prot · H40969 · 2017-02-16 00:00:00 — Tack för frågan! Som vi vet är det vi som stiftar lagar, och vi ska inte ha uppfattningar om exakt hur lagar tolkas utan snarare diskutera ny lagstiftning. Jag kan konstatera att detta har varit en fråga , och det har varit en osäkerhet kring hur domstolsväsendet kommer att tolka frågan, eftersom det har funnits förbud och även polisiära åtgärder mot denna typ av verksamhet. Verksamheten har bedömts som olaglig, men man har inte kommit åt den. kom ett domslut som säger att också leverantörerna, i det här fallet, har ett ansvar att agera för att bekämpa den här typen av piracy. Det är viktigt att se att denna fråga är större. Den har ett näringspolitiskt perspektiv som handlar om att konstutövare, ip-rättighetsägare och många inom den digitala ekonomin har rätt att få betalt för det jobb de utför. Jag uppfattar att domstolarna har tagit ställning för att det är en viktig princip att man ska kunna upprätthålla lagstiftningen också i den digitala världen. 79 (SD): Förutom att domen, i alla fall enligt min bedömning, sannolikt kommer att bli helt verkningslös när det gäller illegal fildelning kan man skjuta in sig på principen här. Det är den jag är ute efter. Jag är lite orolig för att vi öppnar ask om vi inte förhåller oss principiellt till censur av internet. Vad kommer nästa gång? Är det en sida som sprider fake news eller något annat som den sittande makten anser misshagligt som kommer att hamna i skottgluggen? 80 Närings- och innovationsminister (S): I den digitala tiden är det viktigt att se att vi har stora ekonomiska intressen inom svenskt näringsliv, där många av våra bolag utvecklar digitala verktyg – musik, kultur, dataspel eller andra tjänster på nätet. Det är rimligt att dessa företag får betalt och att deras rättigheter försvaras också i den digitala världen. Vi ser att det finns inte bara illegala utan också legala fildelningsmöjligheter. Förhoppningsvis kan de få ytterligare uppsving efter denna dom. Regeringens flygstrategi och de regionala flygplatserna 81 (S): Jag vill ställa en fråga till infrastrukturminister . presenterade regeringen en svensk flygstrategi – en väldigt välkommen strategi, som bland annat denna kammare har efterlyst ett tag. Som jag har förstått det är det den första svenska samlade flygstrategin. Flera punkter i strategin är oerhört viktiga när man tittar på flygets utmaningar. Det handlar om sociala villkor, flygets miljöpåverkan med mera. Där finns också en punkt som handlar om hur hela vårt land ska kunna leva och om tillgängligheten. Det gäller de regionala flygplatserna. Runt om i vårt land är de regionala flygplatserna hårt pressade av underskott i verksamheten och av ett EU-regelverk som säger att man inte ska stödja dem med offentliga medel. Min fråga blir därför: Hur tänker regeringen arbeta med de regionala flygplatserna utifrån den antagna flygstrategin? 82 Statsrådet (S): Tack för frågan, ! Det är en viktig milstolpe att vi har tagit fram denna flygstrategi, som försöker fånga både flygets fördelar och dess lite mer problematiska sidor i en samlad produkt, där vi skapar en plattform att arbeta vidare från tillsammans med branscher, regionala företrädare och många andra. När det gäller de regionala flygplatserna utgör dessa ett oerhört viktigt basutbud för tillgängligheten i hela vårt land, som det är problematiskt hur man ska förhålla sig till de lagstiftningar och regelverk som finns, inte minst på EU-nivå. Regeringen har för avsikt att se över både hur vi ger statliga och andra offentliga stöd till flygplatserna och hur vi ska förhålla oss till nätverket som sådant. Har vi rätt antal? Är det på rätt premisser, så att vi kan säkerställa en långsiktig och stabil stödform för de regionala flygplatserna? Dessa utgör en viktig ryggrad. 83 (S): Jag tackar för det svaret. De flygplan som lyfter från de regionala flygplatserna ska ju flyga någonstans. Ofta flyger de till . tas också upp i strategin, och det resoneras om ett Arlandaråd. Därför skulle jag vilja be statsrådet att utveckla hur tankarna går kring utvecklingen av och den kopplingen till de regionala flygplatserna. 