prot · H40971 · 2017-02-21 00:00:00 — Kommunerna tar även i mycket större utsträckning än tidigare fram detaljplaner och ser till att det finns mark som kan bebyggas, och detta är en viktig orsak till att vi nu har ett mycket högre byggande än under den förra mandatperioden. Byggandet är mer än fördubblat mot hur det var tidigare, och till syvende och sist är det ändå om vi klarar av att bygga i den takt och omfattning som behövs som avgör om människor har någonstans att bo. De svenska byggföretagen anstränger sig också mycket mer . Det är till och med så att de har brist på folk när det gäller bostadsproduktionen. Man uppskattar inom industrin att vi kanske skulle behöva 40 000 personer till för att klara av de byggnadsprojekt som man åtar sig. jobbar många övertid för att man ska klara av det. Jag kan hålla med om att vi skulle behöva tänka mer nytt och större. Dock är strandskyddet det enda egentliga och konkreta som tar upp, och det är knappast någon ny fråga. Jag tror att föregående regeringar jobbade med frågan under alla sina utan att lyckas komma med något vidare bra förslag, och detta är skälet till att vi återigen tar ett omtag i den frågan och ska försöka göra det som den förra regeringen inte lyckades med. När det gäller det tillkännagivande som jag tror att interpellanten hänvisar till där S, MP och V går emot sker det med hänvisning till att detta arbete redan pågår, så det är det som deras reservation syftar till. När det gäller uthyrningen av privatbostäder, som det också fanns en fråga om, har vi gett ett särskilt uppdrag till Statskontoret, men det är också så att de 10 miljonerna har börjat få effekt. Det finns ett antal kommuner som tar ansvar genom att ha en bostadsförmedling gentemot de privata. Det fungerar, men det skulle kunna fungera ännu mycket bättre. 102 (M): Det brinner i knutarna, om man säger så, eftersom vi har en sådan akut bostadsbrist i och med att vi har fått så många nyanlända som ska kommunplaceras. Det jag tror har varit hindret är att vi inte har en positiv flyttkarusell som man har i många andra länder och som innebär att när man är ung bor man på ett visst sätt och när man är äldre bor man på ett annat sätt. Något som jag tyckte var väldigt positivt som vi hade när alliansregeringen styrde var subventionen för trygghetsboende. Jag kommer från , där det inte byggdes särskilt mycket, men när trygghetsboenden kom till frigjordes villorna, och då blev det en positiv flyttkarusell. Den subventionen togs bort av den nuvarande regeringen, så det vore bra om ministern kunde säga någonting om varför. Det är en utmärkt form. Flyttkaruseller kan man prata om i negativa ordalag, och i SKL:s skrivelse ser man det lite mer negativt. Men jag ser en flyttkarusell som någonting positivt om man gör det på ett bra sätt och om det finns attraktiva bostäder för varje skede i livet. finns det snarare positiva inslag som gör att människor bor kvar i alldeles för stora lägenheter och villor. Jag såg en intervju med bostadsministern där han sa ungefär att äldre har gott om plats medan unga och familjer ofta har det trångt, och det är ju precis så det är. För att få en ökad rörlighet på bostadsmarknaden vill bostadsminister se en rejäl sänkning av reavinstskatten, som han i en intervju med kallar för det största bekymret på skatteområdet just , men då gick regeringskamraten direkt ut och höll inte med. Vad händer i den frågan? Kommer det något förslag? I utredningsbetänkandet SOU 2015:109 identifieras 39 kommuner där det på statlig mark finns en möjlighet till bostadsbyggande. Det tycker jag är väldigt intressant. Uppdraget bygger på att det finns ett behov av att möjliggöra avyttringar eller upplåtelse av statlig mark – ministern hade också det med i svaret. Det kan även finnas fastigheter inom statligt ägda fastighetsbolag som skulle kunna avyttras i syfte att nyttjas för bostadsbyggande. Vad händer där? SOU:n kom ju 2015. 