prot · H50954 · 2017-12-20 00:00:00 — Jag tror att det här ofta handlar om organiserad kriminalitet. Som när det gäller all organiserad kriminalitet måste man samverka mellan olika aktörer. Polisen är en viktig del, men det kan också handla om sådant som och Kronofogden. När man går på individer som är aktiva i de här nätverken kan man använda sig av . Det finns en mycket starkare myndighetssamverkan riktad just mot organiserad kriminalitet, och denna samverkan har haft framgång på många sätt. Alla vet ju vad man gjorde i Södertäljefallet för att gå på den organiserade kriminalitet som fanns där. I gör man nu på precis samma sätt. Man samverkar väldigt nära med kommunen kring olika miljöer som präglas av stor brottslighet, till exempel , som man nu går på. avviker jag lite från ämnet, men det gemensamma är hur man går på organiserad kriminalitet, och det gör man genom samverkan mellan många olika myndigheter. Legitimationsfrågan togs upp. Vi tillsatte som särskild utredare av brott mot bidragssystemen. Han kom med en lång rad förslag . Ett av förslagen var att vi måste få ett bättre system för id‑handlingar. Vi har väldigt många som kan utfärda id-handlingar, vilket också medför att de kan se väldigt olika ut. Det leder till en osäkerhet om vad det egentligen är för typ av id-handlingar. Vi har tillsatt en utredning för att se över om man kan begränsa det här på ett sådant sätt att det blir större säkerhet om vad det egentligen handlar om. Där är vi på väg fram. När det gäller de internationella stöldligorna håller vi just nu på med ett särskilt uppdrag som jag fått från statsministern. Vi ser förstås över brottssamordningen, hur utredningarna genomförs och om man kan förbättra polisens arbete med det här. Men vi har också de bilaterala kontakterna. Jag nämnde och . Jag ska nämna ytterligare ett land, och det är , där det finns aktiva brottsnätverk. De inriktar sig inte bara på utan även på till exempel , och . Det handlar inte heller bara om brott mot äldre, även om det är en del av det. Det handlar om inbrott i villor och sommarstugor. Det handlar om stölder av båtmotorer. lyckas man till och med få med sig skogsmaskiner. Det är ganska grov kriminalitet i den meningen att man stjäl för stora värden. Vi ser över hur polisen jobbar och hur vi kan jobba bättre med de länderna. Dessa länder vill också slå ned hårt på den här typen av kriminalitet. De tycker inte alls om att detta kan utgå från deras mark. Jag har mötts av stor konstruktivitet från de länderna när jag tagit upp frågan. Slutligen ska jag säga något om straffmätningen. Vi skärpte straffen för de grova rånen , så det är redan genomfört. Sedan ska domstolarna när de gör bedömningar av de här fallen också ta hänsyn till om brottet har utförts mot en person i en särskilt utsatt situation. Det regelverket tycker jag är bra. 76 (M): Jag tackar ministern för de ärliga svaren. Inte minst det senaste inlägget andades mycket känsla och frustration mot dem som utför de här brotten. Det kände jag, och det säger jag med stor tillfredsställelse. Jag tror att en av lösningarna, som statsrådet var inne på förut, är ett samarbete med de nationer där stöldligornas hemvist finns. Det kan vara , eller andra länder. Det kan vara i övrigt. Det behövs ett bättre samarbete med deras polis, tull och rättsväsen, kanske till och med ekonomiska överenskommelser när det gäller fängelser eller andra saker. Det behövs också ett samarbete där informationer skickas fram och tillbaka. Ofta är de här människorna kända i hemländerna, och kanske har de utfört samma brott där. Just därför blir det ofta en bättre uppklaring om man kan göra på det sättet. Jag tackar för debatten. Jag är väldigt nöjd med att frågan har kommit upp på dagordningen, för det här måste vi stävja. God jul och gott nytt år! 77 Justitie- och inrikesminister (S): Jag vill också tacka för en bra debatt. Jag tror inte att vi har några meningsskiljaktigheter om vad som i grunden ska ske. Vi måste ha resurser nog till polisen, så