84 Statsrådet (S): Tanken med att vi lyfter fram just är att har en särskild nationell betydelse som huvudstadsflygplats och som nav för mycket av den övriga flygtrafiken i . är också en transferflygplats som vi tror kan utvecklas och skapa större möjligheter både för som huvudstad och för övriga regioner i . Vi tror att fler aktörer behöver finnas med för att utveckla till en hubb i och stärka svensk konkurrenskraft. Skatternas konsekvenser för företagen 85 (M): Jag riktar min fråga till statsrådet . Att skattetrycket kan jaga företag ur landet vet vi. Trots detta fortsätter den rödgröna regeringen att försämra genom att avisera flygskatt, kilometerskatt, entreprenörskatt och bankskatt. Detta får självklart negativa konsekvenser för företagens vilja att stanna kvar i landet, något som i förlängningen urholkar vår ekonomi och tillväxt och skadar välfärden. kom beskedet att SAS, som svenska staten är delägare i, flyttar delar av sin verksamhet utomlands. Motivet är bland annat det skadliga skattetrycket. Min fråga till näringsminister blir då: Hur ser , som representant för SAS ägare, på att det egna bolaget med tydliga signaler om att skattetrycket i är för högt väljer att flytta delar av sin verksamhet utomlands? 86 Närings- och innovationsminister (S): Jag ska först säga någonting om verkligheten. Vi har en mycket stark tillväxt i – starkare än den är i nästan något annat europeiskt land. Det har skapat 150 000 nya jobb i ekonomin, så att det är fler människor som går till jobbet, och arbetslösheten sjunker. Vi ser att tillväxten drivs inte bara av ekonomisk konsumtion här hemma och bostadsbyggande utan också av näringslivets investeringar som ökar. Det om någonting brukar vara ett tecken på att det finns både framtidstro och att man vill göra investeringar i för att skapa fler jobb. När det gäller frågan om SAS och flygbranschen togs flygbranschen upp här tidigare. Det är lite förvånande om vi på fullt allvar i denna kammare säger att det inte finns problem med social dumpning i flygindustrin . Personal kan drabbas av det, men vissa länder jobbar också med mycket aggressiva skatteupplägg för att snedvrida konkurrensen. Det är någonting som vi tar upp i den flygstrategi som diskuterades här förut. Återigen verkar inte vara så angelägna om att försvara vare sig skattebaser eller sociala villkor. 87 (M): Just med den verklighetsbeskrivning som ministern just gav oss undrar jag hur han ser på att SAS, delägt av svenska staten, faktiskt väljer att flytta delar av sin verksamhet utomlands med skattetrycket som motiv. har rankat högt, men med ett undantag – det höga skattetrycket måste åtgärdas. Därför undrar jag fortfarande: Hur ser , som representant för ägarna, på att SAS väljer att flytta delar av sin verksamhet utomlands? 88 Närings- och innovationsminister (S): Vi ser att de investeringar som krävs för att hålla uppe tillväxten kommer att kräva även offentliga investeringar i utbildningssystem, i matchning, som vi talade om tidigare, och i fortsatta investeringar i bostadsbyggande. Det är sådant som kostar pengar. Då krävs det skatteintäkter om man ska ha råd att göra dessa investeringar, annars bromsar tillväxten i ekonomin. När det gäller SAS kan vi inte, med ett ägande på , eller ska avgöra hur SAS organiserar sin verksamhet. Jag kan bara konstatera att SAS i av flygningarna flyger vinge mot vinge med Norwegian, som inte har några sjysta avtal. 89 (KD): Jag vill ställa min fråga till näringsministern. Just nu pågår en nedmontering av telefonnätet som vi aldrig sett maken till i vårt land. Kopparledningar som används i bredband klipps bort. Kvar står människor i vissa fall utan vare sig telefonkontakt eller bredbandskontakt som fungerar. Många företag hör av sig och är jätteoroliga. Hur ska det funka framöver? Människor känner sig mycket maktlösa. Signalen blir mycket tydlig från : Nedmonteringen av landsbygden är i full gång. Min fråga till näringsministern blir: Hur tänker ministern i fråga om detta? 