103 Statsrådet (MP): Vi fattar väldigt många beslut . Vid varje regeringssammanträde fattar vi nya beslut på det här området. Det handlar delvis om att genomföra det bostadspaket som jag och lade fram , efter det att jag hade tillträtt. Det fungerar i stor utsträckning bra, tycker jag. Vi levererar mängder av beslut. Vi har bland annat tillsatt en särskild förhandlingsperson – landshövdingen i – som ansvarar för frågan om att sälja statlig mark för att kunna bidra till bostadsbyggande. Staten äger ju mark i många kommuner. Vi från staten kan om vi vill, menar jag, bidra även på det sättet till ett ökat byggande. Akademiska Hus är en statlig aktör på området som också kan bidra, om vi från staten vill och talar om det tydligt. Jag ser rörligheten som ett ganska stort problem i det svenska bostadsbeståndet. Det är för liten rörlighet. Vi skulle behöva vidta åtgärder för att öka den rörligheten och bidra till ett effektivare användande av bostadsbeståndet. Det kan vi göra på många olika sätt. Ett sätt är det stöd som vi från regeringen har infört för att bygga äldreboenden. Det tror jag är ganska bra. Som jag nämnde tidigare jobbar Statskontoret med en utredning som handlar om hur man i privatbeståndet ska ge ökade möjligheter till uthyrning av delar av lägenhet, bostad eller villa. Men när det gäller skatterna finns det inget förslag från regeringen. I en intervju tidigare tog jag upp att det inte har gått åt rätt håll. Den borgerliga regeringen höjde ju skatterna under den förra mandatperioden, både räntan och nivån på reavinstbeskattningen. Det bidrar ju inte till en ökad rörlighet, men regeringen har förslag om att ändra på det området. 104 (M): Det är nog rätt att ta av många olika saker på smörgåsbordet för att försöka att hantera den bostadsbrist som vi har. Då gäller det att inte låsa in sig i heliga kor, utan man måste tänka mycket större och mer pragmatiskt, vilket jag tycker att ministern också gav uttryck för i det förra inlägget. Det finns så många onödiga hinder. Jag är inte ingenjör, men det verkar vara bättre att mäta buller inne i huset än utanför huset. Det finns en översyn från om bullerregler. Utifrån landet kan jag höra att man skulle kunna hjälpa till att minska bostadsbristen, men då finns det hinder av olika slag. Det hindrar även näringsverksamhet ute på landsbygden, och det gäller framför allt strandskyddsreglerna. Alliansregeringen försökte ju genomföra lättnader i strandskyddet. Det som då blev problematiskt var ju till exempel vattendiket i . Det är fyllt ibland, men det ses som en vattenspegel, och då får man inte bygga närmare det än . Det finns en del sådana ärenden som är absurda. Kan vi hitta möjliga lösningar på denna problematik tror jag att man kan få fram många fler bostäder. Jag vet att också regeringen vill att hela ska leva. I inland finns det många kommuner som vill ta emot flera. Det är ett sätt att överleva att få fler människor att arbeta inom till exempel välfärden. Många unga flyttar därifrån, men de äldre blir kvar. Där måste det också gå att bygga och bo i attraktiva lägen, självklart med miljöhänsyn. Jag hoppas att översynen av LIS-områden och strandskyddsregleringen kommer att innebära en stor förändring. 105 Statsrådet (MP): Jag får tacka för interpellationen. Det är naturligtvis väldigt viktigt att diskutera bostäder för nyanlända. Det har vi inte gjort för mycket. Framför allt borde vi kanske tidigare ha funderat mer på att bygga mer. Det gäller inte bara den förra regeringen utan också regeringen innan den. Vi har byggt upp en stor brist på bostäder i . Det kommer inte att vara så lätt att lösa, utan det kommer att ta att komma till rätta med de problemen. Vi måste se på en mängd olika frågor. Det finns ingen enkel liten lösning som vi kan använda för att hantera detta. Det måste till en mängd åtgärder inom en rad olika områden. Överläggningen var härmed avslutad. § 22 Svar på interpellation 2016/17:287 om kopparnätet och nivån för samhällsomfattande tjänster 106 Statsrådet (MP): har frågat mig om jag avser