prot · H409107 · 2017-05-09 00:00:00 — Om man på förhand kan misstänka att utlämnade uppgifter om en person kan förorsaka personförföljelse eller annan skada kan man göra en sekretessmarkering i folkbokföringsregistret. En markering är en första skyddsåtgärd, och den anger att en särskild försiktighet bör iakttas vid bedömningen av om uppgifter om personen i fråga bör lämnas ut eftersom uppgifterna kan omfattas av sekretess. Detta räcker dock inte. Markeringen är avsedd att så att säga ge myndigheterna en uppflaggning i systemet: Här har vi en person som omfattas av en första skyddsåtgärd. Förfarandet med sekretessmarkering är inte lagreglerat. Sekretessmarkeringen omprövas i regel . Förföljda och hotade personer vittnar om att denna årliga omprövning av markeringen skapar en ytterligare krampaktig rädsla vid tanken på att man kanske inte får ett fortsatt skydd. 64 Finansminister (S): tar upp fall där skyddet uppenbarligen har fallerat. Jag understryker vikten av att vi verkligen arbetar vidare med utredningsförslag och ser till att vi får fram ett skydd som inte fallerar på detta sätt. Många myndigheter arbetar aktivt med detta och tar frågan seriöst. Många personer har skyddad identitet eller olika slags sekretessmarkeringar där det fungerar. Det ska dock inte vara så att misstag av detta slag uppstår och att människors skola eller adress blir röjda på det sätt som tar upp. Jag understryker verkligen behovet av att vi arbetar vidare med utredningen. Det är också viktigt att vi när vi utvecklar förslagen i enlighet med den kritik som kom från remissinstanserna hamnar rätt och inte riskerar att bygga upp ny lagstiftning som gör att människor kan komma i kläm. En del av remisskritiken handlade om vilka uppgifter olika myndigheter ska ha i den nya lagstiftningen. Hur ser vi till att det hamnar rätt? Det måste bli enkelt och vardagen måste bli hanterlig för de människor som på ett eller annat sätt behöver skydd. måste vi minimera risken för att man ramlar mellan stolarna mellan de olika myndigheterna eller att uppgifter röjs på vägen mellan myndigheterna. Där är det viktigt att vi hittar ett riktigt bra sätt så att vi kan ha det stabila skydd som pekar på behovet av. 65 (M): Jag känner en förhoppning om att regeringen snart kommer med ett förslag, eftersom vi har en samsyn om att detta är otroligt viktiga frågor. Precis som finansministern säger måste vardagen bli hanterlig för de personer som lever under hot och förföljelse. Det är svårt nog som det är. Man måste hitta ett slags gränssnitt mellan myndigheterna, för det är ofta där det fallerar. Jag ser fram emot att utredningen inte blir så gammal att man måste göra ett omtag. Det är min farhåga. Jag kommer att följa frågan och ser fram emot att ett förslag kommer så fort som möjligt. 66 Finansminister (S): Jag vill avsluta med att tacka för att hon tar upp och belyser denna viktiga fråga i en interpellation. Vi arbetar vidare med den både genom att ta utredningen vidare och genom att på andra sätt stärka skyddet för personer som på ett eller annat sätt blir hotade eller förföljda på grund av tidigare relationer eller politiska uppfattningar, vilket såväl politiker som journalister och konstnärer kan drabbas av. Jag ser fram emot att fortsatt är en stark pådrivare av frågan och att hon fortsätter att flåsa mig i nacken. Överläggningen var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2016/17:478 om uppräkning av skatt på bränslen 67 Finansminister (S): har frågat statsrådet om regeringen avser att ändra förhållningssätt vad avser omräkning av koldioxid- och energiskattesatser på bränslen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Koldioxid- och energiskattesatserna på fossila bränslen räknas om med förändringen i faktiskt konsumentprisindex, KPI, vilket syftar till att realvärdesäkra skattesatserna. görs även en omräkning som beaktar utvecklingen av bruttonationalprodukten för bensin och dieselbränsle. Detta är i syfte att bevara beskattningens