att den klarar av att göra brottsutredningarna. Man måste se till att ta fram ännu bättre metoder. Jag har lyft fram det man gör inom ramen för Circagruppen, där man tittar speciellt på de brott som begås mot bland annat äldre. Jag tror också väldigt starkt på samverkan med andra länder. Jag träffade den rumänske företrädaren i samband med ett ministerrådsmöte i . Han sa: Vi är beredda att skicka polispersonal till för att hjälpa till i förundersökningar när det kan röra sig om rumänska förövare. Det var hans initiativ. Precis som säger vet de vad det är för typer av grupperingar som finns där. Han sa också: Vi är beredda att ge svensk polis tillgång till våra register, så att ni kan se precis vad det är för typ av individer och brottsnätverk som det handlar om. har inte gjort så här bara mot , utan det är ett antal västländer som de är angelägna om att samverka väldigt nära med vad gäller detta. Precis som jag sa tycker de heller inte alls om det som sker utan vill också komma bort från detta. Vad gäller handlar det förutom detta också som sagt om var man ska avtjäna sina straff. Vi har just nu ett femtiotal litauiska medborgare i svenska fängelser. Jag tycker inte att de ska sitta där. Jag tycker att de ska sitta i litauiska fängelser i stället. Då måste vi också ingå ett bilateralt avtal med i den delen. Avslutningsvis vill jag önska en riktigt god jul och en välförtjänt ledighet de kommande dagarna och veckorna. Överläggningen var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2017/18:255 om brottsligheten bland svenskar och utlandsfödda 78 Justitie- och inrikesminister (S): har ställt ett antal frågor till mig om brottsligheten bland svenskar och utlandsfödda och behovet av ny statistik. Regeringen förbjuder inte Brå eller andra myndigheter att genomföra studier eller att redovisa statistik om härkomst och brott. De två studier som Brå publicerat genomfördes också på myndighetens eget initiativ. Det är också Brå, som statistikansvarig myndighet, som beslutar vilka variabler som ska ingå i kriminalstatistiken. Brå redovisar inte uppgifter över härkomst. På samma sätt omfattar statistiken inte heller andra variabler med koppling till överrepresentation i brott, såsom utbildningsnivå eller inkomst. En viktig anledning till det är att Brå bedömer att sådana uppgifter lämpar sig bättre i forskningsstudier än i statistik då de kräver djupare analyser för att vara användbara. Regeringen bedömer att det inte finns anledning att ge Brå i uppdrag att göra ytterligare en likadan studie om härkomst och brott som de studier myndigheten har gjort. Vi vet redan, från Brås studier och från andra studier, att personer med utländsk bakgrund är överrepresenterade i brott. Det gäller både som gärningspersoner och offer. Vi vet också att en stor del av överrepresentationen i brottslighet beror på skillnader i uppväxtförhållanden i . Denna skeva fördelning av brottsligheten är inget som regeringen blundar för eller mörkar. Tvärtom har regeringen vidtagit och fortsätter att vidta ett stort antal åtgärder både för att minska segregationen och för att bekämpa brottsligheten. Det är viktigt med kunskap. Och det finns ett stort behov av kunskap inom hela det kriminalpolitiska området. Regeringen har exempelvis gett Brå i uppdrag att analysera orsakerna till ökningarna av sexualbrott och att studera hur rättsväsendet hanterar våldtäktsbrott. Regeringen har även gett Brå i uppdrag att studera tystnadskulturer och övergrepp i rättssak och lämna förslag på hur det skulle kunna motverkas. 