prot · H50928 · 2017-11-09 00:00:00 — Dagens system innebär att en rektor har möjlighet att med omedelbar verkan stänga av en elev. Man kan också välja att under avstängningen säkra att den avstängda eleven får fortsätta i vissa ämnen som eleven har det särskilt tufft i eller får viss typ av undervisning under avstängningen. Man kan under avstängningen göra den utredning som krävs för att avgöra om eleven ska flyttas till en annan skolenhet – den möjligheten finns. Kommuner kan också organisera detta med skolenheter på olika sätt, men man har ansvar att göra det på det sätt som krävs för att upprätthålla alla elevers trygghet i skolan. Dessa möjligheter finns , och det är viktigt för mig att inte skapa en otrygghet och en osäkerhet bland dem som är ansvariga för varje enskild skola när det gäller möjligheten att fatta dessa beslut. Vi har sett hur Skolinspektionen fått ge kommuner vite för att man inte använt verktygen trots att lagen ger möjlighet till det. Då måste jag såklart gång på gång och tydligt understryka: Verktygen finns och måste användas när så krävs. 106 (-): Jag får tacka ministern för svaret, men ministern måste också vara medveten om att alternativet att stänga av elever är ytterst tidsbegränsat. Att flytta någon till en annan skolenhet innebär i praktiken att man flyttas inom samma kommun. Problemen är kvar och löses inte, och därför ser vi också att de ökar. Det är beklagansvärt, tycker jag, att ministern inte kommer med mer konkreta exempel på vad man tänker göra. är således det parti som skyddar de skötsamma eleverna. Vi är deras enda garant. 107 Utbildningsminister (MP): Nej, , deras garant är de kunniga, kompetenta och engagerade lärare vi har i svensk skola och de ansvarstagande rektorerna i svensk skola – inte något enskilt parti. Det jag beskriver är den lagstiftning vi har, som ger dem verktyg att uppfylla det ansvar de har för att varje elev ska få utbildning och att alla elever ska garanteras trygghet. Verktygen finns på plats. Möjligheten att använda verktygen behöver stärkas, bland annat genom informationsinsatser. Forskning om nya läkemedel mot multiresistenta bakterier 108 (M): Min fråga riktar sig till statsrådet . Frågan handlar om forskning, närmare bestämt om utvecklandet av nya läkemedel för att bekämpa de multiresistenta bakterierna. är forskare, medicinskt verksamma läkare och veterinärer överens om att de multiresistenta bakterierna är här. Det är ett problem inte bara i utan internationellt. Att ta fram nya läkemedel är väldigt kostsamt. Det tar tid och kräver också samarbete över länder och världsdelar. Därför undrar jag vad regeringen gör för att bidra till att forskningen för att bekämpa de multiresistenta bakterierna faktiskt kommer till stånd i betydligt större omfattning än vad som är fallet . 109 Statsrådet (S): Tack, , för en otroligt angelägen fråga! Detta är en av vår tids stora globala hälsoutmaningar. Det är, precis som riksdagsledamoten säger, väldigt angeläget att fort få fram ny antibiotika som kan användas mot detta och att också stödja forskning och tillämpning för att få ned användandet av befintlig antibiotika. Det vi gör genom den forskningspolitiska proposition som röstades igenom av är att vi satsar på ett tioårigt nationellt forskningsprogram, som är just mot antibiotikaresistens. Detta är något som våra forskningsråd, och Forte, gemensamt ansvarar för. Vid sidan av att få fram nya läkemedel handlar det också om användandet inom till exempel hälso- och sjukvården. 