prot · H40991 · 2017-04-04 00:00:00 — Jag tror att det var i Visions rapport som man tog fram goda exempel på kommuner som har jobbat väldigt aktivt med att bli en attraktiv arbetsgivare. i är ett exempel, och när jag läste om hur de arbetade och hur låga sjuktal de har blev jag jätteimponerad. Varje kommun borde kunna arbeta på samma sätt. Jag tror alltså att offentlig sektor bör titta på goda exempel även inom sfären offentlig sektor. Jag tänkte också på detta med friska arbetsplatser, som ministern nämner. Någonstans i systemet borde det finnas morötter. Svenskt Näringslivs expert talar, angående , om hur viktigt det är att kunna ta till vara arbetsförmåga trots sjukdom, att kunna ställa om till exempel på en vårdenhet så att en medarbetare som har en sjukdom eller skada ändå kan vara kvar och arbeta per dag i den mån det går. Det kräver ganska stor flexibilitet i verksamheten. Sedan är det så att en privat arbetsgivare inte har råd att vara en dålig arbetsgivare. Jag läste på om som är vd för , ett gruppboende för personer med demenssjukdomar på . De satsar på att hålla låga sjuktal, för ”mår personalen bra så mår de äldre bättre”. Hon säger också att ”om vi inte skapar en bra arbetsplats får vi högre sjukskrivningstal och då går vi i konkurs”. Det är klart att det är en morot så god som någon. En offentlig verksamhet har naturligtvis inte den moroten på samma sätt, men man borde ändå kunna tänka så, och det är därför som jag tror att det är viktigt att vi har både privata företag och offentliga verksamheter inom välfärdssektorn så att det finns både och. Då kommer man raskt in på de nya fakta som vi har sett kring sjukfrånvaron och diskussionen om vinster i välfärden. Det finns någon sorts myt om att privata företag ger en vård och omsorg av sämre kvalitet, men det finns det inga vetenskapliga belägg för. Det är taget ur luften. Rapporten från visar att privata vårdföretag ändå håller en väldigt god kvalitet för den som är anställd, om vi generaliserar och tittar på statistiken. Därför tycker jag att det är väldigt olyckligt med en ofta väldigt svartvit debatt – som om allting offentligt är mycket bättre än det som är privat. Jag tror att det är oerhört viktigt att alla delar finns kvar, både offentligt driven och privat verksamhet, för då kan man lära av varandra och det finns också fler arbetsgivare att välja på. Som jag ser det finns det egentligen bara fördelar. När det gäller arbetsmiljöfrågan så firar den nya föreskriften nu; jag tror att det var . Det är ganska intressant, tycker jag. har det gått , men man borde göra en utvärdering om den har slagit väl ut och vad det har blivit för förändringar. Det är den fråga som jag vill ställa till ministern: Vad händer med detta? Kommer det att bli någon utvärdering, kanske , så att man kan se om det har gett någon effekt? 45 Socialförsäkringsminister (S): För det första kan vi väl konstatera att det finns goda exempel från välfärden på lite olika håll, och det är precis de goda exemplen, oavsett om de finns i den privat drivna välfärden eller den offentligt drivna välfärden, som vi behöver ta till vara. Framför allt kan man också konstatera, som jag var inne på, att även om man har en lägre nivå på sjukskrivningarna i den privat drivna välfärden är den fortfarande högre än i andra verksamheter. Vad vi ändå någonstans behöver ta till oss i grund och botten är att villkoren för de medarbetare som arbetar med att ta hand om våra barn och gamla och utsatta människor ska vara minst lika bra som villkoren på arbetsmarknaden i övrigt när det gäller förutsättningar att kunna göra ett bra jobb, när det gäller löner och när det gäller status på yrket. Det där tycker jag är en oerhört viktig sak att prata mer om. Ganska , för bara någon vecka sedan, kom också om det granskningsarbete som de har gjort om kvinnors arbetsmiljö, och det summeras i en vitbok. Det är mycket läsvärt, apropå vad det är i arbetsmiljön som genererar den ohälsa vi ser bland kvinnor i dessa verksamheter. Där finns också svaren på vad som behöver göras. Återigen tror jag att det är otroligt viktigt att vi politiker på olika