79 (C): Tack, ministern, för svaret! Jag har utförligt i min interpellation redovisat bakgrunden till min kritik av att som ett av mycket få länder, kanske det enda demokratiska landet i världen, inte redovisar statistik för brott och grova brott utifrån vilken nationalitet förövaren har. använder uttrycket härkomst, som är luddigt. Det jag har frågat om är nationalitet och i analyser kanske födelseland, som Brå redovisade 1994 och 2005. Varför är inte jag och medborgarna betrodda att få ta del av detta? Lika stark är min kritik av att Brå inte gjort någon analys av brottsligheten bland svenskar och invandrare sedan perioden –2001, trots att migrationen till uppgått till någon miljon människor eller mer som enskilda grova brottstyper ökat väsentligt i omfattning. Jag bad om statistik om brottsligheten kopplad till nationalitet och så vidare. Nej, det kunde man inte få fram. Detta skulle inte medborgare, riksdagsledamöter eller medier få ta del av, enligt Brå. Däremot kan brottsforskare få tillstånd att ta del av dessa uppgifter. Uppenbarligen har polisen en del uppgifter som ibland presenteras, senast av justitieministern själv som plötsligt mycket precist angav att över hälften av de växande bostadsinbrotten i utförs av stöldligor från . Det är öppet och bra. skrev i en faktaruta vid samma tillfälle att ”Ungefär hälften av alla bostadsinbrott står internationella stöldligor för – – –: Källa: Polisen, Villaägarna”. Brå angavs inte som källa eftersom Brå inte anser detta vara relevant. Det är, justitieministern, fullständigt häpnadsväckande. Brå gjorde 2005 en helt annan bedömning: ”En kunskapsbaserad bild av svenskars och invandrares brottslighet är bättre än en som är grundad på gissningar och personliga uppfattningar. Avsaknad av aktuella fakta om brottsligheten bland utrikes födda och deras barn underlättar att myter skapas och befästs. – – – En korrekt bild av problemens omfattning och utveckling torde i stället vara den bästa grunden för att analysera förhållandena och förbättra alla invånares förutsättningar att fungera väl i .” Det sa Brå 2005. Jag instämmer fullständigt. Att söka mörka verkligheten är kontraproduktivt. Medborgarna får genom rykten och spekulationer i sociala medier och på andra håll i stället ofta uppfattningen att nästan alla brott begås av andra än svenskar, vilket självfallet inte stämmer. Justitieministerns svar är försiktigt och passivt. Han lastar över allt ansvar på Brå och avser själv att inget göra för att relevant statistik ska föras så att medborgare, riksdagsledamöter och medier, och inte bara ministrar, poliser och forskare, ska kunna få ta del av den. Statsrådet har också sagt att statistik och analyser som tidigare fanns "inte skulle tillföra kunskap med potential att förbättra det svenska samhället". Här är statsrådet ute på djupt vatten. Endast statistik som ger kunskap som kan förbättra samhället skulle alltså få föras. Hur vet man det? Det ansåg man sig kanske veta i DDR och andra diktaturer. Statistik ska beskriva verkligheten. Ju bättre vi i vår öppna demokrati känner verkligheten, desto bättre kan vi naturligtvis analysera den och utforma åtgärder för att förbättra den. På andra samhällsområden och i andra länder är detta en självklarhet, men inte vad gäller brottsligheten i . Jag anser att justitieministern begår ett misstag när han inte vill ge Brå ett uppdrag att beskriva verkligheten. 80 (M): Interpellationen från är så angelägen att även jag går upp i debatten om frågan. Jag har funderat länge på varför Brå inte har gjort undersökningarna och om man själv valt att stå utanför. En av Brås viktigaste arbetsuppgifter är att kunna visa vetenskaplig evidens just i den typen av statistik. Det är jätteviktigt att det kommer fram opartisk statistik som vi kan lita på och sedan ta hänsyn till i politiska beslut men också i den allmänna debatten. Det har alltid varit så att när sanningen inte får lov att komma fram är ofta lögnen ett mycket sämre alternativ. Det har ofta stora snedeffekter på det sättet att människor överdrivet. får kanske saker som borde komma fram inte komma fram över huvud taget. Det värsta är att grupper kanske får en stämpel i sociala medier och så vidare. Det gör att främlingsfientliga krafter får riktig näring för det som de försöker att föra fram. Kanske är det till och med så att främlingsfientliga partier har växt på grund av att vi inte har en vetenskaplig evidens i de här frågorna. Jag tänkte bara gå upp i detta anförande i den här debatten. Ni kan stryka det andra inlägget. Jag stöder hemställan att vi får en vetenskaplig evidens i dessa frågor. Jag tror det är bra för som helhet och bra för den allmänna debatten. 