prot · H40989 · 2017-03-30 00:00:00 — Ni drar själva bort från välfärden. Det går inte att säga att vi ska ta bort resurser från välfärden och att välfärden sedan ska utvecklas ändå. Man måste bestämma sig. Vi har bestämt oss. Vi har utmaningar i vår sjukvård. Vi måste se till att exempelvis cancerpatienter får en mycket snabbare och en mer strukturerad behandling. Det är därför vi nu inför vårdkedjorna i cancervården. Detta införs successivt för att man ska få en mycket tidigare vård och en mer stringent vård. Det kommer att medföra framsteg. Men vi kommer också att behöva mer resurser till välfärden. Då går det inte att sänka skatter. Sänker man skatter och tror att man dessutom kan utveckla välfärden i den takt som den förra regeringen gjorde tror man också på tomten. Jag tror inte på tomten, utan jag tror att det är viktigt att vi bygger välfärd tillsammans. 16 (SD): Det är lite beklagligt, kan jag tycka, att statsministern väljer att återigen fokusera på skattepolitiken, som att allt handlar om skattepolitiken. Jag tror väldigt starkt på en stark offentligt finansierad välfärd. Det har vi också föreslagit, till skillnad mot vad statsministern pratar om. Men det är egentligen inte det som min fråga gäller, utan min fråga är om man erkänner att vi har väldigt allvarliga problem och att vi har en vård i kris. När man lyssnar på statsministern hör man att det är lite å ena sidan och lite å andra sidan. Han vill inte riktigt erkänna de problem som finns: Ja, vi har lite problem, men dem ska vi lösa . Så enkelt är det inte, fru talman. Problemet är att det krävs väldigt stora satsningar i vården för att vi ska kunna lösa platsbristen, framför allt. Vad är den högkvalitativa vården värd om den är otillgänglig, fru talman? Jag tycker att statsministern, i stället för att klanka på min politik, mer i detalj ska beskriva vad han tänker göra åt en akut situation. 17 Statsminister (S): Jag säger att det är både och. Kan vi åtminstone vara överens om det? Vi har jättemycket fin vård i vårt land. Det görs fantastiska insatser bland vårdpersonalen på våra sjukhus, våra vårdcentraler och vad det nu månde vara. Vi når i många avseenden goda resultat, också i en internationell jämförelse. Det är den ena bilden. Den andra är att vi har utmaningar – jag säger det. Vi måste vara tydliga med det. Vi ska inte blunda för det. Då ska vi ta oss an dem. Vi måste korta vårdköerna. Vi ska föra mer resurser till vården. Men det är klart att det också har betydelse, , vilken skattepolitik man har. Det har betydelse. Endera bestämmer man sig för att sänka skatter och dra ned på resurser till välfärden eller så bestämmer man sig för att investera tillsammans. Jag står för det . Vi ska investera tillsammans, så att vi kan visa befolkning att sjukvården kommer att bli ännu bättre. 18 (C): Jag tänkte fokusera på en ordentlig jobb- och integrationspolitik för att bryta tudelningen och för att hjälpa dem som står allra längst bort från arbetsmarknaden att komma i arbete och egen försörjning. Här är ett citat: ”vill lagstifta om lön efter etnicitet, den nya så kallade svenska apartheidmodellen.” Här är ett annat citat: ”Välkommen till apartheidlandet .” Apartheid är den fruktansvärda politik som fördes i och som sa att svarta människor inte fick använda samma parkeringsplatser, parkbänkar, arbetsplatser eller sjukhus som vita. Men denna jämförelse gjordes från vänsterhåll när föreslog att fack och arbetsgivare i avtal skulle komma överens om en ny anställningsform – ingångsjobb – för att skapa fler enkla jobb till nyanlända. kallade det själv för fattiglöner. LO:s avtalssekreterare sa: ”Det är Sovjetpolitik, inget annat.” svängde faktiskt LO. Efter att man hade skällt ut förslag var enkla jobb till något lägre lön, inledningsvis, inte längre apartheid. var det i stället en bra idé, en välbehövlig fot in på arbetsmarknaden för den som är ny och en möjlighet att gå från bidrag till egenförsörjning. Det är en välkommen svängning. Jag skulle vilja fråga