att höja SOT-nivån, alltså nivån för samhällsomfattande tjänster, och vad jag avser att göra för att Telias nedstängning av kopparnätet endast ska ske i takt med att fullgoda alternativ byggs ut. Utbyggnaden av fibernäten och ökad mobiltäckning gör det möjligt att avveckla kopparnäten. Regeringen har visionen om ett helt uppkopplat , eftersom det skapar förutsättningar för att bo, leva och verka i hela landet. De nya målen i bredbandsstrategin innebär dels en ambitionshöjning till 2020, då bör ha tillgång bredband om , dels ett nytt mål till 2025. Det nya målet innebär att bör ha tillgång till bredband om minst i hemmet och på arbetet, resterande bör ha tillgång till minst , och – ungefär som där jag bor – bör ha tillgång till minst . Målen innebär också att bör alla ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet där de normalt befinner sig. Samhällsomfattande tjänster är det minimiutbud av tjänster, exempelvis telefoni och funktionell tillgång till internet av viss angiven kvalitet, som ska vara tillgängliga för alla användare med rimliga krav till ett överkomligt pris. innebär den funktionella tillgången till internet att en anslutning till internet ska vara utformad så att en slutanvändare som begär det kan ta emot data med en hastighet om lägst . Tillgången till har i princip tillgodosetts genom tillståndskraven i 800 MHz-bandet. I slutbetänkande föreslås en avsevärd höjning av SOT-nivån. Regeringen aviserade redan i bredbandsstrategin, som antogs av regeringen , att ge i uppdrag att se över denna nivå. – , hoppas jag – får PTS uppdraget. Därefter tar regeringen ställning i frågan efter sedvanlig beredning i . Regeringen avser även att i arbetet med översynen av EU-direktiven om elektroniska kommunikationer eftersträva teknikneutrala regleringslösningar. Bredband respektive funktionell tillgång till internet sammanfaller i allt högre utsträckning som begrepp eftersom digitala tjänster kräver allt snabbare bredbandsuppkoppling för att fungera. äger merparten av kopparnäten och har rätt att göra förändringar i dessa. är också ett börsnoterat företag och en av flera aktörer på en konkurrensutsatt marknad. Som aktieägare kan regeringen påverka styrelsesammansättningen men inte detaljerat bestämma hur företaget sköter verksamheten. Det är Telias ledning och styrelse, inte regeringen, som har ett ansvar att fatta affärsmässiga beslut bland annat rörande investeringar, såsom förändringar i näten, till exempel om att avveckla kopparnätet. I detta ligger också att bolaget agerar på ett sådant sätt att goda och långsiktiga kundrelationer upprätthålls. Det är dessutom oerhört viktigt att korrekt information om uppsägning och om ersättningslösningar når ut till dem som kommer att beröras så att de kan teckna nya abonnemangsavtal. har ett väldigt stort ansvar för att se till att informationen når konsumenter och kommuner . Regeringen följer detta och frågan i övrigt noggrant. 107 (V): Jag har ställt min interpellation till digitaliseringsminister för att lyfta upp frågan om Telias nedsläckning av kopparnätet. Frågan är inte helt ny. Men ministern har fattat beslut om en ny bredbandsstrategi för , vilket innebär att bredband ska byggas ut till hela . Då kommer även denna fråga i ett annat ljus. Vi befinner oss nu i ett teknikskifte där vi ska gå från kopparnät till fibernät, från nät med motstånd och värmeförluster till ljusets hastighet. Jag vill tacka ministern för svaret. För att vi ska förstå hur många som berörs av Telias nedsläckning av kopparnätet har jag skrivit ut en lista över alla de platser det gäller. Jag tänkte nu överlämna listan till ministern. Det är en lång lista. (Statsrådet (MP): Gäller det dem som är kvar?) Det här gäller dem som har tagit beslut om nedsläckning för . (Statsrådet (MP): Varför är inte tidigare berörda med?) Dem hade jag förstås också kunnat ta med. Då hade listan blivit dubbelt så lång. Denna lista är på totalt 17 sidor, och 90 kommuner berörs. Jag ska inte säga