110 (M): Det är alldeles riktigt att användandet måste förändras. Hygienen måste förändras. Men detta räcker inte. Multiresistensen är här . Det är ett faktum. Det är utmärkt med ett nationellt program, men det måste till mer. Det måste till ett internationellt samarbete. Det måste till en mycket större omfattning av den forskning som bedrivs . Läkemedelsindustrin gör mycket, men det behövs också anslag. Det behövs grundforskning. Det behövs patientnära forskning. Det behövs forskning inom alla områden. 111 Statsrådet (S): Tack återigen, ! Du har helt rätt i att detta kräver just ett internationellt forskningssamarbete. Det är också något som pågår. Det finns också inom ramen för det forskningssamarbete vi har i EU. Dessutom är ett attraktivt land att samarbeta med när det gäller denna forskning just därför att vi har varit väldigt framgångsrika i att få ned antibiotikaanvändandet. Men vi behöver som sagt få fram nya läkemedel, och då krävs det också gemensam internationell finansiering för det. om rättvisa löner och villkor 112 (S): Min fråga går till statsrådet . blev EU-länderna överens om att det ska gå att ställa krav på samma lön och villkor för arbetstagare som jobbar i samma land, oavsett vilket land de kommer från. Det är ett bra och viktigt steg för ett rättvisare – för arbetstagarna men också för företagen, som kan konkurrera med rättvisa och sjysta villkor. Att detta var ett bra beslut är också något som svenska folket håller med om. En övertygande majoritet av uppger att de tycker att svenska löner även ska gälla för utstationerad arbetskraft. ser vi på många håll i en skepsis: Många upplever inte att EU gör något för just dem. Statsminister har tillsammans med kommissionens ordförande kallat till ett toppmöte, som hålls i . Där ska man bland annat diskutera hur nya jobb kan skapas, hur arbetsvillkor kan förbättras och hur omställningsmöjligheterna kan öka – helt enkelt frågor som berör EU:s medborgare. Därför blir min fråga till EU-ministern: Vad kan vi hoppas få ut av toppmötet i ? 113 Statsrådet (S): Tack för denna angelägna fråga, ! Jag tror att det absolut viktigaste är att och kommissionens ordförande nu sätter de sociala och arbetsmässiga frågorna på agendan igen. har vi haft ekonomisk kris i EU. Det har talats om att rädda bankerna, att se till att det inte blir ekonomisk kollaps i eurozonen, och man har talat om olika slags sexpack och tvåpack, men man har glömt bort människor och människors möjligheter till gott arbete och goda sociala förhållanden. kommer man att diskutera frågor som tillträde till arbetsmarknaden, rättvisa arbetsvillkor och hur man mellan jobb ska kunna få stöd för att ta de nya jobb som kommer. Att både arbetsmarknadens parter och nästan alla stats- och regeringschefer kommer att samlas i blir en stor manifestation för att det återigen är dags att flytta upp dessa frågor högt på dagordningen. Jag tror att det kommer att få stor politisk betydelse. Dammar och kostnaden för att uppfylla miljökrav 114 (M): Min fråga går till statsrådet och är av allmänpolitisk karaktär. har varit ute på remiss. har svaren kommit in, och det finns en mängd obesvarade frågor. En fråga är vem som ska finansiera de insatser som krävs för att alla dammar, som är 11 000 till antalet, ska leva upp till miljökraven. För småskalig vattenkraft föreslås en fond som delfinansieras av branschen själv, men för dammar som inte har någon kraftproduktion finns inte denna möjlighet. Ägarna till dammarna förväntas själva bära kostnaden, och om ägarna väljer att inte söka tillstånd kvarstår endast utrivning, med risken att stora kulturminnen går förlorade och att den nu etablerade faunan och växtmiljön raseras. Detta blir en orimlig och förhoppningsvis inte önskvärd konsekvens ens för den rödgröna regeringen. Min fråga till blir då: Tycker att utrivning av dammar är ett rimligt resultat, och om inte, hur menar statsrådet att detta ska kunna undvikas? 