prot · H40985 · 2017-03-23 00:00:00 — Det är inte jag som har ansvar för skattepolitiken i regeringen. Men jag har förvisso ansvar för jämställdhetspolitiken och frågor som handlar om välfärd. Det är väldigt viktigt att vi har en gemensam välfärd som finansieras väl. De skattesänkningar som det här landet genomgått har bidragit till brister i välfärden som jag har att hantera , till exempel i den sociala barn- och ungdomsvården. När det gäller kvinnors och mäns ekonomiska jämställdhet är den absolut viktigaste frågan kvinnors villkor på arbetsmarknaden. Det gäller exempelvis löner, arbetstider och rätten till heltid. Det kan handla om att inte ha delade turer när man jobbar till exempel inom äldreomsorgen. Allt detta är i första hand parternas ansvar. Men klyftorna slöts inte under era vid makten. Min ambition är att samarbeta med parterna för att göra det. 42 (M): Vi har hamnat i en situation där breda inkomstgrupper i anses som höginkomsttagare. Det är en farlig utveckling eftersom svensk ekonomi växer med arbetade timmar. Om det nu är så att av alla barnmorskor eller specialistsjuksköterskor är höginkomsttagare är det klart att de inte kommer att arbeta mer. Då gör de hellre något annat . Det är en effekt som är dubbelt dålig. Den ekonomiska friheten är extremt viktig. Är du fri ekonomiskt är du också fri att leva ditt eget liv. 43 Statsrådet (S): Det är extremt viktigt med ekonomisk frihet och att kvinnor och män har samma villkor. Det är dock så att vi har en systematisk undervärdering av kvinnors arbetsinsatser på arbetsmarknaden och även av kvinnor som har akademisk utbildning. Den största frågan är absolut att rätta till de strukturella löneskillnader vi har. Därför har vi till exempel infört att man ska lönekartlägga , vilket ni tog bort. Vi har också vidtagit andra åtgärder för att komma åt löneskillnaderna i samarbete med parterna. Psykisk ohälsa hos ensamkommande barn 44 (S): Också jag har en fråga till statsrådet . Frågan handlar om de ensamkommande barnen, som vi vet i stor utsträckning mår dåligt och har en dålig psykisk hälsa. Dessa barn är här ensamma utan sina föräldrar. Vi har samma ansvar för dem som vi har för alla barn i samhället. Man behöver se deras bekymmer och deras sjukdomstillstånd . De som arbetar runt dessa barn kanske inte alltid har de kunskaper som behövs. De är ofta komplexa och sammansatta och beror på många olika saker. Min fråga till statsrådet är: Vad gör regeringen för att säkerställa att vi har en hög kunskapsnivå ute i verksamheterna bland den personal som har att träffa och arbeta med de här barnen? 45 Statsrådet (S): Det här är en stor och viktig fråga. Det möte som jag har med sjukvårdsministern efter frågestunden handlar just om ensamkommande barn och deras tyvärr högre grad av ohälsa än den för andra barn. Vi har ett stort ansvar för de här barnen. Därför har vi vidtagit en mängd åtgärder. Vi har till exempel skärpt bemanningen och ökat tillgången till medel för bemanningen inom den sociala barn- och ungdomsvården. har vi också fattat ett regeringsbeslut om ett för ensamkommande barn som ska kunna stödja andra verksamheter med kunskap, samla ihop kunskap, metoder som fungerar och exempel på bra samverkan för att kunna sprida det för att kunna stödja dessa barn. Vi har också gjort en mängd andra saker för att de ska ha det bra här i . 46 (SD): Jag har en fråga till försvarsministern. Den gäller budget. Vi vet att man har begärt mer pengar utöver den budget som Försvarsmakten har enligt uppgörelsen. Man har begärt miljardförstärkningar. har budgivningen börjat. Min uppfattning, eller vår uppfattning, är att den halva miljard som man har bidragit med för att förstärka försvaret är . De övriga pengarna kommer man att hantera möjligtvis i vårbudgeten och i höstbudgeten. Där kommer vi att få svaren om regeringen nu på länge tänker bidra med resurser för att nå de mål som ni har satt i försvarsuppgörelsen. Är det en korrekt beskrivning? 