statsminister om han vill låsa in människor i utanförskap och arbetslöshet. Eller kan han också tänka sig, likt LO nu har gjort, att överge retoriken om fattiglöner och i stället visa solidaritet med dem som kommit nya till vårt land? Det handlar om att ge dem möjligheten att lyftas från låga bidrag till ett jobb och en egen lön. 19 Statsminister (S): Utan att bli tjatig: Alla som kan jobba ska jobba. Det är vår grundregel, och den tänker jag hålla mig till. Jag tänker inte ställa upp på att på något vis står för apartheid – icke! Jag har helt andra värderingar. Däremot blir det bekymmer när man säger att vi vill se den här ändringen på arbetsmarknaden, och om inte den blir av så som vi har tänkt oss, då tänker vi göra så här. Det är inte den svenska modellen. Det är heller inte den svenska modellen att säga att vi sänker lönerna kontinuerligt för en viss grupp människor, speciellt inte om det är politiskt bestämt. Det är inte den svenska modellen. Skillnaden med LO:s förslag är att de vill ge en ingång för människor så att de ska komma in på arbetsmarknaden för att komma upp i de löner som alla andra har. Man sänker inte beständigt löner, utan det ska gå att komma in, och om LO nu sträcker ut handen till hoppas jag att tar den så att man kan sätta sig och förhandla. Om tycker att den modellen är bra – fine! Då ska vi se till att stötta den modellen, och ska vi också uppmana parterna att hitta så snabba lösningar som möjligt så att de som har en icke komplett utbildning i meningen en nioårig grundskola men inte gymnasieutbildning kan komma in och jobba en del av tiden och delta i organiserade studier en annan del av tiden. Jag tror, med min erfarenhet, att människor inte har några problem att hantera att man får en lite lägre lön därför att man också studerar. Det ska finnas en saklig grund för den lägre lönen. Det ska vara för att man på det sättet ska komma in på arbetsmarknaden och få en utbildning. Sedan har man fullt tillträde till arbetsmarknaden till samma löner och på samma villkor som alla andra. 20 (C): Det här är en välkommen reträtt från , från att eller kanske till och med längre ha stått och skällt på förslag om att i avtal mellan parter komma överens om ingångsjobb till lite lägre lön inledningsvis för att lära på jobbet. Det var ju det vårt förslag handlade om. Att gå från att kalla det apartheidpolitik eller fattiglöner eller osolidariskt till att faktiskt nu tycka att det är någonting bra, det välkomnar jag. Vi har ju en väldigt stor utmaning i . Enligt statsministerns egna siffror är det ungefär 30 000 nyanlända som är , som har en svag utbildning och som ska ut på arbetsmarknaden de kommande tre åren. Då är utbildning viktigt. Där är vi överens. Det finns ingen politisk konflikt i den frågan, utan konflikten gäller hur vi ska skapa fler enkla jobb så att fler får chansen att lyftas från låga bidrag och utanförskap och in i arbete. Jag skulle välkomna om statsministern kunde vara ännu tydligare med att faktiskt erkänna att det är viktigt med fler enkla jobb, inledningsvis med en lite lägre lön, så att man kommer i arbete. 21 Statsminister (S): Lägre lön är inte huvudpoängen. Om det är ett tillfälligt medel för att komma någon vart när man också utbildar sig, då är jag med. Det är precis det som LO säger. Det har inte riktigt uttryckts så från den borgerliga kanten. Det har varit mer att det ska sänkas löner beständigt för några, och det är jag inte med på. Men det är bra om det inte är så, och ska vi inte bråka om det. Det här är en trampolin in på arbetsmarknaden, och då är det fullt möjligt och bra om parterna avtalar om detta och hittar sin väg, om det så är på nivån –LO eller på branschnivå. Det spelar mindre roll för min del, bara man hittar den vägen. Ja, det behövs fler enkla vägar in, och det är också därför som vi exempelvis utvidgar . Vi vill också se fler statliga beredskapsjobb, och så ska vi successivt se till att alla som kan jobba ska jobba. Vinster i vården och onödiga operationer 