prot · H50922 · 2017-10-24 00:00:00 — Det handlar om hur vi ska motverka terrorbrott, motverka annan brottslighet som sker från luften och vilka möjligheter polisen har att beivra och avhjälpa, alltså stoppa, den formen av brottslighet. Till den denna dag finns det egentligen två sätt för polisen att gå till väga: antingen att hitta piloten eller att dra tjänstevapnet. Det andra alternativet är kanske inte helt önskvärt. Jag har tjatat om detta, och polisen var precis lika motvillig som den tidigare inrikesministern när det gäller att ta tag i det. Men börjar det lossna. Man inser att man behöver upphandla ny teknik för att kunna stoppa pågående brottslighet från luften. Det är oerhört viktigt. Det har till och med skett upprepade incidenter i kvarteren runt omkring oss här, där rikets styrelse har sitt säte. Det är klart att det finns en hotbild som förvärras och kompliceras. Då begriper jag inte motståndet mot att gifta samman detta i form av en strategi. 81 Statsrådet (S): Jag kan inte riktigt förstå hur kan tolka mina svar som att det skulle finnas ett aktivt motstånd mot en strategi. Det är tvärtom. Vi bereder frågan i . Tillkännagivandet kom så sent som . Och jag är en noggrann person. I den stund vi tar fram en strategi ska den också spela roll och vara väl förankrad, i det som är vetenskapligt underlag och myndigheternas underlag – vi har precis diskuterat de underlag som har tagits fram i närtid. Jag vill också ha en bra dialog med branschen, så att vi vet att vi är uppdaterade. Jag vill också se till att förslag och strategier är ordentligt förankrade, ungefär på samma sätt som jag redogjorde för att vi arbetar med godsstrategin. Det är viktigt. Det duger ingenting till att ta fram en pappersstrategi som man kan vifta med och vinna korta politiska poäng med om den är helt obsolet . Om vi ska klara utmaningen med att utveckla en nationell drönarstrategi ska det vara på ett sätt som tillgodoser utmaningen inom säkerhetsområdet men naturligtvis också de branschutmaningar som finns. Då krävs ett gediget arbete. Därför kommer jag att bereda frågan nogsamt i , med tanke på det tillkännagivande som finns. Det har jag respekt för. Jag tycker, utifrån min erfarenhet från mitt arbete i , att man ska ha respekt för tillkännagivanden. I grunden ligger dock även en flygstrategi, som är ett grunddokument för inte minst det Arlandaråd som jag leder. Där träffar jag aktörer inom flygområdet, som också delger god kunskap inom drönarområdet. Jag tackar återigen för engagemanget. Det är bra att det finns riksdagsledamöter som är engagerade i att utveckla näringar men som också ser hot och risker. Det är också bra att vi inom politiken ständigt och gemensamt driver på våra myndigheter att följa adekvat lagstiftning och ser runt hörnet. Låt oss hoppas att de schackspelande egenskaperna kommer oss till godo i det här sammanhanget och att vi får fortsatta möjligheter att diskutera drönarstrategier. Överläggningen var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2017/18:32 om roll som hubb i norra 82 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa roll som hubb för luftfarten i norra , dels för att få till stånd fler interkontinentala direktlinjer mellan och viktiga städer i andra delar av världen, dels för att få till stånd en direktlinje mellan och Haneda i . ska vara ledande storflygplats. En viktig del i att långsiktigt stärka roll som nav är inrättandet av . Rådet, där jag själv är ordförande, har till uppgift att vara ett rådgivande organ för erfarenhetsutbyte mellan regeringen och företrädare för myndigheter, näringsliv, statligt ägda bolag med flera. har inlett sitt arbete. En särskilt viktig uppgift blir att bidra med råd och rekommendationer till det arbete som påbörjats inom med att ta fram en ”färdplan ”. Syftet med färdplanen är att långsiktigt utveckla , genom ett trafikslagsövergripande helhetsperspektiv som omfattar flygplatsen, luftrummet, anslutande transporter och infrastruktur på marken samt tillgången till