miljöstyrande effekt också med stigande realinkomster. Rent praktiskt sker detta genom ett schabloniserat tillägg av till KPI-omräkningen, för både energi- och koldioxidskattesatserna, men uttryckt som en höjning enbart av energiskattesatsen. Klimathotet är starkare än någonsin, och 2016 var det varmaste året på jorden sedan mätningarna startade. Ungefär hälften av utsläppen av växthusgaser i sektorerna utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter kommer från bensin och dieselbränsle. Syftet med drivmedelsskatter är att stimulera till en omställning av minskade växthusgasutsläpp från transportsektorn samt gynna energieffektivare fordon. Den årliga omräkningen av energiskattesatserna bidrar till att omställningstrycket i transportsektorn inte minskar. 68 (SD): Socialdemokraterna brukar göra ett stort nummer av att det är ett parti för de ekonomiskt mindre bemedlade. Tyvärr förhåller det sig precis tvärtom. Det är viktigt att är ett land som håller ihop, både ur ett socioekonomiskt och ur ett sociokulturellt perspektiv. Vad Socialdemokraterna och finansministern däremot verkar missa är att fördelningspolitik inte bara handlar om att ta in skatt för att sedan fördela dessa skatter. Lika viktigt är det också att fundera på vilka skatter som tas ut och hur dessa tas ut. är ett parti som tror på en solidarisk fördelningspolitik. Det är tråkigt att Socialdemokraterna, som påstår sig vara för en sådan politik, uppenbarligen inte kan leverera i faktisk politik. som nya dyra miljöbilar ska ges skattelättnader genom ett så kallat bonus–malus-system kommer bensin- och dieselpriserna att skjuta i höjden på grund av de nya skatter som regeringen redan har genomfört och har aviserat att man tänker fortsätta genomföra. Således blir effekten att människor som har mycket pengar får skattelättnader, för det är oftast bara de med mycket pengar som har råd att köpa dyrare bilar. Däremot kommer medborgare med lägre inkomster och som kör äldre bilar att få betala betydligt mer i form av höjd drivmedelsskatt. Jag undrar om finansministern och regeringen förstår att det kommer att bli svårt för exempelvis en ensamstående undersköterska på landsbygden att få livspusslet att gå ihop, då utgiften för personen i fråga kraftigt ökar i procenttal räknat. Förstår finansministern att sådana skatter slår hårt mot pensionärerna, dem som regeringen påstår sig vilja gynna? De är beroende av bilen, och det gäller särskilt de pensionärer som bor på landsbygden. De smulor ni tillskjuter de äldre i er budget täcker inte dessa utgiftsökningar, utan det kan snarare vara så att man går bakåt på grund av detta. Det är synnerligen osolidariskt att ta från de fattiga och ge till de rika eller att den redan hårt påfrestade landsbygden ska beskattas ännu hårdare och ge till storstäderna. Men tyvärr verkar Socialdemokraterna ha fallit in på spår vad gäller den här delen. måste hålla ihop, och i ska vi inte straffbeskatta dem med lägst inkomster. Det är tydligt att Socialdemokraterna i och med denna snedvridna skattepolitik avser att vika sig för avbefolkningspolitik för landsbygden. Jag vill därför få svar på om finansministern inser hur skev den här skattepolitiken är. Menar regeringen verkligen att skattepolitiken är solidarisk när den gör möjligheten att köra bil till en klassfråga? Jag vill också veta om Socialdemokraterna genom nya beslut i regeringen lovar att förhindra att får mer inflytande som påverkar svensk landsbygd och dem som bor där negativt. 