prot · H40988 · 2017-03-29 00:00:00 — Det finns andra länder som har den här typen av valsedlar, men att införa samma system i är inte helt enkelt och skulle nog kräva en betydligt större utredning än den som behövde tillsättas så snabbt för att garantera valhemligheten till nästa val. Det handlar om vilka partier som ska få lov att finnas med på den listan. Ska det bara vara de som sitter i , eller ska det vara de partier som har uppnått ett visst procenttal? Det finns en rad olika frågor som en sådan utredning skulle behöva belysa, och det är ju ingenting som har gjorts. Jag tycker att det skulle vara väldigt förhastat om vi i utskottet nu skulle lyfta den typen av frågor. 102 (SD) replik: Tack, , för svaret! Jag finner att du ändå inte helt avfärdar idén om att titta på frågan om gemensamma valsedlar. Precis som säger har man det här systemet i andra länder. Jag vill minnas att man i har haft det sedan åtminstone 2002, och det fungerar uppenbarligen. Jag har personligen mycket svårt att se några som helst nackdelar med att alla partier helt enkelt har en valsedel som man delar på, eftersom det då blir omöjligt att kasta eller stjäla valsedlar som valhemligheten garanteras eftersom det inte går att spåra vem någon röstar på när man tar med sig en valsedel för alla partier in i valbåset. Det är ett system som jag tycker är en betydligt större garant för valhemligheten än det förslag som ligger på bordet och som för tillfället bereds i , som jag förstår det som. Huruvida det blir så till nästa val att man har valsedlarna i valbåsen är väl ännu inte helt klart, men eftersom jag ändå tolkar svar som att hon inte helt avfärdar idén skulle jag vilja ställa en slutfråga. Den är om kan tänka sig att åtminstone utreda frågan om gemensamma valsedlar. Jag skulle gärna se att man tittar på det redan i den utredning som har presenterats, men skulle vara beredd att utreda frågan? 103 (MP) replik: Jag kan se fler svårigheter än förenklanden med att göra en sådan typ av valsedel i , så jag är inte beredd att säga att jag skulle vilja utreda någonting sådant. Men jag utesluter inte att saker och ting kan förändras . 104 (C): betänkande är grundat på 28 motioner om valfrågor. Som en del i beredningen har bjudit in Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Vi fick i information av MSB om myndighetens arbete med frågor om informationssäkerhet och informationspåverkan inför valen 2018. Det var viktig och intressant information. Flera motioner i det här betänkandet berör frågor om valhemlighet och valsedlar. Det är frågor som utretts av vallagsutredning. Jag har själv varit aktiv i kritiken när det gäller hur det fungerar i vallokalerna. Jag har också deltagit i utredningsarbetet kring detta. Min bedömning är att det kan behövas fler valförrättare i lokalerna för att kunna hålla den ordning som behövs för att se till att valhemligheten kan upprätthållas och att valsedlarna kan tillhandahållas de väljande på ett bra sätt. vill inte föregripa regeringens beredning av förslag. Vi räknar med att förslag ska kunna beredas av regeringen och beslutas av så att de kan gälla före valen 2018. I en kommittémotion av med flera yrkas om tillkännagivanden om utökade öppettider för röstning på svenska ambassader, om förbättrad information till utlandssvenskar om reglerna för att få rösta, om att ett högt valdeltagande bland utlandssvenskar ska vara en högt prioriterad uppgift för utlandsmyndigheterna och dessutom om att brevröstning från ska bli möjlig. Under beredningen har enhälligt kommit fram till att ställa sig bakom yrkandena i denna motion som ett tillkännagivande till regeringen. Jag välkomnar det. Det bör vara en grund för att regeringen genom UD och förbereder dessa förbättringar för utlandssvenskarnas möjligheter att rösta i nästa års val. Jag yrkar bifall till förslag i betänkandet. 