47 Försvarsminister (S): Vi börjar med en felaktighet i det du säger om . Vi fattade ett inriktningsbeslut i som innefattade 10,2 miljarder som är att betrakta som ett trendbrott i hela den ekonomiska utvecklingen inom Försvarsmakten. Jag ska nu inte gå igenom alla de systemsatsningar det innebär. Leverans pågår på den punkten med bland annat ökad övningsverksamhet. När det gäller 2017 är det 500 miljoner som går till sådant som ökad numerär i de övningar som är planerade, förstärkt incidentberedskap, beredskapskontroller, it-säkerhet, påverkansoperationer, totalförsvar, fordon till flygvapnet och till hemvärnet. Sedan kommer vi att fortsätta förhandlingarna om hur vi ska hantera det i höstbudgeten och . 48 (SD): Tack för svaren. Jag tolkar det som att inriktningen för regeringen i det här stycket är att man kommer att göra allt för att se till att den försvarsuppgörelse som man träffat med målsättningar för försvaret får resurser för att kunna nå dem. Är det korrekt uppfattat? 49 Försvarsminister (S): Det står i den uppgörelse som presenterades för någon vecka sedan att vi avser att förstärka i budgeten 2018, att vi avser att öka den militära förmågan och att vi avser att fullfölja försvarsöverenskommelsen. Däremot har vi inte gått i god för det tilläggsbelopp på 6 ½ miljard som Försvarsmakten har krävt. Det får vi återkomma till när vi har gjort alla de analyser som är nödvändiga. Skolbarns tillgång till utemiljöer 50 (MP): Jag skulle vilja ställa en fråga till utbildningsminister . Min fråga berör en undersökning som man har gjort i min hemkommun. Vi har ungefär 8 000 barn som går i förskolan. Man har studerat hur deras utemiljöer ser ut. Vi vet att barns tillgång till utemiljöer är oerhört viktig ur ett hälsoperspektiv. Man kunde konstatera att det var väldigt stora skillnader mellan de olika förskolornas kvaliteter. Merparten av förskoleavdelningarna fick långt ifrån höga betyg. Jag kan tänka mig att det här är en bild som delas av flera kommuner över hela landet och att det är samma problematik när det gäller tillgången till kreativa och stimulerande utemiljöer även för grundskoleelever. Jag undrar hur utbildningsministern ser på bristerna i hälsofrämjande utemiljöer för barn och unga och om regeringen jobbar med att förbättra dem. 51 Utbildningsminister (MP): Tack, , för frågan! Att ha en stimulerande och bra utemiljö är viktigt framför allt för de yngsta barnen i förskolan och men även för de äldre barnen när vi nu ska jobba för att alla barn ska röra sig , vilket vi vet är viktigt för lärandet. Det är också sant att det ser väldigt olika ut på skolgårdarna runt om i landet. Det beror på när skolorna är byggda. De krav som finns i för hur man ska planera skolgårdar fanns inte när alla skolor som används byggdes. Det beror också på vilka möjligheter man har att planera i kommuner, vilket område som finns, vilka grönytor som finns och hur man kan planera där. Det är av det skälet som vi har pengar i statens budget som kommuner kan använda både för att rusta upp innemiljöer och för att rusta upp och bygga pedagogiska utemiljöer. I den mån inte hela skolsystemet ryms när man gör en ansökan är det såklart ett bidrag till den stora upprustning som behöver göras av skol- och förskolemiljöer. Åtgärder för ett längre arbetsliv 52 (L): Min fråga riktar sig till socialförsäkringsminister . lämnar vi arbetslivet när vi är i snitt . Men en del gör det för att de inte orkar arbeta längre. Det påverkar deras pension negativt eftersom systemet är uppbyggt så att ju fler år vi arbetar, desto bättre blir pensionen. Min fråga till socialförsäkringsministern är vad regeringen gör för att fler ska orka arbeta längre. I utredningsbetänkandet Åtgärder för ett längre arbetsliv lyftes flera saker fram som behövde göras: bättre arbetsmiljö, åtgärder mot åldersdiskriminering och utbildning. 