69 Finansminister (S): frågar om vi förstår hur skev skattepolitiken är. Enligt honom verkar den gynna dem som har höga inkomster. Jag vill påminna om en debattartikel som en företrädare för , den ekonomisk-politiska talespersonen , skrev . Där var han tydlig med att ställer sig bakom de andra borgerliga partiernas samtliga skattesänkningar för dem som har de högsta inkomsterna. Man vill ta bort den nedtrappning av jobbskatteavdraget som vi har gjort för dem som tjänar 50 000 eller mer. Det innebär alltså en skattesänkning för dem som tjänar över 50 000. Man vill ta bort hela den statliga värnskatten. Det är ytterligare en skattesänkning för dem som tjänar allra mest. Man vill höja brytpunkten. Det är någonting som påverkar inte bara höginkomsttagare utan också en del medelinkomsttagare, men det gäller inte undersköterskan. står alltså nu för ett väldigt brett och dyrt skattesänkarpaket för dem som har de allra högsta inkomsterna. Det blir därför lite konstigt när står här i talarstolen och säger att man vill ha en solidarisk fördelningspolitik, när skattepolitiken i huvudsak verkar gå ut på att man ska sänka skatten för dem som tjänar allra mest. Vad gäller den här förändringen är det så att styrningen inte ökar i takt med att inkomsterna ökar. Den uppräkning vi har innebär inte att miljöstyrningen ökar , utan den ligger still. Om man inte har en sådan uppräkning minskar ju miljöstyrningen, vilket naturligtvis inte vore bra ur klimatsynpunkt. I takt med att människors inkomster ökar ökar vi också skatten, så att styrningen blir densamma i förhållande till inkomst. Regeringen vidtar också en hel del andra åtgärder för att underlätta för människor som bor på landsbygden och i glesbygden. Bland annat har vi en särskild satsning på kollektivtrafik i glesbygd för att underlätta kollektivtrafikresande. 70 (SD): Som kanske kommer ihåg lovade Socialdemokraterna inför valet att inte höja drivmedelsskatten – kanske därför att man då hade en fördelningspolitisk synvinkel på detta. Men det här bröt man sedan när man satte sig i regering med det parti i som – medvetet eller omedvetet; jag vet inte – vill avfolka landsbygden. Den höjning som kommer att ske kommer att slå mot dem med lägst inkomst. Det är ett faktum. Varje hundralapp innebär en stor skillnad för dem med lägre inkomster. Vi får ofta höra från finansministern att har urstarka finanser. Om vi nu har urstarka finanser, varför ska man då höja en skatt som slår specifikt mot dem med lägre inkomster? Hur går det ihop? Vad gäller klimatet kan jag säga att vi står för en promille av utsläppen vad avser de här delarna. Om man nu vill gynna miljön är det väl bättre att satsa på till exempel kärnkraft, så att vi blir mindre beroende av kolkraft och annat. Men det vill den här regeringen inte heller göra. Trots skrytet om att finanserna är urstarka kanske det är så att utgifterna ökar väldigt mycket. Vi ser till exempel hur är en av de största nettobetalarna i EU. Vi betalar tiotals miljarder för att betala överbetalda EU-byråkrater i en union som blir alltmer antidemokratisk. Vi har den havererade migrationspolitiken, som fortfarande slår hårt mot våra kommuner och mot statsfinanserna. Då kanske det är enklare att slå på dem med lägst inkomster för att de har minst ork och utrymme i sin vardag att klaga. Jag vet inte. Det kanske är så. har en politik som är solidarisk. Vi är det parti som vill satsa mest på sjukvården för att till exempel höja de offentliganställdas löner. Det stämmer inte med finansministerns påstående. Vi vill satsa pengar generellt för att stärka de sociala skyddsnäten och välfärden i stort. Vi har en annan politik än vad den här regeringen har, vilket medger att vi kan sänka skatter och stärka välfärden, försvaret, polisen och så vidare. Det handlar bara om prioriteringar. När vi röstade om det femte jobbskatteavdraget, för att ta ett exempel, gjorde vi ett val och gick med på en skattesänkning som var mer riktad mot dem med lägre inkomster och inte mot dem med högre. Finansministern får se efter hur vi har ställt oss konkret innan hon påstår någonting annat. Jag kan också konstatera att vi i vår budget ofta satsar specifikt på de pensionärer som har lägst inkomster. Den debattartikel som finansministern hänvisar till berör bara en del frågor. Det handlar egentligen bara om hur en eventuell förhandling skulle kunna gå till. Det är ett förslag på hur det skulle kunna se ut, inte faktisk politik och ingenting som är beslutat. En budget är mycket större än en enskild debattartikel. Jag kan konstatera att den här frågan verkar vara lite känslig, eftersom jag inte kan få något löfte av finansministern om att man kommer att motverka om de vill genomdriva fler förslag som är negativa för svensk landsbygd och för de människor som har lägst inkomster. Jag skulle vilja få veta av finansministern om det är så att man avser att ta strid för landsbygden i större utsträckning än vad man gör för tillfället. 