nivåer talar om vikten av att prioritera personalfrågor, personalpolitik och att tillskapa en bra arbetsmiljö, för precis som det exempel som refererar till från inser ju arbetsgivare, oavsett om de finns i privat eller offentlig verksamhet, att när man jobbar långsiktigt, aktivt och målmedvetet med friska, sjysta arbetsplatser vinner alla på det. Medarbetarna vinner på det, och det blir en ekonomisk lönsamhet i verksamheten som gör att man kan satsa mer. Framför allt brukarna är väldigt mycket nöjdare. Jag besökte ganska och pratade med dem om det arbete som man gör. De pratade just om vikten av ett nära samarbete med företagshälsovården, att man jobbar förebyggande, att man skapar en kultur och en långsiktighet i hälsoarbetet och att det är någonting som ytterst prioriteras av politiken. Jag tror verkligen att det här är någonting. Vi vet så pass mycket att det handlar om att se till att göra snarare än om att prata. Det är även viktigt att säga att vi från regeringens sida också är måna om att olika typer av aktörer ska kunna vara aktiva inom välfärden. En mångfald av aktörer inom välfärden bidrar till förnyelse, utveckling och goda exempel, och vi vet också att valfrihet är någonting som är välkommet bland brukarna. , och där tror jag egentligen inte vi står på så olika ställen, får valfriheten naturligtvis inte vara på bekostnad av ordning och reda i välfärden. Man kan väl också konstatera att den som vill tjäna stora pengar kanske ska söka sig någon annanstans. Jag tror att det behöver finnas andra drivkrafter med om man ska bedriva verksamhet inom välfärden. Vi vet till exempel att många andra EU-medlemsstater har en betydligt större andel idéburna aktörer inom välfärden. Det kan vi också fundera på hur vi kan åstadkomma. 46 (M): Det man grubblar på hela tiden nu när sjuktalen är så pass höga som de är är ju varför arbetsmiljön är eftersatt hos arbetsgivare som vi direkt kan påverka. Det är väldigt märkligt, tycker jag, och vi som sitter i kommunfullmäktige och så vidare på hemmaplan får väl alla dra vårt strå till stacken. Det är inte ofta dessa frågor lyfts upp på dagordningen i offentlig sektor, måste jag ändå säga. Det finns någonting som heter Jobbhälsobarometern, som är utarbetad av Företagshälsor och Svenskt Kvalitetsindex. Där har det redovisats statistik om anställdas syn på jobbet inom olika delar av arbetsmarknaden. När det gäller vård, skola och omsorg är statistiken uppdelad på privat och offentligt anställda så att man kan titta på den ungefär som i . I den senaste tillgängliga undersökningen framgår att friskollärare är mer nöjda med sitt arbete. De är mer nöjda med den fysiska arbetsmiljön liksom kompetensutvecklingen. De har även större tilltro till sin närmaste chefs yrkesskicklighet och ledaregenskaper. Jag tycker att det är ganska intressant att ta med det här med att vara ledare för väldigt många anställda, att vara arbetsledare i den dagliga verksamheten men att också se framåt utvecklingsmässigt och så vidare. Vi kanske måste ha mera satsningar just på att bli ledare inom offentlig sektor och inom välfärdsområdet. Jag vill avslutningsvis bara ställa några frågor som vi har berört. Hur kan vi få fler friska arbetsplatser inom kontaktyrken? Det har vi berört lite grann, men det är ändå svårt att sätta fingret på. Vilka slutsatser drar statsrådet av resultatet i rapporten om att sjukfrånvaron är lägre i privat välfärdsverksamhet jämfört med i offentlig välfärdsverksamhet? 47 Socialförsäkringsminister (S): Vi kan som sagt var konstatera att det i den offentliga sektorn handlar om extremt stora arbetsplatser men också om politiker som kanske brinner för andra frågor än för personalpolitiken. har vi naturligtvis en uppgift att på olika sätt se till att den här oerhört strategiska frågan kommer högre upp på den politiska dagordningen också ute i kommuner och landsting. Det här är en del av de avsiktsförklaringar som SKL har tecknat tillsammans med facken för att få ned sjukfrånvaron. En väldigt tydlig skrivning där handlar om att den här frågan måste bli en tydligare del av ledning och styrning i kommuner och landsting. Läser