53 Socialförsäkringsminister (S): Tack, , för en mycket angelägen fråga! Regeringen gör väldigt mycket för att framför allt skapa en bättre situation på arbetsmarknaden och i arbetsmiljön för kvinnor. Det är kvinnor som vi ser är överrepresenterade i den grupp som lämnar arbetsmarknaden . Vi vet att vi har ganska stora brister inte minst inom arbetsmiljön i den offentliga sektorn och i de kvinnodominerade delarna. Regeringen har lagt fram ett helt åtgärdspaket för friskare arbetsplatser och en lägre sjukfrånvaro. I den ingår åtgärder som handlar om att arbeta mer förebyggande och ha ett bättre stöd för en arbetsplatsnära rehabilitering. Det finns till exempel en föreskrift för organisatorisk och social arbetsmiljö då det är de delarna som är särskilt akuta inom de arbetsmiljöer som är mest utsatta. 54 (L): Anledningen till att jag lyfte fram frågan är att det är olika sektorer i samhället som måste samverka här. Det handlar om att få utbildning och fortbildning och att kunna få studiebidrag när man är mitt i livet och har familjeförsörjning och sådant att tänka på. Då kan det annars vara svårt att få råd till utbildning. Därför är det viktigt att de olika sektorerna samarbetar, och inte minst att företagshälsovården riktigt kommer igång i denna fråga. 55 Socialförsäkringsminister (S): Jag kan inte annat än att hålla med. Detta är en angelägen fråga. I de avsiktsförklaringar som arbetsmarknadens parter har tecknat för att åstadkomma möjligheter till ett längre arbetsliv lyfter man särskilt upp frågan om arbetsmiljö, som jag nämnde tidigare. Där gör vi ett gediget arbete . Det handlar också om vikten av att politiken tar hand om möjligheten att ställa om under arbetslivet. Vi vet att man byter yrke och karriär och att man slits ut av olika skäl på jobbet. Överlåtelse av föräldrapenningdagar till närstående 56 (KD): Min fråga går till socialförsäkringsminister . Vi i vill att man ska kunna överlåta föräldrapenningdagar till närstående. Om föräldrarna inte har möjlighet ska alltså mormor, morfar, något syskon eller annan närstående ha möjlighet att träda in. Ett exempel är ensamstående, där detta behov kan uppstå. Det finns en mycket begränsad möjlighet, och vi i vill utöka den. Vad säger ministern om en mer flexibel föräldraförsäkring på detta område? 57 Socialförsäkringsminister (S): Det finns många saker som är angelägna att göra inom ramen för vår föräldraförsäkring. Den behöver moderniseras. Därför har regeringen tillsatt en utredning som just nu håller på att arbeta med att ta fram ett förslag på en ny och modern föräldraförsäkring. Jag kan glädja riksdagsledamoten med att en viktig fråga i utredningen bland annat är möjligheten för till exempel stjärnfamiljer att vara delaktiga i och ta del av föräldraförsäkringen. Vart femte barn växer upp i en annan familjekonstellation än en traditionell kärnfamilj. Då behöver vi också ha en föräldraförsäkring som kan svara upp mot detta behov. Jag ser fram emot att komma tillbaka med förslag om hur detta skulle kunna se ut. 58 (KD): Tack, ministern, för svaret! Jag måste säga att det låter positivt att stjärnfamiljerna – även ensamstående då, tror jag att det blir – ska kunna få denna möjlighet. Jag skulle ändå vilja fråga ministern om man kan gå ännu längre, alltså utanför hushållet, och låta den som är närstående – vem det nu än kan vara – få denna möjlighet? 59 Socialförsäkringsminister (S): Jag kommer inte att föregå utredningens möjliga förslag. Men tanken är som sagt att man ska kunna ta höjd för att fler människor än är närvarande och delaktiga i ett barns liv. Det behöver också finnas förutsättningar i föräldraförsäkringen för detta. Ett grundläggande problem är att vi alltjämt delar så ojämställt på föräldraförsäkringen och att det de facto är just mammor som tar ut av dagarna. Kommunala medel till friskolor 60 (V): Som många av oss här känner till har vi ett utbildningssystem som är riggat för stora företag som vill komma in enbart för att göra vinst på våra skattepengar. Trots att vi har fantastiska lärare och ideella skolaktörer såsom kooperativ och stiftelseägda skolor som gör ett