71 Finansminister (S): Frågan är varför vi vill ha den här indexeringen trots att vi har överskott i de offentliga finanserna. Som jag sa beror det på att vi vill behålla miljöstyrningen. Om man inte har en sådan indexering minskar miljöstyrningen . Det vore inte bra för klimatet. Det är viktigt att upprätthålla samma nivå. Vi ökar heller inte miljöstyrningen, utan upprätthåller samma nivå och skapar en bra förutsägbarhet för bilproducenter och konsumenter. Om man lyssnar på skulle man kunna tro att låginkomsttagare kör mer bil än höginkomsttagare, så att det här är en regressiv skatt. Så är det naturligtvis inte, utan det är naturligtvis så att människor med högre inkomster kör mer bil än personer med lägre inkomster. Jag har också ett påpekande när det gäller pensionärerna med de lägsta inkomsterna. stoppade tillsammans med de andra borgerliga partierna en skattesänkning för pensionärerna med de lägsta inkomsterna. I den här debattartikeln, som inte riktigt verkar vilja kännas vid, skriver tydligt att han är beredd att lägga sig platt för och de andra borgerliga partierna för att se till att de kommer i regeringsställning och att blir statsminister. Och när är statsminister är det naturligtvis inte en stärkt sjukvård som kommer i första rummet, utan precis de skattesänkningar som omfamnar i artikeln. Det står för är nu att man ska sänka skatten för dem som tjänar mer än 50 000, ta bort den statliga värnskatten, som de med de högsta inkomsterna betalar, och höja brytpunkten. Man vill även utvärdera ett sjätte jobbskatteavdrag. Det är alltså väldigt tydligt att står för stora och omfattande skattesänkningar, mest riktade till dem som tjänar allra mest. Då blir det såklart inga pengar kvar till sjukvården. Det säger sig självt. 72 (SD): Jag kan konstatera att de med lägst inkomster kör mindre bil av en viss anledning, nämligen att de har lägre inkomster. Det kan vi vara helt överens om. Men vad tror händer om skatten går upp? Jo, då kommer de med lägst inkomster att köra ännu mindre bil, och det påverkar såklart till exempel de människor med lägst inkomster som bor på landsbygden, där man är beroende av sin bil. Finansministern talade tidigare om satsningar på kollektivtrafiken. Det finns inte och kommer aldrig att finnas någon kollektivtrafik i stora delar av landsbygden. Den satsningen kommer aldrig någon regering att kunna göra. Drivmedelsskatten är en särskilt känslig skatt som riskerar att göra bilåkandet till en klassfråga, och det är uppenbart att regeringen avser att göra så. För är det här orimligt. Enligt och är det viktigt att skattesubventionera bilar som enbart samhällets välbeställda har råd att köpa. Denna fråga bland många andra visar att det bara är som vill att ska hålla ihop på alla nivåer. är mer än bara . Det här måste regeringen inse. Jag förväntar mig att regeringen omgående tar sitt förnuft till fånga, slutar bestraffa dem som bor på landsbygden och ser till att möjligheten att transportera sig själv inte blir en klassfråga. 