105 (KD): Det här är ett intressant betänkande om valfrågor. När det gäller punkt 5 föreslår utskottet ett tillkännagivande om åtgärder för att öka valdeltagandet bland utlandssvenskar. Det är mycket glädjande eftersom valdeltagandet bland utlandssvenskar är lågt. Ökad tillgänglighet skulle sannolikt leda till ett högre valdeltagande, och tillgängligheten bör därför förbättras inför kommande val. Det känns onödigt att upprepa en hel del av de argument som från förde fram, så jag nöjer mig därför med att berätta att tillstyrker utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 17.) betänkande 2016/17:SkU25 106 PER ÅSLING (C): Vi har att diskutera SkU25 Mervärdesskatt. Det är ett betänkande som har bäring på de motioner som lämnades under den allmänna motionstiden föregående höst. Momsfrågan står på agendan. Det är en stor fråga där vi ska förhålla oss dels till EU:s gemensamma momsdirektiv, dels till den svenska lagstiftningen. Momsfrågan präglas av en rad olika lagstiftningar och tillämpningar som ibland kan upplevas som motsägelsefulla. har uttryckt att skattereformen ska förändras, och en rad förändringar har också gjorts just på momsområdet. Det här har skapat någon form av lapptäcke, skulle man kunna säga, när det gäller momsområdesfrågan. Vi kan se i olika undersökningar att momsen tyvärr hamnar högt på företagens lista över rangordnade administrativa problem och bördor. Förenklas företagens vardag kan fler företag startas och fler jobb skapas, vilket i förlängningen också stärker välfärden. I där skattebaser blir mer och mer rörliga och där det blir svårare att hitta robusta och effektiva skatter kommer mervärdesskatten att utgöra en allt viktigare skattebas. För är det viktigt att vi kan utvidga förenklingsarbetet inom momsområdet. Därför är det angeläget att vi får en utredning på plats som syftar till att behålla och utvidga möjligheterna för fler enskilda företagare att redovisa sin moms årsvis. Dagens system måste utvidgas till att omfatta även mindre företag med gränsöverskridande handel. Min bild är att den svenska skatteviljan är hög. Väljarna har gett oss ett förtroende som lagstiftare. Det är också vår skyldighet att se till att det är lätt att betala skatt. Det är dock mycket viktigt att skattesystemet uppfattas som legitimt och rättvist. Olika momssatser för snarlika varor och tjänster ger upphov till gråzoner, vilket leder till att skattesystemet uppfattas som godtyckligt och orättvist. Skillnader i mervärdesskattenivåer är inte och har inte alltid varit logiskt motiverade. Momsnivån vid till exempel en musikkonsert där publiken enbart lyssnar till musiken är . Så snart åhörarna utöver lyssnandet vill röra sig till musiken är momsnivån . Ett annat exempel är när Alliansen på initiativ införde samma momssats på maten vid restaurangbesöket som i matvaruaffären. Det är bara att konstatera att det går att göra skillnad och göra rätt – det hänger på viljan. Med detta sagt kan jag konstatera att momsen för biobesök höjdes , från . Regeringens politik innebär därmed en ökad kostnad för biobesökare på . Det slår hårt mot mindre biografer, företrädesvis på landsbygden. Detta är oacceptabelt. Det sker stora och snabba förändringar inom medieområdet. Den digitala utvecklingen har många fördelar, men medievärlden har drabbats. Det har inneburit att annonspengar har flyttat till andra ställen på internet. krävs snabba åtgärder för att säkra tillgången till en professionell lokal journalistik. Reklamskatten, som enbart gäller annonser i tryckta kommersiella medier, behöver avskaffas så att skatten på tryckta och digitala medier likställs. Denna likabehandling av medier måste också gälla momsen. De olika skattesatserna får reella konsekvenser för de företag som ska betala in skatterna och behöver administrera de olika skattesatserna. Svenska företag uppger att administration av olika skattesatser utgör stora hinder. De differentierade momssatserna utgör problem för företag, särskilt för de allra minsta. Ett genomsnittligt svenskt företag lägger på att administrera skatter. Det är olyckligt att så mycket tid tas från företagens kärnverksamhet. Transparens, enkelhet, effektivitet och förutsägbarhet måste vara ledord i skattesystemet. Det ska vara enkelt att betala skatt, och det ska stå klart vilka skatter som gäller på varor och tjänster. Administration av skatter ska inte hindra företag från att ägna sig åt sin kärnverksamhet. Mot den bakgrunden är det positivt att skatteutskottet i mångt och mycket har haft en samstämmig syn i dessa frågor. Jag vill avslutningsvis yrka bifall till reservation nr 2. Jag backar givetvis upp alla Alliansens reservationer; talare efter mig kommer att yrka bifall till dessa. 