90 Närings- och innovationsminister (S): Jag tackar för frågan, som vi har debatterat ett par tidigare. Jag debatterar den gärna igen, eftersom den är viktig. Jag kan konstatera att denna nedmontering av kopparnätet påbörjades . Processen startade under den borgerliga regeringstiden. Ni var mycket tydliga med att detta skulle fullföljas. har vi en diskussion där vi måste titta på två saker. Regeringen gör flera saker. Det första är att vi bygger ut fiber i en mycket hög takt. Vi dubblar egentligen anslaget till fiberutbyggnaden i hela . Det är en enormt viktig infrastruktur för framtiden. Vi ser också en teknisk utveckling, som vi också har diskuterat förut, där de mobila lösningarna blir allt bättre. I många fall kan det vara så att de mobila lösningarna är bättre än de gamla lösningarna. Men på alla ställen är det inte så, och då är det mycket viktigt att inte minst kan agera och agerar för att skydda konsumenter med den lagstiftning som vi har. 91 (KD): Jag tackar näringsministern för svaret. Från norr till söder drabbas människor på ett otroligt sätt. Jag har läst att det i till exempel är 30 byar som drabbas och i övre 14 byar. Det sker även i och över hela . Varför kan ministern inte tillkalla och tala med dem och säga: Vänta med klippningen av kopparnätet tills det finns goda alternativ. Det är detta som människor på landsbygden säger när jag möter dem. 92 Närings- och innovationsminister (S): Den stora frågan är väl varför den borgerliga regeringen inte gjorde det när denna klippning av koppartråden började. Det är den enkla frågan. Jag är mycket tydlig mot med att de måste ha en tydlig information, de måste ha alternativ och det måste finnas mobila lösningar. Ytterst är det som har ett ansvar för att alla medborgare i detta land har en digital uppkoppling. I fråga om detta har regeringen lämnat besked om att vi kommer att titta på om vi inte ska garantera mer kontakt och överföring till människor som en minsta gemensam nämnare. Denna utredning kommer snart. förslag om en gemensam försvarspolitik 93 (SD): Jag har en fråga till försvarsministern som gäller att har antagit texter om genomförande av en gemensam säkerhets- och försvarspolitik och om en europeisk försvarsunion. Av dessa texter framgår det att man bland annat kraftfullt vill införa en gemensam försvarsindustri och gemensamma upphandlingar av försvarsmateriel. Detta väcker en oro hos mig om vart detta är på väg. Jag skulle därför uppskatta om försvarsministern kan kommentera dessa antagna texter. Vilken tyngd ska man lägga i fråga om dessa? 94 Försvarsminister (S): Jag tackar för frågan. Detta är naturligtvis mycket intressanta frågor. Det som försvarsministrarna i EU är överens om är att vi på EU-nivå ska förbättra vårt stöd till de missioner som vi har i och att vi ska ha en bättre ledning för denna verksamhet. Vi är överens om att samarbeta med Nato när det gäller cyber och hybrid. Vi är överens om att Nato och EU inte ska överlappa varandras funktioner. Vi är också överens om att samarbetet självklart är mellanstatligt. Det är alltså upp till varje stat att bidra utifrån vad man anser är rimligt i olika sammanhang. Det försvarsindustrisamarbete som finns bygger också på mellanstatlighet. Från svensk sida har vi varit mycket tydliga med att vi, utifrån den militära alliansfrihet som vi har, anser att det är oerhört viktigt att det är mellanstatligt. 95 (SD): Jag skjuter in en snabb fråga till. Värnpliktens återinförande ger enligt en utredning kanske 4 000 inkallade eller krigsplacerade. Man kallar in fler, men man kommer att använda kanske 4 000 – med en stegring. Det är en siffra som enligt min uppfattning skulle vara ett första steg, och det kommer inte heller att räcka till – som man sa förr – avkastning till hemvärnsförband och andra civila funktioner för krigsplaceringar. Jag skulle gärna vilja att försvarsministern gav en kommentar till detta. 