riktigt bra jobb blir detta ett svårt system att arbeta i. Det gäller speciellt när vi ser att barn mer än någonsin bokstavligen läggs ut på börsen när olika slags företag och riskkapitalbolag registreras och börsnoteras. Som om det inte vore nog har vi ett system där kommuner som går back, det vill säga gör minusresultat i sin skolbudget, måste betala extra pengar till friskolorna. Men det motsatta gäller inte. Om kommunen gör ett plusresultat, det vill säga inte gör av med alla sina pengar, är inte friskolorna skyldiga att ge några pengar. Min fråga till är: Vad tycker utbildningsministern om detta? 61 Utbildningsminister (MP): Tack, , för frågan! Det enkla svaret är att just nu är ute på remiss, bland annat till ett stort antal kommuner och SKL. Jag förutsätter att just denna typ av problem kommer att komma in i remissrundan. Då kommer vi att kunna se vad som kan förändras i resurstilldelningen till skolor för att man ska kunna ha en resurstilldelning som är rättvis och så pass brett respekterad att den inte så ofta som avgörs i domstolsutslag. Detta skapar en stor osäkerhet för elever, lärare och alla aktiva i skolvärlden. På det principiella planet har nog inte och jag exakt samma argument. Men vi delar slutsatsen och åsikten att de som driver skola i ska kunna lova välfärden, oss, att de skattepengar som går in i verksamheten också ska komma fram till eleverna och inte delas ut i vinst. 62 (V): Tack, , för svaret! Om jag inte minns fel hade vi en liknande diskussion . Då lät det inte riktigt som att du ville vänta på en utredning, . Då lät det som att du tyckte att det var ett okej system att kommunerna betalar extra pengar till friskolor på grund av att man har gjort minusresultat. Jag respekterar att ni vill vänta på utredningen, men jag kan säga att inte kommer att vänta. Därför kommer vi också att motionera om detta runt om i landet – för att helt enkelt se till att pröva det. Vi tycker inte att det är ett rättvist system som det ser ut . 63 Utbildningsminister (MP): När vi möttes i interpellationsdebatten beskrev jag det regelverk som finns och som ger ganska stort utrymme till kommunerna att säkerställa att skolor betraktas som enskilda enheter och har en enhetsredovisning. Det är också den rekommendation som SKL ger för att man ska undvika den typ av problematik som du lyfter fram i din interpellation och även . Det är alldeles utmärkt om och andra partier driver på i kommunerna för att man ska följa den typ av redovisning som SKL rekommenderar. Det skulle göra att man undvek en del av problemen. Utredning om militära samarbete med 64 (S): Min fråga riktar sig till försvarsministern. Jag tänker på vårt militära samarbete med våra vänner österut, , och hur det ser ut . Hur ser nuläget ut? Till och med jag som försvarspolitiker har svårt att hänga med i alla turer. Vi har fått höra att det kommer en utredning om det rättsliga samarbetet, vilket vi välkomnar. Då står vi alltså och jobbar tillsammans bortom fredstida förhållanden. Det är därför intressant att få lite mer kött på benen. Vad kommer utredningen att innebära för vår del, och vad kommer vi att få reda på när vi tittar på detta? Jag antar att det här också ger utökade befogenheter, och jag skulle gärna vilja se vad det skulle kunna vara och vem som i så fall fattar beslut om utökade befogenheter. Jag hoppas få svar på detta. 65 Försvarsminister (S): Frågan är omfattande, och tiden är begränsad. När det gäller utredningen handlar det om att analysera hur man på ett skyndsamt sätt med ska kunna fatta de beslut som krävs i samband med att ge och ta emot hjälp. Det handlar också om att titta på om regeringen under fredstida förhållanden vid enskilda händelser som kränkningar eller övervakningsuppdrag kan bemyndigas att fatta denna typ av beslut. Det handlar även om hur man inom ramen för utökade beslutsbefogenheter för regeringen kan säkerställa roll i sammanhanget. Det är denna typ av balanspunkter det handlar om. Det är resultatet av att vi har ett djupgående samarbete med som sträcker sig i en planering också bortom fredstida förhållanden. 