalden bland havslevande bottenarter. Det är också därför, , som har fattat beslut om att sträcka ut ett bottentrålningsförbund så långt ut som EU tillåter. En fråga där till : det ett dåligt beslut? Är det ett beslut som vill riva upp? Om ni inte tycker det, då tillstår ni ju faktiskt att det är viktigt att vidta åtgärder mot bottentrålning. Vad gäller kamerakontrollen nämner vi som sagt inga detaljer i rapporten, men självklart ska kamerorna sitta på båtarna. Det är ju hela tanken. Att hela båtarna behöver filmas tror jag inte att det är någon som tänker sig, utan det är selektivt mot det som landar. Det är i alla fall det som vi har resonerat kring. 226 (KD) replik: När du säger att du har det här stora perspektivet säger du ändå att du stöder dig i stort sett helt på forskning. Det som har hänt är att Havs‑ och vattenmyndigheten har öppnat dörrarna för yrkesfiskarna så att de har kommit in och fått delge sina kunskaper. har man förlitat sig på forskning. När ministern och jag debatterade här ställde jag frågan vad det var han förlitade sig på i det fallet. Var det bara forskning, eller var det också en dialog med yrkesfisket? Svaret jag fick då var att det är forskningen som gäller. har det hänt rätt mycket. Man har också bjudit in duktiga politiker, som sitter med och pratar om det här. Där har det faktiskt hänt mer, tycker jag, och jag tycker att borde göra lite annat än att enbart lyssna på forskningen. Lyssna gärna på yrkesfiskarna! Du kanske har synen på det här att det är lite smått. Det är inte så många; det är kanske 1 000 företag. Men lyssna på dem! De vet vad som händer både på och under ytan. Jag kan inte riktigt släppa det här med kameran och hur det ska övervakas. Vi talar om integritet och personlig integritet i andra sammanhang, men det gäller tydligen inte yrkesfisket. Kameran ska på något sätt ställas på båten. Den ska naturligtvis övervaka hur de här personerna agerar. Jag tycker att det är djupt kränkande. Det är också otroligt sorgligt att så många av politikerna har ställt sig bakom den här intentionen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 18 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2016/17:468 Uttalande om inbrottsstatistik av (M) till statsrådet (S) 2016/17:469 Korrekta personuppgifter hos myndigheter av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2016/17:470 Export av vår miljöpåverkan av (M) till miljöminister (MP) 2016/17:471 Ekonomiskt stöd till svensk film av (M) till kultur- och demokratiminister (MP) 2016/17:472 och FN:s jämställdhetsarbete av (M) till utrikesminister (S) 2016/17:473 Åtgärder mot utländska stöldligor av (KD) till justitie- och migrationsminister (S) § 19 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2016/17:1277 Äldre som drabbas av undernäring av (M) till statsrådet (S) 2016/17:1278 Handel med id-handlingar av (M) till finansminister (S) 2016/17:1279 Ombildning till ägarlägenheter av (M) till statsrådet (MP) 2016/17:1280 Införandet av nationell läkemedelslista av (L) till statsrådet (S) 2016/17:1281 Trygghet för barn till samkönade föräldrar av (L) till justitie- och migrationsminister (S) 2016/17:1282 Statens anslag för att träna ledarhundar av (M) till statsrådet (S) 2016/17:1283 Regeringens syn på jämställdhetspolitik av (M) till statsrådet (S) 2016/17:1284 plats i FN:s kvinnokommission av (M) till statsrådet (S) 2016/17:1285 Forskning om gödselkoncentrat av (M) till statsrådet (S) 2016/17:1286 och FN:s kvinnokommission av (M) till utrikesminister (S) 2016/17:1287 Vardagsbrotten av (M) till statsrådet (S) 2016/17:1288 Rymdstrategi