22 (V): Det här är dagens exemplar av tidningen . Här kan man läsa om att läkarna som opererar kvinnor på privata Ultragyn i får bättre betalt ju mer de skär. De får en bonus om de gör mer omfattande gynekologiska operationer på de kvinnor som kommer dit. Ultragyn gör också mycket mer omfattande ingrepp än motsvarande kliniker i . På det tjänar de också mycket mer pengar, både läkarna och det här privata företaget. Skillnaden är markant. Det intryck man får när man läser det här är att man faktiskt utför operationer som egentligen inte behövs. Man gör det för att tjäna pengar. Risken är uppenbar att det finns en sådan drivkraft när vinsten och inte patienternas behov får avgöra i sjukvården. En annan sak som slås fast är att man använder engångsinstrument , trots att det innebär uppenbara risker för patienterna. Även detta är någonting som man tjänar pengar på. I en vinstdriven vård är detta logiskt. Tänker man utifrån maximal vinst är det här ett logiskt agerande. Men tänker man utifrån det enda rimliga, det vill säga patientsäkerheten, är det ett fullständigt orimligt agerande. och regeringen har ju kommit överens om att göra någonting åt den orimliga vinstjakten i sjukvården. Vi har en överenskommelse. Men när Socialdemokraterna har uttalat sig är man ganska tydlig när det gäller skolan, man är ibland rätt tydlig om äldreomsorgen men man är väldigt otydlig om sjukvården. Det är uppenbart att här behöver vi regler som absolut kräver att överskott ska återinvesteras i verksamheten även i sjukvården och inte bara i skolan och äldreomsorgen. Först då kan vi göra någonting åt att girighet och vinstjakt blir en drivkraft. Man ska ta hand om patienter som behöver en bra sjukvård. Kommer ni att stå vid ert ord, ? 23 Statsminister (S): Jag tänker inte uttala mig om just det fall som beskrivs. Det är säkert en bra journalistisk produkt, men jag är av förståeliga skäl inte beredd att diskutera Ultragyn. Däremot är det ingen tvekan om att vi har gått in i en överenskommelse, och det har vi gjort av det skälet att vi måste göra någonting åt vinsterna i välfärden. Vi är överens om detta. har vi fått ett utredningsförslag. Det har remissbehandlats, och vi ska diskutera det vidare också med de fyra borgerliga partierna, så får vi se vart vi kan komma. Det är ingen tvekan om att skattebetalarnas pengar ska gå till det som de är avsedda för. Det är det som är själva poängen. Om skattebetalarna sätter av pengar för att de ska gå till vård, omsorg och skola ska pengarna gå till det. Det ska vi kunna säga till skattebetalarna. Sedan är det tre olika lagstiftningar som måste hanteras, och vi vet inte om de ska hanteras på exakt samma sätt. Det viktigaste för mig är att se till att det blir ordning och reda, att skattebetalarnas pengar går dit de ska gå, och då kan jag inte låsa mig vid en enda lösning i början. Jag vill se vad som faktiskt ger effekt och vad vi får uppslutning kring så att vi får en hållbar lösning där skattebetalarnas pengar faktiskt går till det som skattebetalarna har tänkt att pengarna ska gå till. Jag känner naturligtvis till problemet. Om vi får drivkrafter för att skapa vinster, då kan det mycket väl få de negativa effekter som beskrivs i den artikel som hänvisar till. Det gäller alltså att se upp så att man får rätt drivkrafter i vården. Vården är till för att de människor som kommer dit ska få den bästa, säkraste och snabbaste vården som man kan få i hela världen. Detta är själva utgångspunkten. Inga andra drivkrafter borde gälla. Men exakt vilka förslag vi kommer fram till ska vi fortsätta diskutera, och det ser jag fram emot. Vi måste få ordning i välfärden! 