att det är fel att stänga ned på alla dessa platser – på vissa platser finns det bredband – men problemet är att väldigt många berörs. För många ser det ut som för de boende i Älvsbacka, som ligger utanför , som i sin tur ligger utanför . Där kommer att släcka ned kopparnätet . Efter det tvingas man till mobila lösningar. vill då teckna ett ettårsavtal för tjänsterna. Men det är inte säkert att de boende i Älvsbacka behöver ett sådant, för så fort tjälen är ur backen kommer byalaget tillsammans med kommunens stadsnät att dra fram fiber. Trots detta tvingas de nu till två teknikbyten innan de har fått den nyaste tekniken. Det skulle jag inte kalla ett bra teknikskifte. Jag tycker därför att det är viktigt att vi inom politiken agerar. I min interpellation förslår jag två vägar. Det första alternativet är att regeringen genom sitt betydande ägande i styr upp bolaget så att nedsläckningen sker efter att fiberutbyggnad har genomförts. självt har avvisat detta och menar att det skulle kräva mycket av dem att hålla reda på alla de fibernybyggnationer som pågår. Minister säger själv i sitt svar att regeringen inte detaljerat kan bestämma hur bolaget sköter verksamheten. Det andra alternativet som jag föreslår är att man lagstiftningsmässigt höjer den så kallade SOT-nivån, som är en miniminivå för samhällsomfattande tjänster. Det är den nivå som alla medborgare i ska ha. Ministern hänvisar i sitt svar till förslag – jag håller upp betänkandet här. Det är en kommitté som jag själv har suttit i, och jag känner till dess förslag väl. Ministern säger också i sitt svar att man kommer att ge i uppdrag att se över SOT-nivån. Jag hoppas verkligen att det sker , som ministern säger. I det tv-reportage som både jag och ministern deltog lyftes även en tredje väg fram. Det handlar om . Regeringen i har tillsammans med bolaget gjort upp om att man inte ska släcka ned kopparnätet innan det finns bredband på plats i hushållen. Jag tror att detta vore en möjlig väg att gå även för . Det finns mål på EU-nivå som säger att alla i EU ska ha tillgång till internet med en hastighet på megabit . Jag tror att skulle kunna vara det land i EU som först uppnår målet. Många av de reaktioner som jag har fått efter Aktuellt-sändningen har handlat om att man tycker att digitaliseringsministern är otydlig. Vad vill egentligen? Vill han höja SOT-nivån, och i så fall när? Han talar om ”ändamålsenliga samhällsomfattande tjänster”, men vad betyder det i praktiken? 108 Statsrådet (MP): De flesta har redan slutat använda kopparnät. Det återstår bara drygt 1 miljon kunder för . De allra flesta använder inte detta för telekommunikation , utan de använder mobiltelefoner. Dessutom har avvecklingen av kopparnätet pågått . Den långa lista som tog med sig över dem som kommer att bli berörda vore också ganska lång när det gäller dem som redan blivit av med kopparnätet. Det har varit en oro för många av oss som varit berörda. Jag blev själv av med mitt . Jag diskuterade frågan i en debatt här i kammare med dåvarande ministern, från . Redan då diskuterades frågan, och den skapade oro eftersom inte hade löst problemen ordentligt på alla ställen. Man hade till exempel inte informerat. Jag tror också att oron handlade om att övergången från den gamla trygga tekniken med kopparnäten kändes osäker för många berörda. Motivet var inte alltid att man hade löst problemen och därför kunde ta bort kopparnäten, utan man tog bort dem där det var mest glest befolkat först. informerade inte alltid som man borde. när avvecklingen har pågått har vi lärt oss en hel del på vägen. Tekniken har dessutom blivit mycket bättre. På många av de ställen – på de allra flesta orter och boställen – som berörs har man mycket bättre förutsättningar för att klara av detta. Det finns fler tekniker att välja på i stället för det gamla kopparnätet. På de allra flesta håll finns en mycket bättre mobiltäckning. Vi har till exempel fått 4G, som gör att vi har tillgång till internet på de