av (L) till statsrådet (S) § 20 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2016/17:1184 Lösning på bristen på tolkar av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2016/17:1197 Organiserad brottslighet av (S) till justitie- och migrationsminister (S) 2016/17:1240 Läskskatt av (M) till statsrådet (S) 2016/17:1222 Verkställande av avvisningsbeslut av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2016/17:1223 Personer som gömmer sig efter utvisningsbeslut av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2016/17:1238 Kulturmiljöer på landsbygden av (M) till kultur- och demokratiminister (MP) 2016/17:1229 Säljakt av (C) till statsrådet (S) 2016/17:1230 Särskilda åtgärder efter terrordådet av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2016/17:1231 Flyttavgifter på pensionsförsäkringskapital av (SD) till statsrådet (MP) 2016/17:1236 En ny uppgraderad cancerstrategi av (M) till statsrådet (S) 2016/17:1232 Kopparstölder i av (M) till statsrådet (S) 2016/17:1233 Hushållsslavar av Amineh Kakabaveh (V) till utrikesminister (S) 2016/17:1241 Höjd resolutionsavgift av (M) till finansminister (S) 2016/17:1235 Mikroplaster i kosmetik av (M) till miljöminister (MP) 2016/17:1239 Hiv och andra smittsamma sjukdomar av (M) till statsrådet (S) 2016/17:1228 ”parasitlag” och agerande av (KD) till utrikesminister (S) 2016/17:1242 Fällfångst av lodjur av (V) till statsrådet (S) 2016/17:1243 Säljakt av (M) till statsrådet (S) 2016/17:1244 Häktet i av (L) till justitie- och migrationsminister (S) 2016/17:1245 Polishögskola i av (M) till statsrådet (S) 2016/17:1248 Småskalig vattenkraft av (M) till miljöminister (MP) 2016/17:1249 Undernärda äldre av (M) till statsrådet (S) 2016/17:1247 för av (V) till utrikesminister (S) 2016/17:1246 Datum för däckbyte av (M) till statsrådet (S) 2016/17:1250 Tandläkarbrist och snabbspår av (M) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) § 21 Kammaren åtskildes . av tjänstgörande ålderspresidenten från dess början till ajourneringen , av tredje vice talmannen därefter till och med § 13, av ålderspresidenten därefter till och med § 15 anf. 146 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med § 15 anf. 164 (delvis) och av tjänstgörande ålderspresidenten därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 3 Anmälan om kompletteringsval § 4 Utökning av antalet suppleanter § 5 Val av extra suppleant § 6 Anmälan om faktapromemoria § 7 Ärenden för hänvisning till utskott § 8 Medborgarskap, Migration och asylpolitik, Anhöriginvandring och Arbetskraftsinvandring betänkande 2016/17:SfU14 betänkande 2016/17:SfU15 betänkande 2016/17:SfU16 betänkande 2016/17:SfU17 1 (S) 2 (M) 3 (S) replik 4 (M) replik 5 (S) replik 6 (M) replik 7 (SD) 8 (M) replik 9 (SD) replik 10 (M) replik 11 (SD) replik 12 (MP) 13 (M) replik 14 (MP) replik 15 (M) replik 16 (MP) replik 17 (SD) replik 18 (MP) replik 19 (SD) replik 20 (MP) replik 21 (C) 22 (SD) replik 23 (C) replik 24 (SD) replik 25 (C) replik 26 (L) (forts. § 10) 27 TREDJE VICE TALMANNEN Regeringen och medlemskap i kvinnokommission 28 (M) 29 Statsrådet (MP) 30 (M) 31 Statsrådet (MP) Omröstningen om inträde i FN:s kvinnokommission 32 (SD) 33 Statsrådet (MP) 34 (SD) 35 Statsrådet (MP) Stöd till samlingslokaler på landsbygden 36 (C) 37 Statsrådet (S) 38 (C) 39 Statsrådet (S) 40 (S) 41 Statsrådet (S) 42 (S) 43 Statsrådet (S) 44 (MP) 45 Statsrådet (MP) 46 (MP) 47 Statsrådet (MP) 48 (L) 49 Statsrådet (S) 50 (L) 51 Statsrådet (S) 52 (M) 53 Statsrådet (MP) 54 (M) 55 Statsrådet (MP) 56 (KD) 57 Statsrådet (S) 58 (KD) 59 Statsrådet (S) och EU:s