24 (V): Vi har en överenskommelse om att samarbeta om statsbudgeten och därmed möjliggöra att regeringen kan regera, liksom om att lägga fram förslag gemensamt om bindande regler för att överskott ska återinvesteras i välfärden. Vi håller vår del av denna överenskommelse. Vi levererar, budget efter budget, i samarbete med regeringen. Jag hoppas att statsministern tänker hålla sitt ord från regeringens sida även vad gäller vinsterna i välfärden, och den överenskommelse vi har är inte otydlig. Den säger att överskott som huvudregel ska återinvesteras även i sjukvården. När jag lyssnar på statsministern här finns dock inte den tydligheten. Ska det vara så att en patient som kommer till ett sjukhus inte vet om man opereras för vinstens skull, för sjukhusägaren, eller för de behov man faktiskt har? Det är dags att hålla ord. Det är dags att lägga fram förslag som sätter stopp för vinstjakten i välfärden! 25 Statsminister (S): Jag sa precis till att de patienter som kommer till vården ska kunna lita på att de får den bästa och säkraste vården så snabbt som möjligt. Det är det som är utgångspunkten för hela vår sjukvård. Det är därför vi lägger dit pengar. Det var precis det jag sa. diskuterar vi tre olika lagstiftningar och hur de ska hanteras för att vi ska få ordning på detta med välfärden så att skattebetalarnas pengar faktiskt går till det som de är avsedda för. Då tänker jag inte låsa mig för någon detaljerad lösning i början, utan jag vill få en skillnad. Man kan stå och hålla upp ett plakat och säga att precis så här vill jag ha det; det spelar ingen roll hur omvärlden ser ut. Eller så kan man gå framåt och säga: Hur gör vi nu skillnad i rätt riktning så att patienterna verkligen får den vård som de är värda och ska ha? Det är min röda tråd i detta. Vi ska ha ordning på välfärden. Skattebetalarnas pengar ska gå dit de ska, och patienter ska få en bra och säker vård. Beskattningen av kvinnliga akademiker 26 (L): Låt mig räkna upp några yrkesgrupper: barnmorskor, specialistsjuksköterskor, förskolechefer, förstelärare. Dessa yrkesgrupper har två saker gemensamt. Den ena är att det är fråga om kvinnodominerade akademikergrupper. Den andra är att de får höjd inkomstskatt igen. Jo, därför att Socialdemokraterna anser att de är höginkomsttagare. Det är egentligen mycket märkligt. När Socialdemokraterna och Liberalerna – liberalerna, som vi hette då – genomförde skattereformen sa vi att av svenska folket är höginkomsttagare och ska betala en högre skattesats. Resten, den stora huvuddelen, ska bara betala kommunalskatt. Den statliga skatten därutöver skulle betalas av höginkomsttagare. För att få in mer och mer pengar till alla vallöften som Socialdemokraterna har strött omkring sig räknar man fler och fler människor i som höginkomsttagare. ska fyra av tio barnmorskor betala höginkomsttagarskatten. Det gäller en stor andel av specialistsjuksköterskorna, förskolecheferna och förstelärarna i svensk skola. Jag lovar att om det hade varit fråga om LO-anslutna grupper hade dessa skatteregler ändrats för länge sedan. Men så är det inte eftersom det naturligtvis är fråga om kvinnodominerade akademikergrupper som drabbas, och då är det inte lika intressant. Varför är det viktigt att höja barnmorskornas skatt? 27 Statsminister (S): Det är viktigt att vi har råd att investera i samhällsbygget. Det har rått ett system att höja skiktgränsen för beskattning där man även får betala statlig skatt. Sedan finns en gräns till med ytterligare en 5-procentig skatt. Det har pågått . ändrar vi den uppräkningen. Då är det av dem på arbetsmarknaden som får en höjd marginalskatt. Det är ungefär 100 000 personer. Den lägsta skattehöjningen är, tror jag, på . Den högsta är på . De grupper som räknar upp här, barnmorskor, lärare och så vidare, är också i behov av en trygg finansiering av vår gemensamma välfärd, precis som alla vi andra. Det finns så oerhört mycket att göra. Förutom att bygga bostäder och se till att tågen och järnvägen blir bättre, måste mer resurser läggas in i skolorna så att barnen får en bättre utbildning. Jag har precis diskuterat vården med . Det är samma sak där, det vill säga vi måste se till att den fungerar mycket bättre. Vuxenutbildningen måste fungera bättre. Skatterna för pensionärerna ska sänkas. Åtminstone den här regeringen vill sänka skatten för pensionärer eftersom de inte ska beskattas hårdare. Mycket mer finns att göra. Vi måste säkra att de sämst ställda pensionärerna får en högre inkomst. Allt detta kostar pengar. Inget löses med skattesänkningar. Det måste bli mer intäkter. Vi satsar på det gemensamma samhällsbygget. Ja, några får högre skatt. Det tror jag att många av dem är beredda att ta för att säkra vår gemensamma välfärd. 