96 Försvarsminister (S): Jag tackar även för denna fråga. Genom att föra in ett värnpliktsmoment i personalförsörjningen skapar man ju ett bredare underlag för rekrytering till bland annat frivilligorganisationer. Jag tror att hemvärnets nationella skyddsstyrkor kommer att ha stor nytta av ett värnpliktssystem i , i kombination med det professionella försvaret. Hållbara förutsättningar för svensk turist- och besöksnäring 97 (S): Det går bra för svensk turism. Det märks inte minst nu i sportlovstider i Åre, där jag bor. Jag skulle gärna vilja nämna något som näringsministern sa när han tillsammans med statsministern besökte oss i , nämligen att han hade sin bästa dag på jobbet. För att besöksnäringen ska fungera behövs det olika typer av åtgärder i både stort och smått. En del av det ansvaret har staten, och då tänker jag kanske speciellt på de statliga leder som finns över hela fjällvärlden. Vi ser just nu en fantastisk ökning av besökare som vill vandra, gå på tur och köra skoter på dessa leder – och ser vi att lederna har stora behov av åtgärder. När vi ändå talar om hållbarhet kan jag ta upp att SJ i går kom med det glädjande beskedet att man tänker satsa och rusta upp nattågen. Min fråga till närings- och innovationsminister är på vilket sätt regeringen arbetar för att skapa hållbara förutsättningar för turist- och besöksnäringen att växa och skapa fler arbetstillfällen. 98 Närings- och innovationsminister (S): Jag tackar för besöket, ; det var jätteroligt. Det var sol och enormt vackert, och jag och statsministern fick åka skoter. Det var väldigt roligt! När man är i fjällen kan man förstå hur attraktivt det är både för turister i och för allt fler internationella turister som vill uppleva den unika naturmiljön. Regeringen har sagt att den vill jobba med lederna, både vandringslederna och skoterlederna, för att se om vi inte kan rusta upp dem. Kan vi få dem att fungera, både för att skydda naturmiljön och för att göra dem bättre för turisterna? Jag tror att det finns en enorm potential för den gröna turismen att växa – inte minst kopplat till våra nationalparker, som är en unik tillgång i vårt land. Det vi gör i övrigt är att jobba mycket med marknadsföring av . Vi har gett Visit extra för att marknadsföra , framför allt på marknader långt bort. Vi jobbar med destinationsutveckling, och vi jobbar med dialogforum där jag samlar hela besöksnäringen. Vi har också tillsatt en utredning för att ta ett helhetsgrepp om besöksnäringens utveckling. 99 (S): Tack för svaret, näringsministern! Det är skönt att höra från en regering som verkligen vill jobba med att främja turism. En annan fråga jag har handlar om att det i besöksnäringen finns otroligt många små företag. När man träffar dem tar de oftast upp frågan om regelförenkling. Jag skulle vilja att näringsministern kanske nämnde något om regelförenkling just kopplat till företag i besöksnäringen. 100 Närings- och innovationsminister (S): hinner jag säga följande: En av de största näringarna som har stora problem med regler och många tillstånd är restaurangbranschen, och den är en viktig del av besöksnäringen. Där har regeringen gått in i ett samarbetsprojekt med SKL med målet att minst hälften av restaurangföretagarna i ska kunna både starta och driva sin verksamhet digitalt, med egentligen en enda ingång till regeringen och det nationella. Vi hoppas också kunna rensa upp lite i både lokala och regionala regelverk så att detta kan vara ett sätt att genom digitalisering förenkla för företagen. 101 (M): ställde jag en skriftlig fråga till näringsministern med anledning av att det delvis statliga bolaget flyttar delar av sin flygplansflotta utomlands. fick vi också reda på att Spotify förlägger 1 000 jobb till . Näringsministerns svar på min skriftliga fråga visar tyvärr att regeringen inte verkar ta utflyttningen på särskilt stort ansvar. Att säga att man anser att ett gott företagsklimat är avgörande är verkligen inte detsamma som att agera för det – tvärtom. De insatser regeringen har genomfört hjälper uppenbarligen inte; jobben flyttar bevisligen ut. De kommande höjda skatterna på arbete och transporter samt hot om vinsttak bidrar inte heller direkt konstruktivt när det gäller att ta företagen på allvar och bevara jobben i . Jag undrar varför regeringen inte tar signalerna från näringslivet på allvar. 