81 Justitie- och inrikesminister (S): Det en mytbildning att påstå att vi har förbjudit Brå att göra någonting, som jag var inne på tidigare. Det har vi förstås inte. Som jag sa i mitt svar gjordes de två tidigare studierna på Brås initiativ, och den senaste är . Om och gärna hade velat få en ändring på detta undrar man varför ni inte gjorde någonting . Det gick utan att den här frågan, vad jag vet, alls drevs. Snarare än att vilja ha kunskap handlar det om att driva den politiska debatten i en särskild riktning. Jag har varit politiker . Jag vet att man ibland kan spela spel med politiken, försöka vidga konflikter och ägna sig åt saker som snarare ökar spänningar än håller ihop saker och ting. blandar ihop saker när han knyter an det till utländska stöldligor. I nästa andetag talar han om invandrare. Utländska stöldligor är inte invandrare. Det är personer som kommer till med det enda syftet att de ska begå brott här, och sedan åker de ut igen. Blanda inte ihop de två grupperna! I den förra debatten diskuterade vi mycket hur vi kommer åt den typen av verksamhet. Men det handlar inte om invandring. Här handlar det om att det finns grupper som gärna vill kasta skulden på invandrare för allt möjligt. Det är så. Man vill inte prata om att 20–av alla som jobbar i hälso‑ och sjukvården, till exempel, är invandrare. Det vill man inte prata om, utan man vill bara prata om eventuella brott som invandrare begår. Man vill inte heller prata om och uppmärksamma de brott som svenskar begår. Man blåser upp de brott som invandrare begår och försöker förminska de brott som svenskar begår, även om vi har en lång rad namn som vi vet är knutna till grov kriminalitet: , , Lasermannen , Hagamannen , Englamannen och så vidare. Den typ av brott som begås av svenskar vill man inte prata om, utan bara om de brott som invandrare begår. Man hör en politisk retorik just nu som i varje enskilt fall alltid vill misstänkliggöra invandrare. Jag har mycket svårt för den typen av retorik. Bilden är emellertid klar. Vi vet vad som gäller och hur det är: Personer med utländsk bakgrund är överrepresenterade när det gäller brott. Men denna överrepresentation minskar kraftigt när man räknar med de socioekonomiska faktorerna. Risken för att man ska begå brott ökar helt enkelt, oavsett härkomst, om man växer upp med föräldrar utan jobb och med dålig ekonomi och om man inte klarar skolan. Dessutom ökar risken för att själv bli utsatt för brott; det ska man komma ihåg. För mig spelar det ingen roll om man är svart eller vit – om man begår brott ska man förstås buras in. Därför behövs polisresurser för att klara utredningarna och för att kunna bekämpa brotten. Men vi behöver också inrikta oss på att minska de sociala klyftor som är grogrund för denna typ av kriminalitet. Det handlar om ungdomsarbetslösheten, som har gått från att vara rekordhög till att nu vara rekordlåg. Det handlar om att satsa pengar på skolan i de utsatta områdena och så vidare. Om verkligen vill minska brottsligheten tycker jag att han i stället ska medverka till att minska de sociala klyftorna. 82 (C): Herr talman och herr statsråd! Visst ska vi minska de sociala klyftorna, men det kan ta några decennier, . måste vi bekämpa brotten. Jag är häpen över justitieministerns och Brås nonchalans och vägran att dokumentera verkligheten genom statistik där brottslingars nationalitet anges. Detta görs som en självklarhet i statistik på andra samhällsområden, och det görs även i andra länder. Regeringen har inte förbjudit Brå – det är rätt – men statsrådet accepterar Brås passivitet. När det gäller ordet invandrare har Brå självt sagt att det man 2005 undersökte var brottsligheten bland svenskar och invandrare. Det är alltså det ord som Brå använder. När det gäller allianstiden började