107 (SD): Jag börjar med att yrka bifall till vår reservation nr 1. Mervärdesskatt eller moms, som vi vant oss att kalla denna skatteform, är en skatt på konsumtion, som betalas av den slutliga konsumenten av en vara eller en tjänst. Totalt beräknas mervärdesskatten inbringa ca till statskassan . Den är därmed statens näst största inkomstkälla efter arbetsgivaravgifterna, som inbringar ca 542 miljarder. Av statens totala skatteintäkter 2017 utgör mervärdesskatten således om man räknar med avgifterna till ålderspensionssystemet, annars . Att mervärdesskatten är en mycket viktig källa för staten är därmed ställt utom varje tvivel. I det ljuset är det också viktigt att konstatera att vi inte själva råder över alla delar av vårt eget system för mervärdesskatt. EU reglerar medlemsländernas hantering av mervärdesskatt genom det så kallade mervärdesskattedirektivet. Syftet är att harmonisera skattebasen för mervärdesskatt i unionen för att skapa ett enhetligt förfarande och därigenom minska incitamenten för att felaktigheter uppstår avseende mervärdesskatt vid handel inom EU. Mervärdesskattedirektivet reglerar hur mervärdesskatt får användas. Det är implementerat i svensk lag genom mervärdesskattelagen. Nivåerna på skattesatserna för mervärdesskatt avgörs dock av varje medlemsland. Det pågår just nu en översyn av mervärdesskattelagen för att förtydliga den och säkerställa att den följer EU:s direktiv. Man kan alltså konstatera att , liksom övriga medlemsländer, inte råder över hur vi använder olika momssatser för olika verksamheter. Förutom att detta bakbinder förmåga att besluta över sin egen beskattning ger det en hel del absurda effekter. Denna situation, tillsammans med många andra tendenser inom EU-byråkratin, utgör ett presumtivt hot mot vår nationella suveränitet. EU har däremot en roll att fylla på detta område när det gäller att föreslå åtgärder för att minska bedrägerier på momsområdet. I det stycket pågår det ett arbete inom EU, och det är bra. I betänkandet med riksdagsårets motioner om mervärdesskatt speglas dessa förutsättningar och effekter. Totalt har 34 motioner lämnats in avseende olika momsfrågor. svarar för 7 av dessa. Många motioner berör samma eller likartade problem, och den vanligaste frågan handlar om våra möjligheter att åstadkomma jämlika villkor för moms inom turistnäringarna och på kulturområdet. Här handlar det om att inte har rätt att välja att sätta samma låga moms på till exempel tryckta böcker och e-böcker, eller att vi inte får ha samma låga moms på hyra av kajplatser i en gästhamn som för på en camping. Men även andra frågor inom momsområdet berörs. Våra motioner på mervärdesskatteområdet behandlar många viktiga aspekter. I utskottsarbetet har vi dock valt att koncentrera oss på vår kommittémotion om turismen och besöksnäringen, som är en mycket viktig utvecklingsbransch med stor potential att skapa väldigt många nya arbetstillfällen i . Besöksnäringarna är redan väldigt viktiga för vårt land och ger många människor deras dagliga försörjning. Man levererar också betydande belopp till den svenska statskassan, inte minst genom att locka utländska turister till landet och därigenom starkt bidra till en positiv tjänstebalans. Vår natur skapar unika förutsättningar för naturturism, som inte minst utomlands betraktas som mycket intressant. Intresset för är relativt stort i omvärlden. Enligt har dock attraktionskraft utomlands halkat ned från