66 (S): Då hoppas jag att försvarsministern också kan utveckla lite mer om att det kan finnas skillnader mellan att ge och att ta emot hjälp. Kan det ligga på olika beslutsfattare? Det skulle jag gärna vilja veta. 67 Försvarsminister (S): Detta handlar ytterst om att överväga vilka befogenheter som är nödvändiga för att finska militära styrkor som befinner sig i enligt en svensk begäran om stöd ska kunna ge ett ändamålsenligt stöd, och tvärtom. Det handlar om vem som beslutar om väpnad styrka utomlands för att bistå , om hur man tar emot militärt stöd från och om balansen mellan regering och riksdag. Det är den typen av frågor som ska utredas och som vi därmed kommer att få svar på. Bemanningen vid särskilda boenden 68 (SD): Jag vill ställa min fråga till statsrådet . Bemanningen vid särskilda boenden har kritiserats . gjorde regeringen en ändring i socialtjänstförordningen, och kravet skärptes på att äldre ska ha rätt till hjälp utan dröjsmål, även mitt . Enligt har man inte sett någon större skillnad efter regeringsbeslutet, utan bristerna är desamma på vissa äldreboenden, när man har låg bemanning. har handlagt ett fyrtiotal anmälningar om bristande nattbemanning. Anmälningarna gäller både kommuner och privata vårdbolag, och har krävt förbättringar av ett trettiotal vårdgivare. Många experter varnar också för att den nya förordningen är tandlös, eftersom det är upp till varje boende att besluta om bemanning. I en intervju i Ekot säger statsrådet att hon är arg och ska sätta ned foten och ta tag i frågan. Hur är det tänkt att statsrådet ska ta tag i frågan? 69 Statsrådet (S): Regeringen har förstärkt äldreomsorgen, som är en mycket viktig fråga, med 2 miljarder till bemanning. Vi har också löst frågan om nattbemanning på äldreboenden och särskilda boenden, som man tidigare inte lyckats lösa. Det är jag glad för. Uppföljningen gjordes ganska tidigt, men jag tog den verkligen på allvar och sa också att det inte är fritt valt arbete att följa förordningen. Det är väldigt viktigt att man skyndsamt kommer till äldre som behöver hjälp, också , och att man bemannar för detta. Jag gjorde det jag sa att jag skulle göra: Jag talade med Kommuner och Landsting om frågan för att se till att man lever upp till förordningens bestämmelser. Vi kommer att följa upp detta igen. 70 (SD): Regeringens förslag innebär att personal inte behöver finnas på plats på boendet utan endast tillgänglig i någon form. Vi sverigedemokrater anser att de äldre ska ha bemanning dygnet runt. Om regeringen menar allvar med att de äldre ska känna sig trygga på äldreboenden, varför vill man då inte satsa på en trygg nattbemanning? 71 Statsrådet (S): Det vill vi. Därför fick vi också till den här förordningen, vilket man inte hade lyckats med innan. Det ska finnas personal som skyndsamt kan bistå äldre när de behöver det, även . Vi har avsatt medel, 2 miljarder – den enskilt största satsningen på personal till äldreomsorgen. Jag kommer att följa detta mycket noga. militära samarbete med Nato 72 (L): Min fråga riktar sig till försvarsministern, som alldeles var inne på det faktum att regeringen antagit direktiv för en utredning som ska ge förslag till en mekanism som innebär att skyndsamt kan påkalla hjälp. Försvarsministern har valt att exemplifiera med . Min fråga till försvarsministern handlar om att jag antar att dessa direktiv, som ÖB skulle ha uttryckt saken, är generiska och därmed kommer att rendera i förslag som också innebär att till exempel kan få hjälp från Nato, en organisation med vilken vi ju har ett värdlandsavtal. 