andra flygplatser i . innebär flygets ökande utsläpp en stor utmaning, och utvecklingen av måste vara hållbar ur miljö- och klimatsynpunkt. Klimatet är en av regeringens tre huvudprioriteringar. Interkontinentala direktlinjer ut från är, som påpekar, viktigt av flera skäl. Även här har en viktig roll att spela. Regeringen arbetar vidare med frågan om att införa preclearance vid , vilket skulle ge potential för fler direktförbindelser med . Till grund för flygtrafiken mellan och tredjeland, utanför EU, ligger de bilaterala luftfartsavtalen. strävar efter att ingå så öppna avtal som möjligt, för att de luftfartspolitiska förutsättningarna för fler direktlinjer ska finnas. När det slutligen gäller frågan om direkttrafik mellan och i är SAS hänvisade till att utnyttja Narita, enligt de luftfartsavtal som de skandinaviska länderna har med . Regeringen för, på olika nivåer, en dialog med japanska myndigheter om möjligheten att nyttja Haneda. Men det har ännu inte visat sig möjligt. Regeringen förtröttas dock inte i sina ansträngningar att få till stånd en förändring, som är angelägen av flera skäl. Jag vill i sammanhanget understryka att vad regeringen förhoppningsvis kan göra är att möjliggöra flygningar till Haneda. Det är sedan upp till flygbolagen om en direktlinje ska komma till stånd. 83 (M): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Han sa det inte, men leendet avslöjade att han tycker att det är kul att vi har fyra interpellationer på raken. Jag försökte bespara både mig själv och statsrådet lite besvär genom att försöka samla ihop det, så att vi kan vara här i stället för fyra. är och ska vara ledande flygplats. Det håller statsrådet med om. Han beskriver de viktiga förutsättningarna för att det svenska flyget ska fungera väl och för att vi ska nå ut i världen och världen ska nå in i och beskriver färdplaner och Arlandaråd. Men han säger inte ett ord om den hämsko som har lagts på svenskt in- och utrikesflyg i och med att regeringen har meddelat att man vill införa en flygskatt. Den mest omedelbara förändringen en flygskatt skulle innebära är inte att flyget mellan och eller särskilt många av våra inrikesflyg minskar. Det handlar snarare om att direktlinjerna, som är så lätta att flytta, kanske hamnar i i stället. Därför blir resonemangen lite märklig för undertecknad – jag tror även för de som lyssnar på debatten – när man vill stärka och säger att ”ska vara ledande storflygplats”. omöjliggör man för att vara en sådan hubb gentemot resten av världen och att kunna ta de interkontinentala linjerna. Otaliga flygbolag – SAS, Norwegian och flera – meddelade direkt att om flygskatten införs kommer de interkontinentala linjerna att flyttas, sannolikt till , , eller någon annanstans. Det är väldigt lättflyttat. Därför blir min fråga till statsrådet: Hur kan han med hedern i behåll beskriva denna mycket vidlyftiga strategi för svensk luftfart och för som hubb i norra som han företräder en regering med detta förslag? Jag tycker inte att det är helt uppriktigt gentemot väljarna och resenärerna. Och varför är det då så viktigt att ha dessa interkontinentala linjer här? Jo, svaret på den frågan är att det handlar om utbyte med andra delar av världen och om att styra investeringar från andra delar av världen till och tvärtom. Då är så mycket som en eller möjligen två mellanlandningar någonting som försvårar detta, det tror jag att vi håller med varandra om. Det gör att restiderna blir längre. Det minskar möjligheterna till utbyte. Det gör att vår tillväxt i förlängningen lider skada. Hur har statsrådet tänkt sig att lyfta fram till att bli ledande flygplats med det i bagaget att det kommer att bli dyrare att landa här än att landa i . Hur har han tänkt? 