prot · H5096 · 2017-09-19 00:00:00 — Jag tror att vi har goda förutsättningar att kunna hitta en bred samsyn. Jag vet att det finns en glädje i att det nu är 100 miljarder mer än under föregående planperiod som står till förfogande. En och annan kommer säkert att säga att detta inte räcker, och så är det naturligtvis eftersom de underinvesteringar som finns i infrastruktursektorn är ganska stora. Vi hade nämligen en period i då den dåvarande regeringen valde att prioritera åtskilliga hundratals miljarder i skattesänkningar i stället för att investera i det som bygger landet starkt: bostadsbyggande, utbildning, välfärd och infrastruktur. finns ett starkt tryck på infrastrukturinvesteringar i hela landet, detta mot bakgrund av eftersatt underhåll och eftersatta investeringar. Jag är glad över att vi nu har 100 miljarder mer än tidigare, men det är klart att vi kommer att behöva vara tuffa med prioriteringarna även i detta läge för att se till det som är viktigast. Min och regeringens utgångspunkter är tydliga, nämligen det som skapar bästa förutsättningar för näringslivet och för att stärka konkurrenskraften, det som bidrar till att klara klimatomställningen på ett bra och fungerande sätt och det som ser till att vi knyter ihop landet så att det inte blir en fortsatt urbanisering. Företag och människor ska kunna bo och leva i hela landet och ha goda förutsättningar att kunna fortsätta med ett företag även i glesbefolkade delar av landet. Naturligtvis ska vi våga vara modiga när vi formulerar framtida utmaningar för infrastrukturen. Vi ska ligga i framkant när det gäller teknisk utveckling. I den debatten välkomnar jag givetvis en bra dialog med , för jag vet att det finns ett starkt engagemang. Vi kommer naturligtvis att följa frågan noga både när det gäller och BK4 men också andra frågor som rör godsets förutsättningar att ta sig fram och tillbaka i vårt avlånga rike. 34 (C): Det är en god tradition. Det är tredje gången som anslagen för transportinfrastruktur nu höjs rejält. Det skedde 2010 och 2014, och det sker även 2018. Historien 2010 var dessutom den att vi då hade att hantera en transportplan som var underfinansierad med ungefär 60 miljarder. Men det är så pass länge sedan, statsrådet, att vi kan dra ett streck över det. Men det är bra. Jag uppskattar statsrådets ambition tydligt uttryckt här om att vi inte ställer transportslag mot varandra. Vi eftersträvar transporteffektivitet för både miljöns och näringslivets skull. Statsrådet bejakar ett stråktänkande. Det är klokt och bra. Oavsett transportslag är det inte en mittposition någonstans för ett gods som är det aktuella, utan det är att nå kund från sin källa. Jag tolkar det som att det är vägarnas bärighet som ska vara den rådande principen för det arbete som pågår. Det är jag mycket glad över, eftersom det innebär att statsrådet följer ett riksdagsbeslut. Jag känner mig trygg med det. Jag tackar statsrådet för en god diskussion. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2016/17:612 om körkortsförnyelse för svenskar i internationell tjänst 35 Statsrådet (S): Jag tackar för interpellationen. har frågat utrikesministern om hon har tagit upp konsekvenserna av de nya reglerna för körkortsutbyte för svenskar i internationell tjänst med berörd minister och inom EU, och vilka åtgärder som utrikesministern ser skulle kunna lösa de problem som följer av den nya lagstiftningen för att säkerställa att detta inte blir ett hinder för svenskar i internationell tjänst. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Ändringarna i körkortslagen som påverkar möjligheterna att förnya körkort för svenskar som bor utanför EES-området trädde i kraft och genomfördes för att ska uppfylla sina skyldigheter enligt EU:s tredje körkortsdirektiv. Enligt det tredje körkortsdirektivet kräver en förnyelse av ett körkort utfärdat inom EES-området att innehavaren vid giltighetstidens utgång är permanent bosatt på territoriet i den medlemsstat som utfärdat körkortet. Man betraktas som permanent bosatt på den plats där man normalt bor under minst varje kalenderår. Genomförandet av dessa regler i EU-direktivet beslutades av i enlighet med trafikutskottets förslag till ställningstagande utan några reservationer. Enligt Transportstyrelsens uppskattning görs ca 3 000 sådana ansökningar om förnyelse av svenskt körkort från länder utanför EES . De nya reglerna gör att några av dessa personer inte kommer att uppfylla bosättningsvillkoret, då de inte är folkbokförda i längre och inte heller återvänder så pass regelbundet att villkoren uppfylls. Detta innebär dock inte att deras körkortsbehörigheter återkallas och att de skulle behöva göra nytt förarprov, utan de kan återfå sitt svenska körkort när de flyttar tillbaka om kraven är uppfyllda i övrigt. Bakgrunden till de ändringar som genomförts med det tredje körkortsdirektivet är att EU har sett ett behov av att renodla och ensa praxis kring körkortsutbyte från tredje land. har det inte funnits någon enhetlighet kring detta bland medlemsstaterna, och ingen prövning alls har gjorts. Det finns också en säkerhetsaspekt kopplad till körkortet som id-handling, och det finns behov av att så långt som möjligt försäkra sig om att personuppgiftsdata som ligger till grund för tillverkningen av körkort stämmer. Lagändringarna grundas på ett EU-direktiv, vilket begränsar handlingsmöjligheter när reglerna ska införlivas i svensk lagstiftning. Det är viktigt att alla körkortsinnehavare som är bosatta utanför EES kan ta del av informationen kring det nya regelverket, och där har Transportstyrelsen i samverkan med en mycket viktig roll. Då information till berörda svenskar i internationell tjänst är viktig i det här sammanhanget har Transportstyrelsen och utlandsmyndigheterna lagt upp information om regeländringarna på sina hemsidor och i vissa sociala medier. Det finns också möjligheter för organisationer och företag med anställda utanför EES att kontakta Transportstyrelsen för en dialog om hur de bäst kan undvika problem och lösa situationen. 36 (C): Det är spännande. Jag välkomnar infrastrukturministern i hans nya roll. när infrastrukturministern själv är här och svarar på interpellationen och inte utrikesministern hade jag väntat mig att jag skulle få ett svar på frågan om utrikesministern har talat med infrastrukturministern om denna fråga. Det var nämligen en av mina frågor. Det handlade nämligen inte bara om att lyfta fram frågan inom EU. Ministern såg inte ett litet och i min första fråga. Jag förväntar mig därför att få ett svar på om frågan har dryftats från utrikesministerns sida med infrastrukturministern. Om frågan har dryftats i detta samtal, om det har ägt rum, har det lett till något resultat, till exempel att frågan tas upp inom EU? Grunden till att jag har ställt denna interpellation är att tycker att det är viktigt att vi har svenskar i internationell tjänst. Då kan det handla om att man måste ha körkort för att kunna ta uppdrag. När det gäller den nya lagstiftningen handlar det om hur man säkerställer att det ska vara möjligt. Vilka möjligheter har skapats, eller bereds, för att lösa de problem som ministern har noterat har uppstått? Den frågan har jag inte noterat ett svar på. Jag hoppas ändå att jag ska få svar på detta i något förberett inlägg av infrastrukturministern. Jag har en fråga. Det sägs från ministern att organisationer och företag ska föra dialog med Transportstyrelsen om hur de kan lösa situationen. Ska FN:s generalsekreterare ringa upp Transportstyrelsen och fråga hur man löser situationen? Vet infrastrukturministern vilket svar Transportstyrelsen då kommer att ge? Det skulle vara intressant att få ta del av. Låt mig ge ett litet exempel. En FN-anställd specialiserad på konflikt- och postkonfliktländer – det har framgått att regeringen prioriterar detta i sin budgetproposition som presenteras – har jobbat med denna typ av frågor och pendlar mellan och . Denna person kan som FN-anställd inte ta körkort i . Han bor i men har inte