115 Utbildningsminister (MP): Tack, , för frågan! Det är ju en fråga som handlar om hur ska implementera de EU-regler som styr över vattenverken, också de små vattenverken i , och hur vi säkrar att de sköts på ett sätt som är i enlighet med miljökrav och annat, liksom hur vi väger det mot andra intressen. Vi har tagit emot utredningen. Den har precis varit på remiss. Jag vet att flera av de frågor som riksdagsledamoten tar upp finns med i remissvaren. Frågan bereds nu i , och jag måste därför be riksdagsledamoten att vända sig med frågeinstitutet till miljöminister för att få ett slutligt svar på frågan. Uppskjutning av satelliter från 116 (S): Min fråga riktar sig till rymdministern. I norrskenets land, strax utanför byn , ligger . Där skickar man bland annat upp sondraketer för forskningsändamål, men man säger själv att man skulle kunna göra mer för forskningen, för hållbar utveckling och för tillväxt både i regionen och i och . Min fråga till rymdministern – kanske den fränaste posten i regeringen – blir då: Hur ser ministern på möjligheten att skjuta upp små satelliter från ? 117 Statsrådet (S): Tack för den angelägna frågan, ! Vi har jobbat med att titta på just möjligheten att öka kapaciteten vid för att ska kunna bli ett av ett tiotal länder i världen att skjuta upp satelliter, i det här fallet små satelliter, i omloppsbana. går arbetet vidare i och med att Rymdstyrelsen och Rymdaktiebolaget har fått i uppdrag av regeringen att ta fram en affärsplan för detta. Vi hoppas också kunna bedöma det i den kommande rymdstrategin. Detta ger enorma möjligheter såväl för klimatforskningen och arbetet med att möta de globala samhällsutmaningar vi har som för innovationsförmågan. Detta skulle innebära att blir en ny form av testbädd för den nya tekniken, som kommer att påverka många både samhällsnyttiga och affärsnyttiga områden framöver. Rymdsektorn är fascinerande, men framför allt skapar den en väldig massa högskolegrundade arbetstillfällen – vilket jag också tror är bra för . 118 (M): Min fråga går till utbildningsminister . Alla är överens om vikten av tidiga insatser i skolan. Problembilden är vi helt överens om – det är inte acceptabelt som det är , att huvuddelen av särskilt stöd ges i högstadiet. Att mer behöver göras är tydligt, men vi anser inte att läsa-skriva-räkna-garantin är lösningen. Det är många tunga remissinstanser som instämmer i det. säger till exempel att gällande lagstiftning är tydlig och att det nya förslaget om läsa-skriva-räkna-garantin skapar dubbelreglering och mer detaljstyrning. SKL undrar var tilliten till professionen hamnade, och Statskontoret säger att det blir fokus på process och inte på innehåll i undervisning och stödåtgärder. Varför väljer regeringen att lägga fram ett förslag som får så hård kritik från så tunga remissinstanser, och varför har man inte besvarat kritiken? 119 Utbildningsminister (MP): Kritiken är besvarad i propositionen. Det är också så att propositionens lagförslag har stöd av flera av de riktigt tunga remissinstanserna. Förslaget har stöd av expertmyndigheten på området, Specialpedagogiska skolmyndigheten, som har att granska lagstiftningen och säkra att den kan fungera och ge möjligheter till det vi alla vill uppnå, nämligen tidigt stöd. Förslaget har stöd av Skolinspektionen, flera kommuner – däribland flera borgerligt styrda kommuner – och elevorganisationer, liksom av och samt hela den samlade funktionshinderrättsrörelsen. Jo, för att man ser att om vi ska säkra att stödet kommer på plats tidigt behövs en lagstiftning som garanterar att läraren har mandat att få stödet