84 Statsrådet (S): Så kom det till slut. Inte en interpellationsdebatt med en moderat utan att skatten nämns! Nog är det så att moderata ledamöter till slut brukar landa i frågan om beskattning. Det görs självsäkra uttalanden om vilken effekt eventuellt höjda skatter får och vilket underverk sänkta skatter gör. hör det till saken att jag ingår i en regering, och jag har deltagit i arbetet här i för att röja upp efter den förra moderatledda regeringen som lämnade efter sig 60 miljarder i budgetskott, skyhög arbetslöshet och en dränerad offentlig ekonomi till följd av vidlyftiga löften på skattesidan. Man tog bland annat en bransch som sanningsvittne. Moderata företrädare stod här i talarstolen och sa att , och andra varnade sina anställda för att välja en socialdemokratisk ledd regering, för då skulle minsann förslaget om sänkta socialavgifter komma att innebära katastrof för ungdomsarbetslösheten. Om man tog bort de subventioner som riktade sig till den branschen skulle det bli ett katastrofscenario. Ja, vi kom till makten. Vi tog bort de miljardsubventioner som riktade sig till vissa näringar. Ungdomsarbetslösheten är nu den lägsta . Man ska vara lite ödmjuk när man uttalar långtgående profetior om vilken effekt olika skatter har. Det gäller såväl flygskatten, skatter på klimatområdet och skatter på det trafikpolitiska området som generella skatter. Det vi ska vara nogsamma med är att vi inser att skatter är ett instrument för att finansiera viktiga gemensamma investeringar – detta för att upprätthålla en god standard. Vi avsätter till exempel mer i den nationella planen för infrastruktur än vad den dåvarande alliansregeringen mäktade med att göra. Skatter kan också vara viktiga styrinstrument och signaler, inte minst när det gäller flygets möjligheter att framöver kunna anpassa sig och möta de klimatutmaningar som hela världen ser, utom möjligtvis ibland några företrädare för oppositionen. Jag är inte alls orolig för utveckling. Tvärtom tror jag att fortsatt kommer att ha en kraftig expansion för flyget, inte minst det internationella flyget. Den starka ökning av exporten som vi ser i till följd av en kraftfull näringspolitik, till följd av en ökande sysselsättning och stora investeringar gör att flyget även framöver kommer att ha goda möjligheter. Jag hoppas att det kommer att vara ett flyg som bättre möter de klimatutmaningar som vi har. Därför investerar vi också i möjligheter för flyget att successivt kunna genomföra den förändring på bränslesidan som andra delar av fordonsslagen har kunnat göra. Jag har själv varit på plats – inte minst på GKN i – och besökt tillverkningen där för att se den tekniska utvecklingen för hur man ska kunna möta andra krav på bränslesidan, men det kommer att ta tid. När det tar tid är det viktigt att komma ihåg att klimatet inte kan vänta. Signalerna måste vara tydliga. Det första jag vill säga är att vill vi värna och flyget måste vi som politiker också vara tydliga och våga tala om de utmaningar som det innebär att klara klimatutmaningen. Sedan är interpellationen ställd till mig, inte utifrån en skattepolitisk fråga – då hade kanske svarat på den – utan utifrån hur ska utvecklas. Jag skulle ändå vilja veta om delar min uppfattning om att framöver kommer att behöva utvecklas för att vara det internationella logistiska center som det innebär med fokus på att vara ett transportcentrum för hela norra och om har någon tanke på hur detta ska kunna ske med en dränerad offentlig ekonomi då man inte har tillräckliga resurser att samhälleligt göra de nödvändiga investeringar som behövs för att ska klara konkurrensen, inte minst med . 85 (M): Det är en uppenbar socialdemokratisk strategi att göra det man kan för att befläcka den finanspolitik som fördes under den förra regeringen. Man kan ha en sådan strategi, det må så vara, men då måste nog minnet vara lite längre än vad statsrådet och hans kollegor låter påskina i olika sammanhang. Det är väldigt lätt att glömma bort den största finansiella krisen sedan depressionen. Det är väldigt lätt att glömma bort de egna förslagen här i kammaren om större utgifter, större underskott i de offentliga finanserna och rop på mer resurser utan täckning på inkomstsidan. Det är väldigt lätt att glömma bort detta, fru talman. Låt oss komma ihåg att