uppehålls- och arbetstillstånd i och kan inte ta körkort där. Han hamnar så att säga mellan stolarna och kommer inte att kunna fullfölja uppdraget. Han är inte i på grund av att han gör FN-tjänst. Hur löser infrastrukturministern den typen av problem? Det var det som min fråga handlade om. Jag noterar också att infrastrukturministern har tagit del av beslut. Men när det gäller beslut fanns det också ett avsnitt på s. 16 i betänkandet som jag hoppas att ministern läser noggrant: ”Utskottet är medvetet om att lagändringen kan komma att innebära problem för t.ex. utlandssvenskar som arbetar för FN eller svenska biståndsorganisationer i olika länder och är beroende av körkort. Bland annat kan ett körkort från hemlandet vara ett krav för tjänster inom t.ex. FN eller biståndsorganisationer. Utskottet kan konstatera att det vore olyckligt om personal inom sådana organisationer skulle drabbas av denna regelförändring. Utskottet utgår därför från att detta är en fråga som kommer att hanteras.” 37 Statsrådet (S): Jag tackar för frågorna. Det är onekligen så att alliansregeringen redan från början, när man antog det tredje körkortsdirektivet, hade kunnat förutse dessa problem – det fanns synpunkter från remissinstanserna redan då – men det gjorde man inte. Däremot fick vi gå igenom det tredje körkortsdirektivet här i , och det antogs i enighet. Jag såg inte någon reservation från något parti i detta sammanhang. Det är klart att man då måste utgå ifrån att det ska implementeras, och då måste man även se till att man har rätt information om hur många som kan komma att drabbas. Det är inte 30 000 utan ungefär 3 000 personer man bedömer kan komma att beröras av detta. Det handlar om att en person i det läget ska kunna vara utstationerad i en tioårsperiod. Det är en relativt hög tröskel, får man onekligen säga. Genom planering bedömer ansvariga myndigheter att de bekymmer som eventuellt finns kan lösas genom att personen förnyar sitt körkort nära inpå utlandsstationeringen. Då kommer det som sagt att vara giltigt , och så långa utstationeringsperioder är inte vanliga. Det viktiga att komma ihåg i detta sammanhang är också att har riktat kritik mot om hur vi tolkade det tidigare regelverket. Därför är det viktigt att vi nu implementerar detta ordentligt. Naturligtvis åligger det myndigheterna att följa utvecklingen men också att informera, och det gör man givetvis – på sociala medier, på sin hemsida och på annat sätt genom att vara tillgänglig för dem som vänder sig till myndigheten och ge rätt information om hur olägenheter kan undvikas. Jag tror inte att det finns någon i sak motstridig uppfattning mellan vare sig , eller i denna fråga; vi är alla angelägna om att detta är någonting vi ska hitta en smidig lösning på. Men jag tror också att har förståelse för att det ligger i intresse att nu se till att vi implementerar direktivet på rätt sätt. , säger ansvariga myndigheter, finns det inga indikationer på att det skulle vara risk för stora störningar. Jag kommer som statsråd naturligtvis alltid att försäkra mig om att kunna agera om det skulle bli stora störningar. Jag är övertygad om att kan hjälpa mig och delta i det arbetet i så fall. 38 (C): Det är alltid en spännande definitionsfråga vad ”stora störningar” är, och svaret är glidande. Jag hörde inget svar på min fråga i vad mån utrikesministern hade tagit kontakt med infrastrukturministern i denna fråga, herr talman. Det handlar i grunden om hur vi i ska kunna prioritera och stärka möjligheterna för svenskar att göra till exempel FN-tjänst – internationell tjänst. Där är körkort ett krav. Har utrikesministern och infrastrukturministern diskuterat eller dryftat frågan? Det är alltid spännande att höra vad som dryftas i , kanske över en kopp kaffe, så den frågan skulle jag gärna vilja höra ett svar på. Den andra frågan är vilket svar Transportstyrelsen lämnar till Guterres om han ringer upp och frågar hur detta ska hanteras så att de som gör insatser i till exempel ska kunna