jag driva detta . Jag vill prata om alla brott, vem som än begår dem. Det är självklart. Jag tycker att det är trist att försöker blanda bort korten. hänvisar till att Brå anser att uppgifter om nationalitet är mer lämpade för forskningsstudier, då de kräver djupare analyser för att vara användbara. Förlåt mig, men vad är detta för rappakalja? Statistik ska beskriva verkligheten. Sedan kan forskningen och praktiken analysera verkligheten djupare. Det är allvarligt att mörka verkligheten så att endast vissa betrodda har tillgång till den till skillnad från dem som inte är betrodda, till exempel medborgare, riksdagsledamöter och medier. Dessutom gör frånvaron av relevant statistik, vilket Brå så väl beskrev i sin rapport , att ryktesspridning och felaktigheter sprids och förstoras. Det är kontraproduktivt. Jag vill verkligen uppmana Brå och justitieministern att se till att Brå och SCB återgår till att föra och offentliggöra relevant statistik på brottsområdet. Det ansvar man tar på sig om inte detta sker är betydande. Man mörkar verkligheten för medborgarna, och man bidrar till att missuppfattningar sprids och förstoras. Och man förbehåller endast dem som tillåts att ta del av verkligheten möjligheten att analysera den. Jag står för att jag tycker att både Brå och justitieministern ligger nära tjänstefel när man undanhåller relevant information för medborgarna. Det är precis lika allvarligt, anser jag vidare, när Brå inte längre analyserar brottslighetens utveckling med bäring på svenskar och utlandsfödda trots att har haft en mycket stor migration från många olika länder och världsdelar. Stor enighet råder om att det hedersvåld som tyvärr förekommer måste bekämpas med all kraft. Gruppvåldtäkter inträffar tyvärr ibland, och polisen för enligt färska uppgifter inte ens statistik över dem, . Justitieministern har själv klargjort att över hälften av bostadsinbrotten i utförs av stöldligor från . Att staten väljer att inte offentliggöra statistik, annat är styckevis när det passar, kan inte accepteras. Det försämrar möjligheterna att känna till verkligheten, och det försvårar för dem som vill analysera. Naturligtvis kommer därför åtgärderna för att förhindra och förebygga brott inte att bli så bra som de borde och måste bli. Därför, , anser jag att din och Brås naiva inställning på området innebär att färre brott kan förebyggas och förhindras. Jag upprepar: och Brås naiva och ansvarslösa inställning innebär att färre brott kan förebyggas och förhindras. talar om härkomst. Jag har som sagt inte använt detta ord. Vad är det för ord? Jag vill ha statistisk över brottsutvecklingen i där nationaliteten på dem som begår brotten ska kunna anges, som i alla andra länder. I analyser kanske man även ska ange födelselandet. Detta gjorde Brå 1996 och 2005. Jag förstår inte att Brå och regeringen kan tycka att verkligheten ger oss facit för verkligheten . 83 Justitie- och inrikesminister (S): Den senaste Brårapporten är . Därefter kommer denna typ av analyser från olika forskningsinstitut så gott som . Allihop visar ungefär samma sak: Det finns en överrepresentation av dem som har utländsk bakgrund när det gäller brottsstatistiken. Men om man räknar med de sociala faktorerna minskar denna överrepresentation kraftigt. Problemet för är att han blandar olika grupper i samma svep. I det ena andetaget pratar han om stöldligor. Det har ingenting med invandring att göra, utan det är individer som åker hit till bara för att begå brott och sedan ta hem stöldgods så fort som möjligt. Det har alltså ingenting med invandring att göra. I nästa andetag pratar han om asylsökande. Brottsligheten bland denna grupp är väldigt låg. Det finns få fall av brottslighet bland de asylsökande, men det är alltså en grupp som pratar om. Sedan pratar han om invandrare generellt. Om jag uppfattar rätt menar han att det kan vara en grupp som också omfattar folk som har kommit till men som har bott här , kanske till och med ända sedan de var barn. Är det denna grupp