73 Försvarsminister (S): Sanningen är att ställer denna fråga fast han redan vet svaret. Regelverk och lagstiftning blir ju generella, men detta är alltså orsakat av och inriktat på samarbetet med . Det är ur detta allt uppkommer, och är vår närmaste partner, vilket också känner till. När det gäller Nato och värdlandsavtalet existerar det redan. Det är beslutat och klart. Vi kommer att öva värdlandsstöd under övningen , som kommer att hållas . Det är inte konstigt att övar tillsammans med länder som är Natomedlemmar. Det har vi gjort , och det kommer vi att fortsätta göra. I den strategin ingår att bygga ett säkerhetsnätverk runt . 74 (L): Jag vet ju svaret på frågan, men jag tycker att det är viktigt att den ställs också inför svenska folket. Det är alldeles riktigt att vi har ett värdlandsavtal med Nato, men det behöver naturligtvis också mekaniseras genom att vi på olika sätt politiskt fattar beslut om att begära hjälp just från Nato. Jag känner, herr talman, att försvarsministern inte är riktigt tydlig. Min fråga var väldigt rak och digital: ja eller nej. Kommer förslagen som vi nu kan vänta oss också att kunna användas när vi begär hjälp av Nato? 75 Försvarsminister (S): har jag gett ett svar på denna fråga som också har uppfattat: Lagstiftning och regelförändringar – hur de nu kommer att se ut och utan att jag föregår utredningens slutresultat – kommer förmodligen att vara generella. Det är så sådant här fungerar. Detta sa jag redan i mitt första inlägg, vilket jag vill påminna om. vet exakt vad detta handlar om. Det utgår från den förra Försvarsberedningen och inriktningsbeslutet och är en logisk konsekvens av det. Förslag om förstärkt rehabilitering 76 (S): Jag har två frågor till vår socialförsäkringsminister. Arbetsgivarna har en skyldighet att arbeta för en god och förebyggande arbetsmiljö, men trots detta uppstår då och då rehabiliteringsbehov. Ministern har presenterat ett förslag om förstärkt rehabilitering. Vad går detta förslag ut på i form av konkreta åtgärder? 77 Socialförsäkringsminister (S): Tack, , för en otroligt viktig fråga! Vi ser nu hur sjuktalen har ökat väldigt mycket. har vi genom regeringens försorg faktiskt lyckats se till att denna ökning har avmattats. Men vi ser att det alltjämt brister när det gäller insatser tidigt i ett sjukfall och att människor kan gå sjukskrivna länge innan de får en plan för rehabilitering. Det förslag som regeringen nu lägger fram och som har varit efterfrågat blir ett sätt att tydliggöra arbetsgivarens ansvar med koppling till arbetsmiljölagen för att en rehabiliteringsplan skyndsamt ska tas fram i början av ett sjukfall. I detta fall säger vi att det ska finnas en planering för den enskilde. 78 (S): Tack, ministern! Hur kommer då arbetsgivarna att få stöd för att kunna klara dessa arbetsuppgifter? 79 Socialförsäkringsminister (S): Det är otroligt viktigt, och därför kommer vi också att utöka stödet till arbetsgivare. Det arbetsplatsnära stödet kommer att göra det möjligt att få per medarbetare och år för expertinsatser för att stötta så att rehabiliteringsplanerna kommer på plats och insatser görs. Varje enskild liten arbetsgivare ska inte behöva vara rehabiliteringsexpert. 80 (KD): Jag har en fråga som riktar sig till utbildningsminister . En av de största utmaningar vi har i skolan är lärarbristen. Vi kristdemokrater har många förslag för att komma till rätta med denna utveckling, till exempel att tillåta fjärrundervisning i fler ämnen och att låta fler akademiker få ta del av kompletterande pedagogisk utbildning. Men i stället för att lägga fram förslag på detta område har regeringen spätt på flykten från läraryrket genom att på ett oansvarigt sätt implementera det så kallade Lärarlönelyftet. I gårdagens kunde vi läsa: ”Fick inte lärarlönelyftet – då sade upp sig”, ”Lärarlönelyftet blev en mardröm” och ”Lärarna i uppror efter lönelyft”. Ett redan stort problem förvärras alltså av denna reform. Min fråga till utbildningsministern blir: Känner regeringen något ansvar för hur Lärarlönelyftet ytterligare spär på lärarbristen? 81 Utbildningsminister (MP): verklighetsbeskrivning stämmer inte. I går kom statistik som visar att 16 500 nya lärare har anställts i svensk skola. Det totala antalet behöriga lärare ökar; det visar statistik.