på plats. Lärare ser de elever som verkligen behöver stöd. Man identifierar det och går ofta till rektorn för att säkerställa att stödet kommer på plats, men sedan går åren utan att stödet kommer. Tyngdpunkten för det särskilda stödet blir därför i slutet av , när betygen sätter in. Med dessa regler skulle vi kunna ändra på det, och det är därför vi har lagt dem på bord. Vi hoppas på en god riksdagsbehandling. EU:s förhandlingar om frihandelsavtal 120 (S): Min fråga går till statsrådet . är ett litet, väldigt exportberoende land. Jag representerar , som är ett litet, väldigt exportberoende län – det mest exportberoende i hela . Frihandel är extremt viktigt för vårt län och vårt land. Det handlar inte om en oreglerad handel fri från krav på sjysta villkor och annat, utan det handlar om en fri och rättvis handel. Det globala handelssystemet är nu satt under en väldig press efter att har sagt upp frihandelsavtal. TTIP har lagts i frysboxen, och vi ser starka protektionistiska strömningar över världen. Därför skulle jag vilja fråga handelsminister hur det går med EU:s frihandelsförhandlingar. Kommer TTIP att tinas upp ur frysboxen? Vad kan innebära, och vilka effekter kommer det att få för svensk export och handel? 121 Statsrådet (S): Tack för den extremt viktiga frågan, ! Det är verkligen så att är väldigt beroende av frihandeln. Ungefär 1,4 miljoner människor har jobb att gå till tack vare exporten. Det som är intressant att se nu när vi har ett provisoriskt avtal – – igång med är att exporten har gått upp bara . Det gör alltså skillnad. Vi har 13 000 personer som är direkt sysselsatta tack vare . Det pågår dock arbete med flera andra avtal. Fokus är nu främst på avtalet med , vilket vi hoppas kan bli klart är slut. Det gäller även avtal med och Mercosurländerna, alltså , , och , och förhandlingar pågår med , och . När vi hade avtalet med ökade exporten från EU , och det var inte minst svenska varor. Vi kan alltså se att frihandel gör skillnad. Begränsning av lärarnas akademiska frihet 122 BORIANA (M): Min fråga berör det ämne som och tog upp, nämligen kursen Det moderna samhället och dess kritiker, där för kursen irrelevant litteratur kvoterades in. Kvotering av litteratur betyder att vem som har skrivit boken blir viktigare än vad som står i den. I svaret till sa statsrådet att innehållet i kurserna ska bestämmas av institutionen och lärarna. Uppenbarligen har det inte varit så i detta fall, så min fråga är: Vad tänker statsrådet göra för att lärarnas akademiska frihet inte ska begränsas och ifrågasättas? 123 Statsrådet (S): Tack för frågan, Boriana ! Som jag sa tror jag att det viktigaste för att kunna delta i den här diskussionen är att man även läser svaret från vid . Detta är nämligen en diskussion som ska försiggå på våra universitet och lärosäten. Hur ska till exempel lagstiftning tolkas och genomföras? Det handlar om just målet om jämställdhet, exempelvis, men också om kvalitet i utbildningen. Jag kommer aldrig att lägga mig i den diskussionen. Jag kommer heller aldrig att som statsråd tolka min egen lagstiftning eller lagstiftning åt våra myndigheter, utan det är upp till dem att göra detta på bästa sätt. Att den akademiska friheten ska värnas är något vi är överens om, inte minst här, och det ska fortsatt göras. Frågestunden var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2017/18:41 Ändringar i postlagen 2017/18:37 om regeringens medelfristiga makroprognoser med anledning av prop. 2017/18:34 Uppehålls- och arbetstillstånd för företagsintern förflyttning – genomförande av ICT-direktivet 2017/18:3925 av och (SD) med anledning av skr. 2017/18:27 om regeringens skatteutgiftsredovisning 