han ska analysera? Jag har trots allt varit politiker så länge att jag ser vad ägnar sig åt här. Det är inte regeringen som ägnar sig åt att misstänkliggöra eller något sådant, utan det gör man med den typ av retorik som är ägnad just åt att misstänkliggöra grupper på olika sätt. Jag tycker att det viktiga är att vi ser till att ta fram information och statistik som gör att vi kan gå vidare och reda ut vilken typ av åtgärder vi ska gå vidare med. När det gäller stöldligorna visar uppgifterna från polisen att mellan av alla inbrott begås av stöldligor. Då tar vi tag i det och ser till att inrikta oss på de länder detta handlar om: , och kanske . På så vis använder vi oss av den informationen. säger att också han vill minska de sociala klyftorna men att det kommer att ta flera decennier. Nej, det behöver det inte alls göra. Det handlar helt och hållet om vilken politik man är beredd att föra. Om man medverkar till en politik där massarbetslösheten återinträder i och där man vidgar de ekonomiska klyftorna mellan fattiga och rika kommer såklart också de sociala klyftorna totalt sett att öka, och därmed risken för att man till exempel dras in i olika typer av gängkriminalitet. Om man har ambitionsnivån att det ska ta flera decennier att minska de sociala klyftorna förstår jag varför borgerligheten hamnar så snett som man gör. Det kommer inte att ta många decennier att minska klyftorna. Vi har faktiskt redan gjort det . Skillnaden i fördelning mellan fattiga och rika ser ut att minska . Det tar inte heller decennier att komma till rätta med kriminalitet av olika slag. Det handlar bara om vilken typ av verktyg och vilken typ av resurser vi är beredda att sätta in, till exempel i de utsatta bostadsområdena. Fokusera på vilken typ av verktyg vi behöver för att bekämpa kriminaliteten! Det tycker jag är bättre än att göra sig till ett verktyg för dem som så gärna vill sprida mytbildning och fördomar om andra grupper. Det tror jag inte leder till något gott alls. 84 (C): De sociala klyftorna ska bekämpas, i och i världen. De är väldigt stora, . Ur ett världsperspektiv är det tyvärr decennier det handlar om. Jag är den första att vara väldigt glad om det är bra förhållanden i . Vi ska göra detta så fort som möjligt. Då kan vi lägga den debatten åt sidan. Stöldligor har inget med invandring att göra, säger . Är det kungsord? Nog finns det kopplingar när det gäller hur man invandrar till , hur man åker till och tillbaka och om man stannar i eller inte. Jag tycker att det har koppling till utlandet i alla fall. Har jag pratat om asylsökande? Det vet jag inte att jag har gjort i dessa sammanhang. Där anser jag inte att har rätt. Sedan gäller det brottsligheten. Jag vill alltså att vi för statistik om brott och nationalitet. Det är det jag har sagt. har inte sagt varför det inte ska vara möjligt. Det förs sådan statistik på alla andra samhällsområden. Det förs i alla andra länder. Varför är det inte öppna uppgifter? Jag menar att det nu är kontraproduktivt och att det är en grogrund för spekulationer och rykten på Facebook och i andra sociala medier. Det är bättre att lägga fast verkligheten. Jag menar att vi bromsar och förhindrar främlingsfientlighet om vi gör på samma sätt som man gör i andra länder. Jag tycker alltså att det är tvärtom. Sedan gäller det brottsligheten bland svenskar och invandrare och hur den utvecklas när migrationen är mycket stor. Jag har citerat Brottsförebyggande rådets förord i rapporten . Ställ frågorna till Brå i stället! Rapporten är , men den statistik som den bygger på är –2001. Det är , . 85 Justitie- och inrikesminister (S): Återigen: Rapporten är , men det var inte sista gången som någon rapport om just denna fråga producerades – tvärtom. Det kommer forskningsrapporter vartenda år på just detta tema. De visar, som jag har varit inne på , att det är en överrepresentation av människor med utländsk bakgrund i brottsstatistiken – så är det för övrigt inte bara i , utan det är samma mönster över hela världen.