är ett av de mycket få länder som klarade sig bäst ur den finansiella krisen, ja, efter en lågkonjunktur, efter svåra ekonomiska lägen har man ofta underskott. I brinnande högkonjunktur, fru talman, vore det väl märkligt om inte också ungdomsarbetslösheten påverkades. Det, om något, vore ju skandal. Men det här är, som sagt, inte en ekonomisk debatt på det viset. Men det är definitivt relevant för framtid huruvida man skattebelägger flyget eller inte. När man talar om den stora och viktiga miljöfrågan ska man komma ihåg att den skatt som regeringen nu föreslår har ungefär motsvarande miljönytta som att ta bort nyårsfyrverkerier och rökning. Det är i den pariteten som man ska ställa denna oerhört viktiga och avgörande miljösatsning som statsrådet här beskriver. Jag ber om ursäkt, fru talman, men jag kan inte dölja min sarkasm i detta sammanhang. Det gör att dessa direktlinjer riskerar att flytta. Jag försöker inte att vara bombastisk när jag säger detta, utan det är uppgifter som kommer från andra än mig. De kommer från dem som faktiskt bestämmer var linjerna kommer att gå. Som statsrådet uttrycker det så väl i slutet av sitt svar: ”Om sedan direktlinjer kommer till stånd är upp till flygbolagen.” Om det är så att om man har en skatt i som man slipper att betala i vore det väl märkvärdigt om man väljer att bara på grund av sin allmänna välvilja göra detta i . Jag tror att vi båda har stora ambitioner för hur ska utvecklas. Vi ska komma ihåg att där skiljer vi oss inte. Jag vet inte hur statsrådet kopplar ihop välfärdsstatens utveckling med våra direktlinjer till resten av världen. Det är klart att det finnas ett mycket vagt sådant samband, men statsrådet får gärna utveckla exakt hur det hänger ihop. En stark svensk ekonomi kommer av viktiga strukturella reformer där vi tar ansvar för att se till att fler kommer in på arbetsmarknaden och bidrar till att göra oss till en konkurrenskraftig nation på den internationella marknaden, absolut. Det har stor påverkan också på vem som får och inte får direktlinjer till olika viktiga delar av världen. Men att en miljöskatt som motsvarar utsläppen från nyårsfyrverkerier och cigarrettrökning ska var en del i att flytta direktlinjer till exempelvis , det begriper jag inte. Statsrådet får ursäkta mig, men jag tycker inte att det är ett uppriktigt sätt att tala till väljarna utanför det här rummet när man beskriver detta som en stor miljösatsning som kommer att få viktiga konsekvenser och som är viktig för att vi ska klara klimatmålen. Också jag har ett oerhört stort engagemang för klimatfrågor, fru talman. Vi kan gärna ta upp dem i en annan diskussion – jag lovar att ställa en sådan interpellation. 86 Statsrådet (S): har rätt i en sak, att det är strukturella reformer som avgör den ekonomiska utvecklingen. Det är klart att underinvesteringar i sådant som bygger ett land starkt – såsom underinvesteringar i utbildning, i bostadsbyggande, i infrastruktur, inte minst i järnväg – gjorde att vi stod inför en ganska stor utmaning , eftersom den förra regeringen mer prioriterade några hundralappar mer i plånboken för privat konsumtion än de nödvändiga investeringar som behövs för att bygga ett land starkt. står vi i ett läge med kraftigt ökande investeringar i bostadssektorn, och det har vi haft . Det kommer inte att räcka för att möta hela den bostadsbrist som finns av underinvesteringar. Men ungefär 75 000 bostäder byggs , vilket är väsentligt fler än då hade en alliansregering. Vi kan lägga 100 miljarder mer på investeringar i infrastruktur. Vi kan göra stora satsningar på att möta den brist på rätt utbildad kompetens som finns framöver inom snart nog alla delar av svensk arbetsmarknad, eftersom man inte investerade i vuxenutbildning, högskoleutbildning, folkbildning eller annan utbildningssektor. Som man bäddar får man ligga. görs dessa investeringar, och de görs i ett läge när vi har 80 miljarder i överskott i statens finanser. Vi kan lägga 40 miljarder på att faktiskt beta av statsskulden och lägga 