2017/18:3921 av och (SD) med anledning av skr. 2017/18:30 om bostadsbidraget – ur ett fördelnings- och arbetsmarknadsperspektiv 2017/18:3924 av m.fl. (SD) med anledning av skr. 2017/18:33 om kommunersättningar för migration och integration 2017/18:3922 av (C) § 11 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2017/18:112 Tveksamma miljösatsningar av (M) till miljöminister (MP) 2017/18:113 Möjlighet till fler organdonationer av (M) till socialminister (S) § 12 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2017/18:234 Möjlighet till spårbyte efter gymnasielagen av (C) till statsrådet (S) 2017/18:235 Åtgärder mot gängkriminalitet av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:236 Arbetsmarknadsutbildningar av (M) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2017/18:237 Handikappersättningen av (V) till socialminister (S) 2017/18:238 ansvar för underhållet av hamnen i av (C) till närings- och innovationsminister (S) § 13 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2017/18:133 Omprövning av vårdbidrag av (C) till socialminister (S) 2017/18:135 Beslut att frångå säkerhetsskyddsförordningen av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:136 Genomförandet av energiöverenskommelsen av (C) till statsrådet (S) 2017/18:140 En nationell organisation för ambulanshelikoptrar av (L) till socialminister (S) av (L) till socialminister (S) 2017/18:142 Rån mot elektronikkedjor av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:143 Transporter av frihetsberövade av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:148 Arbetet med en oberoende antidopningsorganisation av (M) till socialminister (S) 2017/18:160 Åtgärder mot benskörhet av (M) till socialminister (S) 2017/18:173 Återvändande svenska IS-terrorister av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:168 Väntetiden för läkarstudenter av (M) till socialminister (S) 2017/18:176 Global av (M) till utrikesminister (S) 2017/18:177 Smörbult utanför av (M) till miljöminister (MP) 2017/18:185 Skyddsobjekt av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:180 Tillslag mot CBD-distributörer och tillverkare av (SD) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:181 Irakiska angrepp mot KRG av (SD) till utrikesminister (S) 2017/18:183 Våldet mot kristna i av (KD) till utrikesminister (S) 2017/18:187 Krisen på Arbetsförmedlingen av (M) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2017/18:188 Arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning av (M) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2017/18:189 Rätten till personlig assistans av (L) till statsrådet (S) 2017/18:190 hantering av hbtq-personers asylansökningar av (L) till statsrådet (S) 2017/18:193 Minskningen av insekter av (S) till miljöminister (MP) 2017/18:194 Sexuellt våld och trakasserier mot barn och unga av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:196 Stöd till barn och unga som utsätts för sexuellt våld och trakasserier av (M) till statsrådet (S) 2017/18:195 Sexuellt våld och trakasserier i skolan av (M) till utbildningsminister (MP) av (M) till statsrådet (S) 2017/18:210 Svenskarnas tillgång till skyddsrum av (KD) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:209 Försvarsmaktens inköp av hundar av (KD) till försvarsminister (S) 2017/18:197 Avhopparverksamheten i av (L) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:198 placeringar av män tillsammans med flera fruar på asylboenden av (L) till statsrådet (S) 2017/18:199 Minoriteternas situation i konflikten mellan och det kurdiska självstyret av (L) till utrikesminister (S) 2017/18:200 Jämställdhetsarbete av (M) till statsrådet (S) 2017/18:202 