73 Finansminister (S): Regeringen har en samlad politik för den svenska landsbygden som består av en rad satsningar. Bland annat har vi byggt ut universitet och högskolor över hela landet, vilket har varit otroligt viktigt för tillväxten runt om i landet under . Vi ser till att flytta statliga jobb ut i landet, och vi har satsat mångmiljardbelopp på att bygga ut bredband runt om i hela landet. Vi satsar på vägunderhåll och tjälsäkring och gör även särskilda satsningar på kollektivtrafik i glesbygd. Utöver detta har vi ett särskilt stöd till kommersiell service. Regeringen driver en omfattande politik för att göra det möjligt att leva och verka i hela landet, för vi vill att ska hålla ihop. Man kan undra hur ser på den frågan, eftersom numera står bakom ett mycket omfattande skattesänkarpaket. talar om att Socialdemokraterna står för människor i . Jag undrar hur stor andel av dem som nu vill sänka skatten för, som tjänar över 50 000 , som befinner sig i . Det är i alla fall fullt av dem på Stureplan. Det är för dem som hänger runt Stureplan, som är rika i finanssektorn, som nu vill sänka skatten när man vill ta bort avtrappningen av jobbskatteavdraget för dem som tjänar över 50 000. Det är omfattande skattesänkningar för personer som tjänar som nu står bakom. Det är viktigt att väljare känner till den politiken. Överläggningen var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2016/17:486 om besked om kilometerskatten 74 Finansminister (S): har frågat mig om regeringen kommer att fortsätta att driva frågan om en kilometerskatt och i så fall varför. Det pågår nu ett arbete inom med att ta fram förslag till utformning av en vägslitageskatt, och vår ambition är att lägga fram ett förslag. Vår ambition är att ta fram ett förslag som innebär miljövinster för samhället, en ökad konkurrensneutralitet mellan svenska och utländska åkerier och som innebär att utländska åkerier kan bidra till finansieringen av den svenska infrastrukturen. 75 (M): Turerna gällande förslaget om en så kallad kilometerskatt har varit många. Efter att utredningen försenats med hela kom beskedet om att förslaget gällande skatten skulle skrotas. Detta mottogs med lättnad av hela den svenska åkeribranschen. , åkeriägare i , sa till tidningen att kilometerskatten har kastat en skugga över allt och att det är en stor lättnad för branschen att förslaget är pausat, framför allt för dem utanför storstäderna. Hon menar att det handlade om en ren skatt på avstånd. Det är tydligt att kilometerskatten är mer skadlig än vad regeringen har påstått och att ett införande av skatten inte alls skulle bli så enkelt att genomföra som man förväntat sig. Svensk konkurrenskraft behöver stärkas, inte försvagas. I vårt avlånga land kommer behovet av transport med lastbilar att finnas även fortsättningsvis. Det finns stora möjligheter att göra den transporten så miljövänlig som möjligt, men kilometerskatt bidrar inte till detta. Min fråga till finansminister är: Kommer finansministern och regeringen att fortsätta att driva frågan om en kilometerskatt? I sådana fall: varför? Svaret på vad som är regeringens ambition lämnar mycket att önska. Med tanke på att är ett exportberoende land som konkurrerar med marknader med långt lägre kostnader än vad vi har här är det anmärkningsvärt att regeringen överväger en skatt på avstånd som ytterligare skulle försämra den svenska konkurrenskraften. Därför, herr talman, förtydligar jag nu frågan till : Kan finansministern garantera att en skatt på avstånd inte kommer att försämra den svenska konkurrenskraften och riskera svenska jobb och företag? 76 Finansminister (S): Alla skatter påverkar hur människor beter sig, men det gör också vad man använder skattepengarna till. En sådan garanti kan man alltså inte ställa ut förrän man har bestämt vad man ska använda intäkterna till. Alla skatter påverkar människors beteende, men detsamma gäller det man använder skatterna till. Om vi till exempel hade ett samhälle utan både inkomstskatter och barnomsorg och vi införde en inkomstskatt skulle man, om man var på sida, säga att detta skulle skada jobben och tillväxten i . Men om pengarna användes till att bygga ut barnomsorgen, så att människor kunde arbeta också när de fick barn, skulle det inte vara någonting som sammantaget skadar jobben och tillväxten. Tvärtom skulle detta öka sysselsättningen och tillväxten. Det är precis detta som är den svenska modellen. Vi har ett högt skatteuttag, men vi använder pengarna på ett sådant sätt att det sammantaget bidrar till jobb och tillväxt i . Kanske är det också därför vi ser den högsta sysselsättningsgraden i hela EU just i . Dessutom är tillväxten god. Vår ambition är att jobba vidare med ett förslag. Poängen med detta är, förutom att göra viktiga miljövinster, att underlätta för svenska åkare genom att vi har bättre kontroll på utländska åkare, vilket kan minska risken för illegalt cabotage. Utländska åkerier kan också bidra till finansieringen av den svenska infrastrukturen, vilket ju är bra för jobb och tillväxt. 