fortsätta verka för FN och lösa post-konfliktsituationen i . Vilket svar förväntar sig statsrådet att Transportstyrelsen ska ge om Guterres, FN:s generalsekreterare, ringer upp? 39 Statsrådet (S): Jag är inte alldeles övertygad om att FN:s generalsekreterare och tidigare flyktingkommissarie är den som ringer Transportstyrelsen för att få besked, och det åligger inte heller mig som statsråd att tala om på vilket sätt Transportstyrelsen då informerar sagde generalsekreterare. Det är dock en tilltalande tanke att följa en sådan konversation, onekligen. Det viktiga för mig som statsråd är att se till att Transportstyrelsen i detta läge ger relevant och rätt information till dem som är berörda. Man har ett uppdrag att också se till att informera via sociala medier, hemsidor eller på annat sätt så att människor får information . Detta är nämligen i grunden en planeringsfråga. Jag är lite förvånad över den ton har. Vi har båda varit i FN, tillsammans, och jag har varit djupt engagerad i att ska vara en stark internationell kraft och drivande i många delar av världen. Skulle det vara ett bekymmer med körkortsförnyelse för den som har tjänst och inte kan planera för att åka hem och förnya körkortet är jag övertygad om att vi ska kunna hitta en lösning på det . Än så länge har jag dock inte sett några signaler på att detta skulle vara något stort bekymmer. Kommer det att vara det är jag övertygad om att kommer att uppmärksamma regeringen på det, men jag tror också att ansvarig myndighet kommer att vara angelägen om att följa detta. Det viktiga i detta läge, när vi nu implementerar det EU-direktiv som enigt har ställt sig bakom, är att vi hittar en ordning där vi både följer de riktlinjer EU har ålagt oss och ser till att de som är berörda får goda planeringsförutsättningar. Då bör man ändå, med de tidsrymder som finns, kunna nå de potentiella 3 000 personer som kan komma att beröras. Det kan möjligtvis vara så, men jag har svårt att tro att någon i kammaren skulle vilja att vi medvetet försvårar möjligheten till körkortsförnyelse. Men låt oss arbeta tillsammans för att hitta så smidiga lösningar som möjligt, och låt oss ta på allvar uppdrag att implementera de förordningar EU ålägger oss. När det sedan gäller samarbetet och diskussionen inom regeringen är det onekligen så att vi alltid för dialog med varandra, och samtliga förslag är naturligtvis gemensamberedda. 40 (C): Då uppfattar jag det som att utrikesministern och infrastrukturministern har haft kontakt i frågan. Det svaret hade väl i så fall kunnat ges när frågan ändå ställts, herr talman. Detta är faktiskt ett problem som svenskar som inte finns i upplever. De har också svårigheter att komma in i det systemet . Det kan vara nära att körkortet går ut, eftersom det är ett nytt system . Det kan alltså finnas en övergångsproblematik i detta. Det är naturligtvis också ett skäl till att trafikutskottet gjorde den kommentar det gjorde och ett skäl till att det inte blev någon reservation, nämligen att utskottet var medvetet om att detta kan innebära problem. Jag överlämnar den handlingen till infrastrukturministern så att han kan läsa. Utskottet förväntade sig också att denna fråga skulle hanteras för att lösas. Då handlar det inte om att informera bara om vad som är beslutat, infrastrukturministern, utan då handlar det om att uppmärksamma att man måste tänka till för att försöka hitta lösningar. Det är nämligen så att många finns där ute i FN-tjänst och upplever att de har kommit i kläm. Detta är information jag har fått och som jag gärna delar med mig av till infrastrukturministern. 41 Statsrådet (S): Jag tror inte att vi har några skilda uppfattningar i detta. Har information om att människor har bekymmer med detta tar jag gärna del av den. Jag tror inte att det finns någon skild uppfattning i sak, men däremot är jag – återigen – angelägen om att implementera detta enligt de riktlinjer som finns så att vi följer de gemensamma bestämmelser som finns inom EU. Jag är också angelägen om att Transportstyrelsen ger rätt och adekvat information så att människor har möjlighet att planera sitt innehav av körkort och se till att körkortet är giltigt. Kan vi på det sättet underlätta för människor som för räkning tjänstgör väl internationellt är det en bra insats, för det är viktigt att vi har svenskar som jobbar för ute i världen. Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2016/17:616 om flyglinjen –– 42 Statsrådet (S): har frågat mig om jag och regeringen kommer att säkerställa att trafikplikten på linjen ––inte förvinner. Att människor ska ha god tillgänglighet med interregional kollektivtrafik över hela landet är viktigt. möjliggör för behöriga myndigheter i medlemsstaterna att under vissa förutsättningar införa allmän trafikplikt och upphandla trafik om förutsättningar för kommersiell drift av flyglinjen saknas. I är det som beslutar om allmän trafikplikt. Enligt sin instruktion har uppgiften att ingå och ansvara för statens avtal om transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik, inklusive flygtrafik. Jag och regeringen anser att det även fortsatt är som ska sköta uppgiften att analysera vilken interregional kollektivtrafik som bör omfattas av allmän trafikplikt i syfte att minska brister i tillgängligheten. 43 (C): Tack, infrastrukturminister , för svaret! Jag tackar även för möjligheten att debattera denna viktiga fråga här i kammaren. Interpellationen ställdes mot bakgrund av vad som har hänt tidigare när det gäller den här flyglinjen. Den startar i , går ned i och sedan vidare till . har det funnits en osäkerhet här. Den förra regeringen, i allianskontext, gjorde ett tydligt ställningstagande genom att skriva in i regleringsbrevet att detta ska omfattas av trafikplikt. Upphandlingen har sedan förlängts, och stundar ytterligare en runda. Lokalt finns i norra en osäkerhet om hur det kommer att bli . Inte minst bland ledande kommunpolitiker är denna fråga bland de högst prioriterade på dagordningen. Det handlar där om att jobba för infrastruktur, kommunikationer och en möjlighet till både fortsatta investeringar och utveckling i befintligt företagande. Det här handlar om framstående företag. Men man vill också kunna utveckla fler verksamheter i dessa bygder och få nya företag på plats. Man vill möjliggöra för människor att på ett smidigt sätt kunna pendla eller röra sig mellan , och . Den nya infrastrukturministern har en möjlighet att ta tillfället i akt att inför det fortsatta arbetet ge en signal om vikten av att denna trafik kan fortsätta. I upplägget skulle man fortsätta att jobba för att öka resandet. Det har man lyckats med. Statistiken ser mycket lovande ut. Det finns många tecken på att denna linje är viktig och efterfrågas. Förutsättningarna för lokal och regional tillväxt handlar mycket om infrastruktur och om hur kommer att värdera olika bitar. Stora värden står och väger. Det gäller att få utveckling inte bara i tätorterna utan också i övriga orter och på landsbygden. Det här berör de 2 största kommunerna i av totalt 16 kommuner. Vi vet att detta är oerhört viktigt. Långsiktighet och ökad tydlighet är förtroendefrågor. I och med att man är intresserad av att få en stabil trafik och att kunna öka omfattningen av denna trafik är signalerna viktiga. Jag nämnde tidigare att det har blivit en ökning, nämligen , jämfört med föregående år. Antalet resenärer per tur har ökat , från 5,6 resenärer per avgång till 8,1. Ofta måste man vara ute för att boka detta. Om denna trafik inte skulle bedrivas längre vore man hänvisad ned till för att därifrån kunna åka vidare till . hörde vi en debatt om trafiken mellan och . Det talades om upplevelsen att ta tåget från och hit och hur det var försenat. På samma sätt var det för mig när jag reste via till . Trafiken var försenad med . man ned från blir resan väldigt lång när man ska ta sig hit. 44 (M): Tack, infrastrukturministern, för svaret på interpellation! Jag tror att vi alla i denna kammare i grunden förenas av tanken att