Uppföljning av regeringens integrationspengar till idrotten av (M) till socialminister (S) 2017/18:205 Språkbarriärer och patientsäkerhet av (M) till socialminister (S) 2017/18:206 Köer till koloskopi av (M) till socialminister (S) 2017/18:208 Kostnaden för dålig arbetsmiljö av (M) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) § 14 Kammaren åtskildes . av tredje vice talmannen från dess början till ajourneringen och av förste vice talmannen därefter till dess slut. § 2 Anmälan om kompletteringsval § 3 Anmälan om subsidiaritetsprövning § 4 Anmälan om faktapromemoria § 5 Svar på interpellation 2017/18:51 om Sverigebilden 1 Utrikesminister (S) 2 (M) 3 (M) 4 (S) 5 Utrikesminister (S) 6 (M) 7 (M) 8 (S) 9 Utrikesminister (S) 10 (M) 11 Utrikesminister (S) § 6 Svar på interpellation 2017/18:40 om anslutning till kommunalt vatten och avlopp 12 Miljöminister (MP) 13 (M) 14 Miljöminister (MP) 15 (M) 16 (M) 17 Miljöminister (MP) 18 (M) 19 (M) 20 Miljöminister (MP) § 7 Svar på interpellation 2017/18:41 om miljömässigt motiverade krav på avloppsrening 21 Miljöminister (MP) 22 (SD) 23 Miljöminister (MP) 24 (SD) 25 Miljöminister (MP) 26 (SD) 27 Miljöminister (MP) § 8 Svar på interpellation 2017/18:37 om utbildningsplatser i gymnasieskolan 28 Statsrådet (S) 29 (M) 30 Statsrådet (S) 31 (M) 32 (S) 33 (M) 34 Statsrådet (S) 35 (M) 36 (S) 37 (M) 38 Statsrådet (S) 39 FÖRSTE VICE TALMANNEN Straffen för handel med hyreskontrakt 40 (M) 41 Utbildningsminister (MP) 42 (M) 43 Utbildningsminister (MP) Vetenskaplighet och Nationella sekretariatet för genusforskning 44 (SD) 45 Statsrådet (S) 46 (SD) 47 Statsrådet (S) 48 (C) 49 Utbildningsminister (MP) 50 (C) 51 Utbildningsminister (MP) 52 (V) 53 Statsrådet (S) 54 (V) 55 Statsrådet (S) Plan för att minska sexuella trakasserier i skolan 56 (L) 57 Utbildningsminister (MP) 58 (L) 59 Utbildningsminister (MP) Branschskolor som en del av vuxenutbildningen 60 (S) 61 Statsrådet (S) 62 (S) 63 Statsrådet (S) Friskolor och följderna av vinstbegränsning 64 (KD) 65 Utbildningsminister (MP) 66 (KD) 67 Utbildningsminister (MP) Hanteringen av sexuella trakasserier på universitet och högskolor 68 (M) 69 Statsrådet (S) 70 (M) 71 Statsrådet (S) Överföring av befogenheter till EU på det sociala området 72 (SD) 73 Statsrådet (S) 74 (SD) 75 Statsrådet (S) Åtgärder för ökad trygghet i skolan 76 (M) 77 Utbildningsminister (MP) 78 (M) 79 Utbildningsminister (MP) 80 (S) 81 Statsrådet (S) 82 (S) 83 Statsrådet (S) Konsekvenserna av jämställdhetsintegrering i utbildningen 84 (M) 85 (S) 86 (M) 87 Statsrådet (S) 88 (C) 89 Statsrådet (S) 90 (C) 91 Statsrådet (S) Hot och våld mot lärare 92 (M) 93 Utbildningsminister (MP) 94 (M) 95 Utbildningsminister (MP) 96 (S) 97 Statsrådet (S) 98 (S) 99 Statsrådet (S) Bristen på behöriga lärare 100 (M) 101 Utbildningsminister (MP) 102 (M) 103 Utbildningsminister (MP) Elever som gjort sig skyldiga till våldshandlingar 104 (-) 105 Utbildningsminister (MP) 106 (-) 107 Utbildningsminister (MP) Forskning om nya läkemedel mot multiresistenta bakterier 108 (M) 109 Statsrådet (S) 110 (M) 111 Statsrådet (S) om rättvisa löner och villkor 112 (S) 113 Statsrådet (S) Dammar och kostnaden för att uppfylla miljökrav 114 (M) 115 Utbildningsminister (MP) Uppskjutning av satelliter från 116 (S) 117 Statsrådet (S) 118 (M) 119 Utbildningsminister (MP) EU:s förhandlingar om frihandelsavtal 120 (S) 121 Statsrådet (S) Begränsning av lärarnas akademiska frihet 122 BORIANA (M) 123 Statsrådet (S) § 11 Anmälan om interpellationer § 12 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 13 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 14 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2017