flesta håll, och det är betydligt bättre . Jag tycker att detta är viktigt, för fler och fler tjänster kommer på internet. Människor blir mer och mer beroende av att ha ett bra och fungerande internet, förutom bra telefonkommunikationer. Detta är också bakgrunden till att vi antog en ny bredbandsstrategi . Den höjde ambitionen kraftigt. I den har vi en punkt om att se över frågan om de samhällsomfattande tjänsterna. Jag tycker att det är nödvändigt att höja nivån. Sedan är frågan med hur mycket. Hur långt ska man gå? När är tidpunkten lämplig? Frågan om har vi med i strategin som ett mål till 2025. Då ska alla nå detta mål. Det här är ungefär det tidsavstånd som vi ser som möjligt för att klara av att alla medborgare i ska få detta. När PTS har fått sitt uppdrag kommer de att redovisa sitt svar till oss. Då kommer vi att ta ställning till vilken nivå vi tycker att det nu är lämpligt att höja SOT-gränsen till. 109 (V): Som den 17 sidor långa listan visar berörs många av Telias nedsläckning av kopparnätet, och det sker väldigt snart. börjar man med de första stationerna. Många upplever att de får dåligt gehör från för vilket läge de befinner sig i. Många kommuner och kommunalråd har träffat och har försökt att föra en dialog. De har försökt att få bolaget att förklara varför det är så viktigt att släcka ned . Kan inte vänta när det är färdiggrävt och man har fiber på plats? Varför är det så bråttom just nu? Jag tycker att alla som har dessa problem med Telias nedsläckning och som känner att teknikövergången inte funkar som den ska ska höra av sig till digitaliseringsminister . Är man ansvarig för digitalisering är man också ansvarig för att det här teknikskiftet går till på ett så bra sätt som det bara är möjligt. Jag tycker att den nya bredbandsstrategi som regeringen tog precis är väldigt bra. Den gamla behövde uppdateras. Det har visat sig effektivt att politiken pekar ut målet och att marknaden, kommunala stadsnät och politiken sedan får styra i den riktningen. Man får då en gemensam riktning. behövde också ett nytt mål som pekade ut hela befolkningen. Det var någonting som lyfte fram och som snappade upp och föreslog . har också regeringen gjort det till sitt mål i den nya strategin. Det är väldigt välkommet för landsbygder. har det varit bra att de ekonomiska stödsystemen har förbättrats. I den budget som klubbade finns det mer pengar till bredband. 1 miljard blir det totalt. Det är en bredbandsmiljard som kommer landsbygden till del . Dessa pengar tycker jag särskilt behöver riktas till de 23 kommuner med extra stora utmaningar som pekar ut. Det är framför allt kommuner i inlandet i . Det som behövs nu är också en fortsatt hög takt på utbyggnaden. Men regeringen måste hålla koll och hålla ögonen öppna så att pengarna går till de områden där de behövs mest. Så har det faktiskt inte varit , utan en hel del regeländringar och byråkratiskt krångel har ställt till det för många byalag vad gäller utbyggnad i de områden där det behövs. Jag tycker också att det är bra att bredbandsstrategin har ett mål om mobiltäckning, även om det är lite diffust hur det här till syvende och sist ska mätas. Bredband och mobiltelefoni hänger ju ihop. Bygger man ut bredbandsnätets kapacitet kan också mobilmasterna förbättras. Därför är det extra viktigt, menar jag, att nedsläckningen av kopparnätet går ihop med utbyggnaden av bredbandsnätet, för då får man en bra mobil uppkoppling. Precis som bredbandsstrategin behövde uppdateras behöver nu SOT-nivån höjas. Den SOT-nivå på som vi har sattes 2003. Då var fortfarande kommunalråd i . Jag tycker att det är bra att vi nu får höra att det är som regeringen kommer att fatta beslut om det här uppdraget till PTS. Jag hoppas också att den tid som PTS kommer att ha på sig inte blir alltför lång, utan att man får höga krav på att göra det här så effektivt som möjligt; det kommer att vara avgörande för hur snabbt regeringen kan bereda frågan och fatta beslut. Då tror jag att vi kan få