femte plats till plats nr 23 av ca 150 jämförda länder 2016. Vi måste därför agera för att bygga de förutsättningar som gör att vår turistnäring kan utvecklas utan krångliga och ologiska skatteregler. Branschorganisationerna tror på , och i den nationella strategin för svensk besöksnäring har man satt upp som mål att till 2020 ha en omsättning på . Intresset utomlands finns, den egna tilltron till framtiden finns och från håll agerar vi för att säkra den politiska viljan här i riksdag. Momsfrågan är en del av det arbetet. Vår reservation handlar om ett antal mycket ologiska situationer med differentierade momssatser som skapar onödiga skillnader i kostnader mellan olika varianter på likartade verksamheter. De skapar därmed en osund konkurrens. Skillnaderna missgynnar bland annat småskalig natur- och kulturturism, vilken främst återfinns på landsbygden. Dagens system är krångligt och byråkratiskt och missgynnar de mest arbetsintensiva delarna av dessa branscher. Några exempel på de begränsande och skadliga skillnader i momsskattesatser som vi adresserar i vår reservation är: När man besöker en djurpark betalar man i moms på inköpet av entrébiljetten, men man får betala hela 25 procents moms om man besöker en viltsafari eller åker på en guidad paddeltur. Vid ett besök på ett museum betalar man i moms för inträdesbiljetten, men om man går på en historisk stadsvandring med guide. När man köper en vanlig tryckt bok betalar man i moms, men om man väljer att lyssna på samma alster i form av en e-bok är momssatsen . Musik utan tillgång till dansgolv – som Per Åsling var inne på – belastas i moms medan musik med dansgolv belastas . Det här är absurditeter som inte borde finnas i ett skattesystem. Så kan vi inte ha det i , enligt vår mening. Vi måste se till att verksamheter av likartad karaktär beskattas lika, oavsett om man är ute eller inne, dansar eller bara lyssnar på musik eller om man läser en bok med texten tryckt på papper eller tillgodogör sig den i elektronisk form. anser att det är hög tid att göra en översyn av dessa gränsdragningsproblem. En översyn av momssatser pågår förvisso i EU:s regi, men givet att detta kan ta är det motiverat att skyndsamt göra en nationell översyn. 108 (V): Låt mig börja med att yrka bifall till reservation 3 som handlar om att momsen måste sänkas på e-böcker till . Regeringens ambitioner är goda, men det går alldeles för långsamt och ambitioner räcker inte. Det krävs kraftfull handling från regeringens sida för att sätta press i EU. Jag tror att vi alla möter människor i vår omgivning som säger sig vara ointresserade av politik, eller i varje fall inte lika intresserade som vi. Det kan vara argument som: Det rör inte mig och mitt liv. Man har mycket med barn, jobb, skola. Man kan tycka att det är för komplicerat och tekniskt och att politiker ofta pratar ett språk som går över vanliga människors huvuden. Man kan tycka att alla politiker är banditer, och visst finns det en och annan bandit också bland politikerna, men de flesta av oss är hederliga och sjysta och vill göra bättre. Mervärdesskatten, momsen, gör det inte direkt enklare för människor att intressera sig för politik. Den kan uppfattas som komplicerad, men är i grund och botten någonting som borde vara väldigt viktigt för människor att intressera sig för. Momsen styr vad mjölken och maten kostar och vad det kostar att äta på restaurang. Momsen styr vem som betalar mer eller mindre i relation till sin inkomst för olika nödvändigheter för att överleva. Momsen styr också vad vi har råd med i vår gemensamma välfärdssektor. Enligt budgeten står momsen för och av samhällets totala skatteinkomster. Det är nästan dubbelt så mycket som inkomsterna av skatt på kapital. Ekonomer älskar momsen. De tycker att momsen är stabil, den betalas av alla, den ger stora intäkter till staten och den kan inte flyttas. Det är bra att det blir intäkter till staten att finansiera välfärden med. Men det är klart att det också finns problem med momsen. Den är