fiskeavtal med fattiga länder 60 (V) 61 Statsrådet (MP) 62 (V) 63 Statsrådet (MP) 64 (S) 65 Statsrådet (S) 66 (S) 67 Statsrådet (S) Idéburna aktörer i välfärden 68 (MP) 69 Statsrådet (S) 70 (MP) 71 Statsrådet (S) Den vetenskapliga grunden för regeringens klimatsatsningar 72 (M) 73 Statsrådet (MP) 74 (M) 75 Statsrådet (MP) 76 (C) 77 Statsrådet (S) 78 (C) 79 Statsrådet (S) 80 (SD) 81 Statsrådet (MP) 82 (SD) 83 Statsrådet (MP) Regeringens mål för ekologisk produktion 84 (M) 85 Statsrådet (S) 86 (M) 87 Statsrådet (S) Tillgången till socialt och ekologiskt hållbara varor 88 (S) 89 Statsrådet (MP) 90 (M) 91 Statsrådet (S) 92 (M) 93 Statsrådet (S) 94 (M) 95 Statsrådet (S) 96 (M) 97 Statsrådet (S) 98 (M) 99 Statsrådet (MP) 100 (M) 101 Statsrådet (MP) Stöd till demokratiska rörelser i världen 102 (M) 103 Statsrådet (MP) 104 (M) 105 Statsrådet (MP) En gemensam statlig molntjänst för myndigheternas it-drift 106 (MP) 107 Statsrådet (S) 108 (MP) 109 Statsrådet (S) 110 TREDJE VICE TALMANNEN § 10 (forts. från § 8) Medborgarskap, Migration och asylpolitik, Anhöriginvandring och Arbetskraftsinvandring (forts. SfU14, SfU15, SfU16 och SfU17) 111 (SD) replik 112 (L) replik 113 (SD) replik 114 (L) replik 115 (KD) 116 (V) (Beslut fattades under § 13.) § 11 Tillgång till betalkonto med grundläggande funktioner betänkande 2016/17:FiU33 117 (V) 118 (S) (forts. § 14) § 12 Beslut om ärende som slutdebatterats UU11 för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd § 13 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SfU15 Migration och asylpolitik § 14 (forts. från § 11) Tillgång till betalkonto med grundläggande funktioner (forts. FiU33) 119 (V) replik 120 (S) replik 121 (V) replik 122 (S) replik 123 (M) 124 (V) replik 125 (M) replik 126 (V) replik 127 (M) replik 128 (C) 129 (V) replik 130 (C) replik 131 (V) replik 132 (C) replik 133 (M) (Beslut skulle fattas .) § 15 Väg- och fordonsfrågor betänkande 2016/17:TU14 134 (MP) 135 (S) 136 (M) 137 (S) replik 138 (M) replik 139 (S) replik 140 (M) replik 141 (MP) replik 142 (M) replik 143 (MP) replik 144 (M) replik 145 (SD) 146 (C) 147 (MP) replik 148 (C) replik 149 (MP) replik 150 (C) replik 151 (S) replik 152 (C) replik 153 (S) replik 154 (C) replik 155 (V) 156 (C) replik 157 (V) replik 158 (C) replik 159 (V) replik 160 (L) 161 (V) replik 162 (L) replik 163 (V) replik 164 (L) replik 165 (S) replik 166 (L) replik 167 (S) replik 168 (L) replik 169 (KD) 170 (V) (Beslut skulle fattas .) Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2016/17:MJU13 171 (M) 172 (SD) 173 (C) 174 (V) 175 (M) replik 176 (V) replik 177 (M) replik 178 (V) replik 179 (S) 180 (V) replik 181 (S) replik 182 (V) replik 183 (S) replik 184 (M) replik 185 (S) replik 186 (M) replik 187 (S) replik 188 (MP) 189 (M) replik 190 (MP) replik 191 (M) replik 192 (MP) replik 193 (V) replik 194 (MP) replik 195 (V) replik 196 (MP) replik 197 (L) 198 (KD) 199 (MP) replik 200 (KD) replik 201 (MP) replik 202 (KD) replik 203 (V) 204 (MP) replik 205 (V) replik 206 (MP) replik 207 (V) replik (Beslut skulle fattas .) Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2016/17:MJU14 208 (M) 209 (SD) 210 (C) 211 (V) 212 (L) 213 (S) 214 (M) replik 215 (S) replik 216 (M) replik 217 (S) replik 218 (L) replik 219 (S) replik 220 (L) replik 221 (S) replik 222 (KD) 223 (V) replik 224 (KD) replik 225 (V) replik 226 (KD) replik (Beslut skulle fattas .) § 18 Anmälan om interpellationer § 19 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 20 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 21 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2017