40 miljarder på reformer. Det handlar inte om någon strategi för att svärta ned hur och alliansregeringen mötte den ekonomiska krisen. Det handlar om att nogsamt och ärligt beskriva vad som faktiskt skedde. Även lånades för att man fortsatt skulle kunna göra stora skattesänkningar i stället för att göra nödvändiga investeringar. Nuvarande partiledare lämnade efter sig en 12 miljarder stor ökning av sjukförsäkringen, trots att man hade infört förslag som innebar att ungefär 100 000 personer utsorterades. Det var en dåligt skött ekonomi, så som det brukar vara när vi har en borgerlig regering. Det skapar inte de bästa förutsättningarna för att bygga stark infrastruktur eller stark konkurrensmöjlighet för på världens exportmarknader. går exporten upp. öppnar vi direktlinjer till , och senast . Uppenbarligen ser världen och exportföretag något som moderata riksdagsledamöter inte ser: att det går bra för och att detta är ett land man investerar i. Därför är jag trygg i förhoppningen om att vi kan fortsätta att utveckla . Även där finns av underinvesteringar. Jag kan själv imponeras av hur man i systematiskt har arbetat för att stärka roll. Låt oss inspireras av det arbete som har gjorts i . Och låt oss också inspireras av hur andra länder stärker sina hubbar, sina nationella nav för infrastruktur, för det kommer vi att behöva om vi som ett litet exportberoende välfärdsland ska kunna hävda oss på världens exportmarknader. Om vi gör detta, och dessutom gör det på ett sätt som bidrar till klimatsmart omställning, kommer detta inte bara att väcka förundran eller imponera, utan det kommer även att ge svenska affärsmöjligheter. För beror det faktum att och gör storsuccé på transportområdet bland annat på att de klarar omställningen bättre än vad många andra konkurrenter gör. På samma sätt är det min förhoppning att vi inom flyget och andra transportslag ska klara denna omställning på ett nödvändigt sätt, inte bara av politisk-moraliska skäl för att vi måste utan för att också få stora framgångar för . Jag är inte ett dugg orolig för att ha en modig politik som utmanar och ser de klimatutmaningar som finns. Jag skulle vara mer orolig om vi hade en räddhågsen politik som inte vågar anta framtidens utmaningar. 87 (M): Det är ingen enkel uppgift att bemöta alla väldigt vidlyftiga och i många delar märkliga påståenden från statsrådet om tingens ordning. Det går snabbt att göra påståenden, men det krävs ett mindre seminarium att motbevisa dem. Vi kan dock ta det vid ett annat tillfälle och i stället försöka fokusera lite grann på några av de viktiga bärande delarna i det som statsrådet och jag diskuterar . Det handlar om konkurrenskraften för och hur vi på detta sätt kan få att växa. Låt mig bara påminna om att det var en alliansmajoritet som förbättrade kollektivtrafiken till genom att se till att pendeltågen nu stannar där. Låt mig påminna om att Express kom till under en borgerlig regering, och den har fungerat bra så här långt, tycker jag. Jag vet att det finns många synpunkter på det, men jag tycker att detta är väldigt viktig infrastruktur som kom till stånd för . Den hade annars sannolikt inte funnits på plats. Låt mig också påminna om att har vuxit oerhört mycket under Alliansens år i regeringen, och att den fortsätter att göra det. När statsrådet nu säger att en socialdemokratisk regering råkar sitta vid makten under brinnande högkonjunktur och att vi har en stark ekonomi i är det såklart helt naturligt. Det vore katastrof om vi inte hade en stark ekonomi under brinnande högkonjunktur. Trots detta, fru talman, är vi inte där vi borde vara. Om detta ska gå bra får jag och statsrådet hjälpas åt, men vi är nog inte så rustade som krävs för den lågkonjunktur som kommer. Statsrådet nämner en flygförbindelse till . Om jag får avsluta med detta exempel är förbindelsen nog en av dem som riskerar att försvinna om flygskatten implementeras. Det skulle skada och , trots den fina högkonjunktur som statsrådet nu drar nytta av. 88 Statsrådet (S): Jag