det är bra om håller ihop. Vi kan ha olika tankar om hur detta mål ska åstadkommas, men i grunden är det sammanhållningen i som ger oss vår styrka. Jag tror att oavsett om man kommer från en bruksort, från landsorten eller från en förort är sammanhållningen väldigt central. Det som håller ihop i fysisk bemärkelse är infrastrukturen. Det ska vara möjligt att bo, leva och resa i hela landet. I mitt eget län , som ju också kommer ifrån, spelar basindustrin och skogsnäringen en avgörande roll för den regionala utvecklingen. Som infrastrukturministern vet är länet starkt exportberoende, och vi har ett mycket internationaliserat näringsliv som står i kontakt och förbindelse med vår omvärld. Basindustrin och skogsnäringen utgör också stora delar av handelsbalans. Den ligger till grund för vår gemensamma välfärd. Det näringslivet återkommande efterfrågar när jag har kontakt med dem i är bra och enkla kommunikationer. Det ska vara enkelt att komma ut i världen, men det ska också vara enkelt att komma hem igen. Annars fungerar det inte att driva exportberoende företag i skogslän. Själv bor jag i , utmed stråket –. Jag åker oftast tåg till , men jag vet att andra delar av länet aldrig skulle ha utvecklats på det sätt som de har gjort om det inte vore för flyget. Det är helt avgörande för den regionala utvecklingen i . Flyget på den nationella nivån är en central del av det svenska transportsystemet. är ett stort och delvis glest befolkat land med stora avstånd i framför allt skogslänen. Flyget är också till viss del avgörande för att vi ska nå det transportpolitiska målet att åstadkomma en långsiktigt hållbar och samhällsekonomiskt effektiv transportförsörjning för medborgare och företag i hela landet. Precis som var inne på finns det ett system i vilket upphandlar linjer som inte kan fungera på rent kommersiell grund. Jag förstår ministerns svar; det är som beslutar om allmän trafikplikt och även i fortsättningen är det som gör den analys som är kopplad till detta. I rent formell bemärkelse är detta helt rätt. Jag har dock två invändningar på principiell nivå. För det första är det naturligtvis regeringen som ytterst ansvarar för att transportförsörjningen inte försämras för medborgare och företag. För det andra är det regeringen som styr myndigheterna genom olika anvisningar, uppdrag och regleringsbrev. Som ministern vet, och som har varit föremål för diskussion , skrev faktiskt alliansregeringen in i regleringsbrev att flygplatserna i och skulle omfattas av trafikplikt. Vi var tidigare även inne på det ökande resandet, som har ökat med en fjärdedel . Det visar på att det här är en flygplats som behövs. Om vi inte skulle gå den vägen och det inte fanns trafikplikt för vet vi att det skulle leda till försämringar för basindustrin, och därigenom skulle långsiktiga konkurrenskraft försvagas. Det skulle även bli svårare för förutsättningarna att skapa växande företag som agerar på en internationell marknad. Jag vill därför avsluta med att fråga infrastrukturministern om den nuvarande regeringen är villig att vara lika handlingskraftig som alliansregeringen faktiskt var då den skrev in i regleringsbrev att den allmänna trafikplikten för och ska bestå. 45 Statsrådet (S): Tack, och ! Jag tycker att det är utmärkt när flera ledamöter i är engagerade i att hela landet ska leva och inser att marknaden inte klarar allt utan att samhället ibland måste gå in som aktör och stödja genom driftsstöd eller upphandling så att vi har en fungerande infrastruktur i hela landet. Jag tillhör en regering som gör omfattande satsningar för att knyta ihop landet av ökade klyftor och år av underinvesteringar. Jag är väldigt nöjd med att vi inte minst på infrastrukturområdet nu har mer att förhålla oss till när det gäller den kommande planen för åtgärder som ska vidtas inom infrastrukturen. Jag känner samma starka engagemang och har alltid gjort det under mitt politiska liv för att inte minst exportindustrin ska ha goda förutsättningar var än den finns.