77 (M): Jag förstår att och den rödgröna regeringen väldigt gärna vill använda de svenska åkeriföretagen som ett slagträ i införandet av en kilometerskatt. Anmärkningsvärt är då att den svenska åkerinäringen är den part som mest har motsatt sig införandet av denna skatt. Jag tycker kanske att ni ska lyssna mer på dem som kommer att drabbas av denna straffskatt. tog upp satsningen på miljö. Det är bra att man satsar på miljö, vilket jag hoppas att alla partier i riksdag är överens om. Jag utgår också från att satsningar på miljö var något som regeringen hade i åtanke när de gav uppdraget till den första utredningen om en skatt på avstånd. Att det inte gick så bra med just det vittnar om när hon i samma artikel i som jag tidigare hänvisade till säger att syftet med att minska miljöpåverkan var gott men att det inte gav några fördelar för den som investerar i maskiner som inte sliter på miljön. Tänker regeringen fortsätta att driva frågan om en skatt på avstånd, trots att detta skadar den svenska konkurrenskraften? har sagt att alla förslag ska prövas utifrån huruvida de stärker tillväxt, jobb och företagande i . Var hamnade detta? Prat om möjliga effekter inom andra områden håller inte. Om ni nu fortsätter att driva på för denna skatt, kommer den i så fall att innebära en riktig miljövinst? Kommer den att innebära en miljövinst som står i proportion till de potentiella exportförluster som kommer att drabba företag som på grund av ökade transportkostnader kan tävla med sina konkurrenter på den europeiska marknaden? Det spelar ingen roll hur man använder pengarna från en höjd kilometerskatt om denna urholkar den allmänna skattebasen på grund av att svenska företag förlorar i konkurrens med andra exportföretag på den europeiska marknaden. Hur tänker finansministern att proportionen mellan miljövinst och exportvinst- eller förlust ska se ut? 78 Finansminister (S): Att regeringens förslag på skatteområdet skadar jobb och tillväxt är någonting som moderater har hävdat i denna talarstol . Vi kan dock konstatera att förslagen inte tycks ha fått riktigt de effekter som hävdar – att de skulle skada jobben och tillväxten – utan att det tvärtom skapats 200 000 jobb sedan regeringen tillträdde och att vi har en god tillväxt i . Självklart kommer en väl utformad vägslitageskatt inte att behöva skada jobben och tillväxten i – särskilt inte om man tar hänsyn till vad skatteintäkterna används till. Det är viktigt att vara noggrann med hur man använder skatteintäkterna, så att det skapas bra förutsättningar för jobb och företagande runt om i hela landet. Bland annat är utbyggd infrastruktur viktigt, inte minst för åkerinäringen. 79 (M): Vi är inte ensamma om att säga att regeringens skattepolitik skadar jobb och tillväxt. Att antalet arbetstillfällen ökat beror på att vi just nu är inne i en brinnande högkonjunktur. Jag förstår att finansministern har en stark tro på regeringens förmåga att tillfredsställa alla önskemål. Men, herr talman, den som vill ge allt till alla riskerar ofta att bli rätt . Under en debatt som Skogsindustrierna anordnade om framtida utmaningar för dem blev jag lite förvånad över att de inte alls nämnde en kommande skatt på avstånd. Det är trots allt en bransch som är mycket beroende av lastbilstransporter. När jag frågade företrädare för branschen hur detta kom sig blev svaret att de har blivit lovade att de ska undantas från skatten. Det är ju bra för dem!