102 Närings- och innovationsminister (S): Jag tackar för frågan eftersom jag nu får möjlighet att debattera detta ytterligare. Vi kan se på verkligheten, som ju är största fiende i den här diskussionen. Man försöker hävda att har ett väldigt dåligt företagsklimat, att inga företag vill göra investeringar och att det finns en stor osäkerhet – i ett läge där egentligen toppar nästan alla internationella rankningar av både företagsklimat och innovationskraft. Vi ser det på tillväxtligan i , där vi leder och driver tillväxten i på ett sätt som få andra rika europeiska länder gör. Dessutom ser vi att företag har framtidstro och gör stora investeringar. Vi ser också allt fler företag som flyttar hem verksamhet till . Det är företag som tidigare flyttade ut till , eller andra länder och flyttar hem produktion till . Det svåra problemet med att ta SAS som exempel är att på något sätt urskuldar social dumpning eller detta att jobba aggressivt med skatteupplägg för att locka företag mellan europeiska länder. Är det besked att det är ett bra upplägg för framtiden i ? 103 (M): Tack för svaret, näringsministern! Det går bra för , ja. Det är tack vare alliansreformer. Vad gäller framtiden kommer det dock varningar från olika håll. Vi har ökande inkomstklyftor och en allt större tudelning av arbetsmarknaden. Vi tappar också fart inom digitaliseringen jämfört med andra länder. Att inte ta signalerna från näringslivet på allvar kan innebära att regeringen inte har en korrekt verklighetsuppfattning och därför inte lägger fram åtgärdsförslag som löser de faktiska problemen. Är inte jobben i viktiga? 104 Närings- och innovationsminister (S): Det finns ingenting som är viktigare än jobben i . Det är därför arbetslösheten sjunker och sysselsättningen ökar. Vi fick statistik på att bostadsbyggandet har ökat jämfört med . Det är exakt den typen av investeringar vi behöver om företagen ska våga satsa här. Vi behöver fortsätta satsa på underhåll, göra investeringar i infrastruktur och satsa på bostadsbyggande. Vi behöver också göra en stor satsning på forsknings- och utbildningssystem. Det är nämligen detta som hindrar företag att göra ytterligare investeringar i . Dessa investeringar går före stora skattesänkningar. Det är det skifte i politiken som vi har genomfört, och det verkar gå väldigt bra. 105 (S): Min fråga går till infrastrukturminister . Jag tror att det finns många företag runt om i , framför allt åkeriföretag, som har anledning att fira. De har anledning att köpa tårta att bjuda sina anställda på, för har regeringen fattat beslut om att lägga fram en godsproposition där frågan om 74-tonslastbilar ingår. Det är naturligtvis välkommet, inte minst från de industrier som finns där uppe där jag kommer ifrån, det vill säga skogsindustrin. Det är också välkommet från andra håll. Jag vill fråga infrastrukturministern hur hon ser på regeringens politik för att främja svensk åkerinäring och hur 74-tonslastbilarna ingår i det arbetet. 106 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Detta är en del av en helhetspolitik. Jag kan börja med att säga att vi har för avsikt att ta fram en godsstrategi där vi tar ett större helhetsgrepp om hur godsflöden ser ut, hur behov i olika delar av näringslivet ser ut och hur vi ska säkerställa att inte bara vår oerhört viktiga exportindustri utan även distributionen av matvaror och annat i våra städer fungerar på ett bra sätt samt hur vi kan understödja en sådan utveckling. ser vi att vi har stora problem med sociala villkor i transportnäringen. Vi tror att vi genom att ställa rätt krav och underlätta för seriösa aktörer att hävda sig och få bättre konkurrensvillkor minimerar risken att oseriösa aktörer tar en allt större del av marknaden. Jag tycker också att det är rimligt att se den reform vi presenterar som ett sätt – förutom alla andra positiva aspekter av frågan – att stärka den seriösa delen av åkerinäringen. 