inte omfördelande och inte utjämnande. Den leder inte till ökad jämlikhet. Den slår hårdare mot människor med låga inkomster än mot människor med höga inkomster. Momsens betydelse är viktigare nu än innan de gigantiska sänkningar av inkomstskatterna som genomfördes under de borgerliga åren. Momsen slår också, som sagt, hårdast mot dem med tunnast plånbok. Vi tar ut moms och andra skatter för att betala för allt som vi tycker är viktigt. Vi vill ha bra skolor, och vi vill att lärarna ska få mer betalt. Vi vill ha bra sjukvård, och vi vill att sjuksköterskorna ska få högre löner. Vi vill ha fina vägar. Vi vill att polisen ska komma när vi ringer, och vi vill att polisen ska tjäna tillräckligt bra. När vi pratar om skatter måste vi prata om just detta och om relationen mellan skatteintäkter och vad vi kan få för dem. Vem gynnas, och vem missgynnas? Vems liv förenklas, och vems liv försvåras? Varför står just den här procentsatsen här och inte där? Vem får betala för allt det som vi vill ha? Jag vill i sammanhanget säga några ord om Nordea – för ni har säkert inte missat den senaste skandalen – och den alltmer gynnade banksektorn. Även när det gäller momsen är banksektorn gynnad. Finansiella aktiviteter och finansiella tjänster är momsbefriade, och det finns beräkningar som säger att det gynnar banksektorn med upp till 19 miljarder, enligt . Det är samma banker som slår vinstrekord på vinstrekord och har jättelika utdelningar. Det är samma banker som gynnas av den implicita garantin som gör att de kan ta billigare lån på marknaden. Värdet av detta är enligt upp till 26 miljarder . Bankerna gynnas av de återkommande bolagsskattesänkningar som vi har sett i . En vinnare i systemet är alltså bankerna och Nordea därför att vi inte har kunnat momsbelägga finansiella tjänster. Vem tjänar på det? Vem drar in storkovan? Och vem får stå för fiolerna och betala för att bankerna inte betalar? Jag brukar säga till dem som finns i min omgivning att det är det här som är politik. Det är det här som vi måste bestämma, och det är därför många fler av dem jag känner i grund och botten är intresserade av politik och pratar om politik . Detta är sådant många pratar om vid frukostbordet, när de är ute och dricker öl eller när de hämtar sina barn på förskolan. Som vänsterpartist kan jag lova alla dem som säger sig inte vara intresserade av politik att vi kämpar för att skatterna på kapital och fastigheter ökar och blir progressiva, så att också de med goda inkomster får vara med och betala. Vi kämpar för att de stora företagen som med skatteplanering smiter undan skatten ska få betala mer. Vi kämpar för att också de med höga inkomster ska bidra och bidra mer till vår gemensamma välfärd än de med låg inkomst eller ingen inkomst alls. Vi kämpar för att hitta vägar för att de med låg inkomst ska få behålla mer i plånboken och så att också de kan få ett friare liv. Vi kämpar för att Nordea ska betala en högre resolutionsavgift för att säkra den finansiella stabiliteten, som det heter på ekonomspråk. Vi har ett skattesystem som gynnar stora företag, dem med höga inkomster och arbete och dem som kan inkomstomvandla och skatteplanera. Det är ett riggat system där de rika kommer undan med låga skatter och stora avdragsmöjligheter. Ska vi bygga ett rättvist och solidariskt samhälle med en ekonomi för alla måste vi ändra på det. Det vill vi i . I det systemet ingår mervärdesskatten, och det är en viktig skatt att dra in. 109 (KD): funderar jag på om vi människor har en förkärlek för system som är svåra att förstå och krångliga att efterleva. Helst verkar vi vilja att systemet i sig skapar en ny arbetsmarknad av människor som ska tolka det system som vi har skapat i alla dess delar. Skattesystemet i allmänhet men mervärdesskatten i synnerhet är en materia som kräver sin person för att förstå. Varje del i sig kan vara tydlig, rak och enkel att följa. Men i ett större sammanhang av olika momssatser, näringsgrenar, gränshandel med mera blir även den enklaste