28 (L): Problemet är att när Socialdemokraterna styr – och samt nu igen – ändras detta lite grann . Det blir visserligen någon enstaka procent mer något enstaka år, men räknas fler och fler människor i som höginkomsttagare. Det är så märkligt att de kvinnodominerade akademikeryrkena är de som kläms åt allra hårdast med Socialdemokraternas politik. Jag törs säga att om det hade varit fråga om mansdominerade hade det aldrig hänt med denna regering. råkar det vara grupper som är engagerade inte i LO utan i andra fackförbund och som inte automatiskt är med i er rörelse. Enligt Socialdemokraterna finns det väl i huvudsak två fel på kvinnliga akademiker. Det ena är att de är akademiker, och det andra är att de är kvinnor. Det måste löna sig att utbilda sig i , , och det måste löna sig att utbilda sig även till yrken som domineras av kvinnor. 29 Statsminister (S): De allra högst avlönade är inte kvinnor. De är män. De betalar mest skatt. Så är det. För att komma upp i den högre beskattningen förutsätts att man får en högre inkomst. Annars blir det ingen högre skatt. Med en högre inkomst blir det högre skatt, men man har naturligtvis ändå tjänat på den inkomsthöjningen. Det är logiskt. Vi tar in mer skatteinkomster. Det har vi aldrig tvekat att göra. Det gör vi av det skälet att vi också för dessa grupper måste se till att det blir mer bemanning, det vill säga i äldreomsorgen och sjukvården. Då får de också bättre villkor. Många av dessa kvinnor är sjukskrivna på grund av hård arbetsbelastning. Vi måste hjälpa dem att få en bättre arbetsmiljö och en bättre bemanning. Det kräver mer skattepengar, inte skattesänkningar. Pensionärsskatten och regeringens arbetslöshetsmål 30 (KD): Regeringen har aviserat en sänkning av skatten på pensionsinkomsten. Det är bra så långt. Vi kristdemokrater fick i alliansregeringen igenom inte mindre än fem sänkningar av skatten för våra äldre. Tillsammans med höjda bostadstillägg förbättrades ekonomin så att en garantipensionär fick motsvarande en extra månads utbetalning . Men vi ser behoven, och det behöver göras betydligt mer för äldres ekonomi. Vi kristdemokrater menar att det inte är rimligt att år upprätthålla den diskrepans som finns mellan skatt på lön och skatt på pension. Skattegapet måste slutas helt. Det har vi föreslagit och finansierat. Regeringen säger sig vilja samma sak. Statsminister har upprepat löftet att detta ska vara uppnått som regeringen når sitt arbetslöshetsmål. Problemet är att – typ – alla vet att regeringen inte når det arbetslöshetsmålet. har kallat målet ”helt utsiktslöst” att uppnå. Arbetsförmedlingen har sagt att det är ”nästan orealistiskt”. Inte ens tror i sina egna prognoser på att regeringen uppnår arbetslöshetsmålet. Varför, , ska pensionärerna vänta på den stora skattelättnaden Socialdemokraterna har utlovat bara för att regeringen saknar jobbreformer och inte klarar att pressa ned arbetslösheten så att man når sitt arbetslöshetsmål? 31 Statsminister (S): Jag tror att det var från som förra gången ställde en liknande fråga. God morgon, ! Ni har suttit med regeringsmakten , och ni har infört fem jobbskatteavdrag. Det innebär per automatik att pensionärerna får betala högre skatt för samma inkomst som löntagarna. Det är vad ni har åstadkommit . i opposition säger ni att det är förfärligt. Hur kan man göra så? Hur kan ni inte ta bort den skillnaden på en gång? Om ni hade menat allvar hade ni väl aldrig infört den skatten, . Det är inte nog med vad som har hänt, utan frågan är vad som kommer framåt. ska ha ett sjätte jobbskatteavdrag. Det bästa sättet för att ta bort skatteklyftan för pensionärerna