till en utveckling där inte släcker ned så snabbt som de här 17 sidorna visar. Jag tror att man då skulle kunna få en bättre övergång mellan teknikskiftena. Jag skulle också vilja lyfta fram en annan fråga, nämligen statens eget bredbandsinnehav, som är utspritt på olika aktörer, framför allt och bolaget . Regeringen har tidigare tillsatt en utredare som kom med slutsatser . Jag tycker att det vore bra om regeringen tog de förslagen vidare och även tog sig en funderare på om man inte skulle samla statens bredbandsinnehav i ett enda bolag. Det skulle göra det lättare för staten att styra sitt bredbandsinnehav. 110 Statsrådet (MP): Det är bra att diskuterar målet om mobiltäckning. Jag tycker att det är väldigt viktigt att vi har lagt till ett sådant mål. Det har inte funnits tidigare. Det ger också väldigt tydliga signaler till myndigheterna som handhar det här, till exempel , om att vi ser det som otroligt viktigt att vi får en bra täckning över hela landet med stabila tjänster i det mobila nätet och att vi får bort de vita fläckar som fortfarande finns kvar i mobilnäten. När vi framöver kommer att leverera ut nya frekvensband ska de naturligtvis användas och utnyttjas på ett sätt som gör att de områden som har dålig täckning får bättre täckning. I det perspektivet tror jag att det här är ett av de allra viktigaste målen i vår bredbandsstrategi. Mer och mer av vår dagliga användning och uppkoppling på internet går dessutom över det mobila nätet snarare än att vi till exempel sitter hemma i huset med wifi kopplat till fibern. Mobilnätet blir kanske viktigare och viktigare . Jag ser detta som ett av de allra mest centrala områdena. Det gäller också för alla de människor som påverkas av nedläggningen av kopparnätet och som kanske inte har fått fiber . Att vi ser till att det finns bra mobila band och mobil täckning i stället ger en mycket god möjlighet att klara den här övergången på ett väldigt bra sätt. 111 (V): Jag tänkte summera lite vad vi har fått för information från digitaliseringsministern . Jag skulle uppfatta det som att man inte tänker göra någonting åt styrningen av utan att är ett affärsdrivet bolag som får fatta sina beslut självt. Det verkar vara ett tydligt nej där. Det verkar inte heller som att ministern har någon tanke på att göra någon överenskommelse mellan och regeringen lik den man har i , där man faktiskt får ett bättre teknikskifte på det sättet. Det har jag tyvärr inte fått något svar på , men det kan ministern gärna svara på i sitt sista inlägg. Det verkar som att ministern tänker sig att höja SOT-nivån och att han vill ha ett förslag från PTS på hur det ska gå till att gå från 1 till . Jag tycker att det är väldigt bra att ministern gör det här ställningstagandet. Det är klart att man skulle vilja veta exakt hur det skulle gå till, men jag förstår att man vill utreda hur det ska gå till på bästa möjliga sätt. Jag tror framför allt att det är väldigt viktigt att göra det så att vi kan komma till beslut . Det är viktigt inte minst för att teknikskiftet ska funka så bra som möjligt. Jag hoppas verkligen att det här kan vara ett löfte som regeringen och ministern håller och att man ser vikten av att man får till den här förändringen så snabbt som möjligt. Det kan kännas väldigt tekniskt och krångligt för den enskilde, men jag tror att det kan bli väldigt tydliga resultat när man höjer miniminivån för dem som har sämst uppkoppling. Ministern hör ju själv till dem som har sämst uppkoppling i på sin bostadsort. Jag tror att det är viktigt att man ser till att standarden blir så hög som möjligt. Jag hoppas också att man lyssnar på övriga förslag och vidtar de åtgärder som behövs så att slår av på takten i nedsläckningen av kopparnätet. 112 Statsrådet (MP): Mitt mål är inte att stoppa teknikförändringen och teknikskiftet. Ska vi vidta politiska åtgärder vill jag mer rikta in dem mot att se till att övergången fungerar bra och att så få som möjligt upplever några stora problem med den.