momsregel oerhört komplicerad när den ska jobba med övriga. Svenska företag bedriver alltmer handel på annan marknad än den svenska. Det betyder inte bara att de svenska momsreglerna utan även övriga länders momsregler ska beaktas av företagen. Vi kristdemokrater har inriktat oss på att försöka förenkla momsen i en av de grenar som växer oerhört : besöks‑, turism- och mötesindustrin. har länge ansett att dagens system med olika momssatser är krångligt och byråkratiskt och att det missgynnar de mest arbetsintensiva delarna av besöksnäringen. En viktig del i att stimulera tillväxt av turism och mötesindustri är att förenkla momsen och göra gränsdragningarna begripliga för människor som vill driva företag. Om verksamheterna även från mervärdesskattesynpunkt kunde delas in i de fyra kategorierna mat, logi, aktiviteter och transport, som är grunden för turism, skulle momsen för den egna företagaren bli mer förståelig och enkel, eller i varje fall enklare, att hantera. En rad åtgärder behövs för att stimulera tillväxt inom besöks- och konferensnäringen. Att minska regelbördan och förbättra skattesituationen för besöksnäringen är en viktig del i detta. Man bör se över hur momssatserna inom besöksnäringen kan harmoniseras. Turism och övrig besöksnäring uppmuntras på olika sätt över landet, men regelverket för moms underlättar inte arbetet. Upplevelser har en moms på . Kultur och transporter beläggs . Restaurangmomsen har halverats till , men för mötesindustrin i övrigt har konferensarrangemang med tillhörande tjänster en moms på medan logidelen för konferensdeltagarna beskattas . Viss mat som serveras till konferensdeltagare beskattas , annan . Särskilda regler gäller för ideella föreningar och företag samt studieförbund. Min och uppfattning är att momsen bör vara enkel att hantera för både företag och privatpersoner. Att få allt detta rätt kräver sin person. Och ja, vi har med detta system skapat minst ytterligare ett arbetstillfälle eftersom någon ska sätta sig in i allt och redovisa alla dessa olika momssatser. Men bördan för företagen ökar, och man kanske inte startar det företag som man tror på av rädsla för de kostnader det medför. Det ska vara enkelt att starta, driva och utveckla företag, inte minst småföretag. Varje småföretag med sin idé som vi lyckas få igång och som skapar nya arbetstillfällen kräver en medalj och oerhört mycket stöd och förståelse från oss i denna kammare. Jag anser att en förståelse för mervärdesskattedelen saknas i denna kammare när vi ska fatta beslut. Vi tror att man bör se över detta. Jag tycker att man ska börja med turism‑, besöks- och mötesindustrin, som är på uppgång och som är bra för . Men det finns gränsdragningar att göra. Vi tar oss alla säkert till en bio ibland och ser en film. Det är ett nöje som vi delar med ungefär 2 ½ miljon andra besökare i . Biografer har en allt tuffare marknad att konkurrera på och behöver utveckla biobesökarnas upplevelse av filmen i en biograf. Detta arbete kräver framförhållning, uthållighet och stabilitet. Regeringen har däremot hjälpt till att skapa oro, försämra biografers möjlighet att konkurrera på marknaden och slå mot glesbygden, där underlaget för besökare är mindre, och oron bör vara större. Regeringens politik innebär att momsen chockhöjs från . Detta innebär en ökad kostnad för alla biobesökare på . Regeringens kompensation till biografer i glesbygden är på . Ja, ni hörde skillnaden: en ökning på 240 miljoner medan kompensationen ligger på . I detta perspektiv måste det anses vara otillräckligt. visar regeringens politik på dess oförmåga att förstå att kultur och företagande hänger samman. Den höjda momsen slår hårt mot många biografer ute på landsbygden. Film är en del av kulturpolitiken och bör följaktligen ha samma momssats som annan kulturverksamhet. Allt annat är orimligt och orättvist. En slogan som regeringen annars brukar använda är ”Rättvist och rimligt”. Detta gäller inte biomomsen. Alliansen säger därför nej till momshöjningen.