107 (S): Vi hörde tidigare under frågestunden en del invändningar mot reformen, kan man väl säga. tror jag att det är viktigt att konstatera att vi måste ha vägar som håller för trafik med tyngre lastbilar, och därför är det kanske bra att man skyndade lagom fort med just den biten. Hur tänker regeringen, i ett längre perspektiv, att det här kommer att utvecklas ? 108 Statsrådet (S): Vi ska säkerställa att vi inte får en överflyttning av gods från järnväg och sjöfart till lastbil på väg av utrymmesskäl men framför allt av klimatskäl. ska vi se till att varje del av transportsystemet är så effektiv och klimatsmart som möjligt och därför effektivisera till exempel lastbilstrafiken, vilket vi gör med den här reformen. När det gäller hur framtiden ser ut bör man rimligen utgå från hur det här fungerar. kommer fortsätta att arbeta med den här frågan, och jag är säker på att det kommer att bli jättebra. Zonförbud som en åtgärd för ökad trygghet 109 (M): Otryggheten breder ut sig i . Vi vet att var tredje kvinna känner sig otrygg i sitt eget bostadsområde, och det finns områden där kriminella gäng regerar och människor är oroliga över att anmäla brott eller att vittna. har vi en polis som går på knäna och lider under ett svagt ledarskap. vill möta detta med 2 000 fler poliser, med att ge poliserna bättre betalt och med att skärpa straffen. I vår budget lägger vi tio gånger så mycket nya pengar som regeringen på polisen. Polisen kan avvisa personer från en plats men inte förbjuda dem från att vara på just den platsen. Vi tycker att polisen ska ha tillgång till det verktyg som kallas för zonförbud. Det är ett förslag som har mottagits väl av poliser och polischefer i städer som . Mina frågor till statsrådet är: Varför lovar inte regeringen några nya poliser? Varför säger man nej till att polisen ska kunna få använda verktyget zonförbud? 110 Närings- och innovationsminister (S): Det är otroligt viktigt att ta den här oron och osäkerheten på allvar. Det är därför regeringen också gör kraftiga satsningar på polisen – bygger ut polisutbildningen och ser till att fler poliser kommer till de mest brottsutsatta områdena. Vi har ett helt paket med skärpningar av straff för att komma åt framför allt den organiserade brottsligheten som driver mycket av den här grova kriminella verksamheten och skapar mycket problem. Vi har också nya påföljder för unga förbrytare för att komma åt det här. Vi gör alltså stora insatser, men det krävs också sociala insatser i de här bostadsområdena och på de här platserna. Därför gör vi stora investeringar i skolan och jobbpolitiken och allt som skapar både hopp och framtidstro. Jag läste om det här förslaget, och det är kanske som helst bör kommentera det, men man kan säga att det är brottsligt att vara brottsling i . Säljer man knark ska man in i fängelse; man ska inte avvisas från platsen. Men det är klart att om polisen kommer med förslag är vi beredda att titta på dem. 111 (M): I min egen hemstad har vi stora problem med utbredd otrygghet och brottslighet i . Vi vill möta detta med fler poliser som har bättre betalt och ge dem möjligheten med hårdare straff och också detta med zonförbud. Jag konstaterar att Socialdemokraterna lovar noll nya poliser och lokalt har föreslagit kulturprojekt. Då vill jag fråga: Tror statsrådet att ett kulturprojekt råder bot på knarkhandel och gängkriminalitet i och på andra ställen? 112 Närings- och innovationsminister (S): Nej, det tror jag absolut inte. Men det vore kul om kunde prioritera ett kulturprojekt i eller något av de utsatta bostadsområdena runt om i . Jag tror att det är viktigt att också jobba med utveckling av verksamhet som ger hopp och framtidstro och som visar att vi menar allvar med att vända en negativ utveckling.