kom in i 1994 och fick ägna väldigt åt att sanera statsfinanserna efter den dåvarande borgerliga regeringen, som fullständigt hade kört dem i kras. Arbetslösheten var skyhög, och budgetunderskotten var stora. Det var allt annat än ordning och reda i statens finanser. Detta präglar såklart min politiska gärning så att jag ständigt vill se till att det är ordning och reda. Det är därför som jag ställer upp bakom de finanspolitiska regelverk som vi har. Därför blir jag också irriterad när man inte tar effekterna av en dåligt förd ekonomisk politik på allvar. Det är sant att världen hade en ekonomisk kris 2008 och 2009. Den kunde mötas med olika insatser, men det råder ingen tvekan om att domen kommer att falla hårt, och gör det, över den insats som gjorde som finansminister 2012, 2013 och 2014. Man såg inte nödvändigheten av att göra investeringar för att klara den samhällsekonomiska utmaningen. I stället fortsatte man att låna och försatte i ett läge med 60 miljarder i budgetunderskott. har vi 80 miljarder i överskott till följd av att vi är en regering som investerar och för att vi gör rätt insatser så att människor kan komma in på arbetsmarknaden. Därför sjunker också arbetslösheten. Och därför är ungdomsarbetslösheten den lägsta . Om jag ska koppla till interpellationsfrågan: Ja, det är de grundläggande strukturella förändringarna som möjliggör investeringar i infrastruktur. Jag har mer på regeringens bord för att kunna göra investeringar. Det kommer inte att tillgodose alla intressen. Många kommer att tycka att det fortfarande finns fler saker som man borde göra. Men det är ändå väsentligt större ekonomiska muskler vi nu har för att göra fler investeringar på grund av att samhällsekonomin faktiskt är bättre. Det är den till följd av politiska beslut och insatser, inte stora subventioner riktade till vissa näringar. Jag är positiv när det gäller utveckling. Jag för gärna breda samtal med oppositionen om detta. Och jag kommer att leda för att se till att vi ihop med näringen stärker som vårt viktigaste nav framöver. 89 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Innan vi går över till nästa interpellation vill jag påminna statsrådet och interpellanten att det är bra om man håller sig till interpellationernas ämnen. Överläggningen var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2017/18:33 om Tvärförbindelse 90 Statsrådet (S): har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att uppnå full finansiering av Tvärförbindelse , när jag bedömer att byggstart för Tvärförbindelse kan äga rum samt om jag och regeringen anser att Tvärförbindelse är ett prioriterat projekt. överlämnade sitt förslag till ny nationell trafikslagsövergripande plan för perioden –2029 till regeringen. Tvärförbindelse har i förslag senarelagts jämfört med nu gällande plan och föreslås byggstarta –2023 med ett planerat färdigställande . Orsaken till senareläggningen är enligt en kraftig kostnadsökning av objektet. har dock för avsikt att analysera eventuellt införande av infrastrukturavgift på Tvärförbindelsen , vilket enligt kan möjliggöra ett tidigarelagt genomförande. förslag till nationell plan har gått ut på en bred remiss och kommer att beredas på sedvanligt sätt inom . Hur den slutgiltiga planen kommer att se ut tar regeringen beslut om , och jag kan därför inte uttala mig om enskilda objekt. 91 (M): Jag tackar statsrådet för svaret, som är mycket korrekt och formellt riktigt. Vi har tidigare diskuterat hans noggrannhet i olika sammanhang, och det är klart att en halvpedant individ som undertecknad uppskattar detta. Döm om min förvåning, fru talman, när jag i tidningen läser följande citat från statsrådet: ”Det kommer att bli av. Det är bara att kolla på hur mycket det byggs häromkring. – – – måste jag kolla på om vi har möjligheter att göra omprioriteringar i Sverigeförhandlingen, men också vilka möjligheter vi har att kunna skjuta till mer pengar. Jag vänder på alla stenar.” Rubriken lyder ”Ministern i : ’Tvärförbindelsen blir av’”.