är att stödja en socialdemokratiskt ledd regering. Då blir det av. Jag känner stor tacksamhet gentemot våra äldre och den generation som har gjort det möjligt för mig att leva ett gott liv. ska vi se till att ge pensionärerna den respekt de förtjänar – moraliskt och ekonomiskt. De ska leva väl. Därför ska klyftan tas bort. Bostadstillägget har höjts. En genomsnittlig pensionär har mer . Däremot måste mer göras för dem som har det tuffast ekonomiskt. Därför måste grundskyddet förändras och utvecklas så att fler har rimliga ekonomiska villkor. Primärvården är nu avgiftsfri för dem som är . Tandvården är också billigare för äldre. Successivt ska vi förbättra villkoren för de äldre. Det är de värda. 32 (KD): Det var ett svar, men det var noll svar på frågan om varför ni knyter den utlovade skattelättnaden för pensionärer till ett arbetslöshetsmål som bedömare dömer ut som onåbart. Då blir det ju ingen skattelättnad för pensionärerna på det sätt som ni har lovat. När vi tog över regeringsmakten stod hundratusentals personer mer eller mindre permanent utanför arbetsmarknaden. Ett avgörande skäl till detta var att det var alldeles för olönsamt att arbeta i . Detta utanförskap gjorde att många människor inte fick chansen att jobba till av sin förmåga. Det hotade välfärdens resurser och pensionerna. Ja, vi började med ett jobbskatteavdrag. Därefter sänkte vi skatten på pensionsinkomster fem gånger. Det var bra. Det var viktigt. vill vi sluta skattegapet helt. Du talar om bostadstillägg, . har föreslagit kraftigt höjda bostadstillägg. Vi säger: Slut gapet helt mellan arbete och pension! Båda de sakerna säger ni nej till. 33 Statsminister (S): Det är bra om vi börjar hitta varandra i den här frågan. är det fokus på pensionärerna och hur vi förbättrar deras villkor. är det inte fokus på skattesänkning. Men kom ihåg att om ska ha igenom sitt sjätte jobbskatteavdrag, då ökar klyftan igen. Då ska gå till pensionärerna och säga: ”Vi föredrog det i stället för att sluta klyftan.” Det blir faktiskt slutresultatet. Det är rätt naturligt att man gör en koppling mellan utlovade reformer och sysselsättningen. De har med varandra att göra. Ju mer skatteintäkter, desto mer har vi råd med. Det var det den förra regeringen tyvärr missade. När ni lämnade regeringsmakten lämnade ni för tredje gången i modern tid efter er ett stort budgetunderskott. Det är inte bra för pensionärerna. Det är inte bra för välfärden, och det är inte bra för tryggheten. Vi ser till att hålla ordning på statens finanser. Vår finansminister har sett till att vi har ett överskott igen. har vi råd, och ska vi successivt förbättra de äldres villkor. Det är de värda. Nyanländas inträde på arbetsmarknaden 34 (M): Det råder högkonjunktur, och svensk ekonomi står stark. har 300 000 nya jobb skapats. En mycket stor andel av dessa jobb har gått till utrikes födda. Hundratusentals invandrare är med och ser till att fungerar. En del av dem har kommit hit som flyktingar. Andra har arbetskraftsinvandrat. De är alla en del av den framgångsrika svenska internationaliseringen. Det är inte det som är problemet. Statsministern hävdar att kanske 30 000 nyanlända nu behöver enklare jobb. Men vi bad att räkna, och då visade det sig att det snarare handlar om 150 000 personer – fem gånger så många. Det tar innan ens hälften av de nyanlända har fått sitt första jobb. Jobbklyftan, alltså skillnaden i sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda, är djup och blir allt djupare – trots högkonjunkturen. Vad är statsministern beredd att nu förändra så att fler kan börja försörja sig själva? 35 Statsminister (S): Ja, svensk ekonomi står stark, och det ska vi vara glada för. Det ger betydligt bättre möjligheter att se till att alla kommer i arbete. De investeringar vi gör är det som ser till att fler och fler kommer i arbete. Vi har den lägsta arbetslösheten på . Vi har lägre arbetslöshet än när vi tillträdde. Sysselsättningen är högre – den högsta sedan började med sina mätningar.