man om kvinnors arbetsmiljö är det enormt tydligt: Ska vi klara av välfärden och bemanningsfrågorna framöver kommer detta att vara helt avgörande. Jag tror att där ligger en del av svaret på frågan om hur vi åstadkommer fler friska arbetsplatser inom kontaktyrken, oavsett om det är i privat eller offentlig sektor. Det handlar om att tala om att arbetsmiljöförutsättningarna i dessa verksamheter också måste vara betydligt bättre än vad de är och kanske framför allt att vi ska lära av det som inte har fungerat historiskt och ta till oss av aktuell forskning kring hur man organiserar arbetsplatser. Jag tror att behöver brytas ned för att man ska kunna dra de här tydliga slutsatserna. Vi vet att vi har en högre ålderssammansättning i de kommunala verksamheterna, vi vet att vi har större arbetsplatser på många håll och vi vet att vi har fler underställda per chef. Vi har alltså en läxa att göra här. Målsättningen måste vara att inte börja bråka om driftsformen så mycket utan att vi ska ha sjysta arbetsplatser även för kvinnor inom vård, skola och omsorg. Tack för en bra debatt! Överläggningen var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellationerna 2016/17:375 och 377 om missvisande statistik 48 Statsrådet (S): har frågat mig om jag avser att verka för att den statistik som förs över sysselsättningsgraden ska breddas och när detta i så fall kommer att ske. har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att säkerställa att SCB:s statistik ger en mer rättvisande bild av det ekonomiska välståndet i . Regeringen säkerställer SCB:s statistik genom tydliga mål för myndighetens verksamhet. Myndigheten ska producera officiell statistik av god kvalitet. Statistik av god kvalitet är viktig för medborgarnas insyn, för beslutsfattande och utvärdering och för forskningen. Regeringen har beslutat om skärpta kvalitetskrav för de statistikansvariga myndigheterna genom att dessa ska utvärdera den officiella statistiken, var och en inom sitt statistikområde. SCB är ansvarig myndighet för officiell statistik över bland annat arbetsmarknaden och hushållens inkomster och levnadsvillkor. Det är SCB:s ansvar att statistiken är av god kvalitet, vilket bland annat innebär att den ska vara lättillgänglig, aktuell och relevant för användarna. Den påverkan som gränspendling kan ge upphov till ska myndigheten hantera och beakta vid produktionen av officiell statistik. Jag har erfarit att SCB har genomfört studier för att hantera gränspendlingens effekter på inkomststatistiken. Jag vill också erinra om att SCB, inom ramen för sin avgiftsfinansierade verksamhet, får utföra uppdrag åt kommuner och andra användare utifrån deras olika behov. I detta sammanhang vill jag också upplysa om att bristen på en långsiktigt finansierad gränsregional statistik är upptagen som ett gränshinder inom det nordiska samarbetet. Frågan om en samnordisk finansieringslösning bereds inom , där det även pågår ett projekt om utbyte av data över bland annat inkomster och sysselsättning mellan de nordiska länderna . De första resultaten av detta projekt väntas bli tillgängliga . 49 (M): Tack, civilminister , för svaret på min interpellation! Både jag och min kollega har lyft fram denna fråga. Det är en fråga som i grunden inte borde vara speciellt partipolitisk, utan jag hoppas och förutsätter att vi alla tycker att det vore bra om den statistik som vi får och använder oss av, inte minst den vi får genom , är korrekt och ger en rättvis bild av verkligheten. Jag bor själv i som är ett gränslän till där en stor del av vår befolkning under kortare eller väljer att arbeta. och inte minst är en viktig del av den värmländska arbetsmarknadsregionen. De kommuner som gränsar direkt till berörs i än högre grad av detta. , inte minst under förra mandatperioden, det vill säga åren 2010–2014 och kanske till och med , fördes en mycket aktiv och till stor del också högljudd diskussion om det som då kallades barnfattigdom. Vi har alldeles för många personer i som lever med små eller inga marginaler och i utanförskap. Däremot kan vi se att de kommuner som gränsar till och även till har en högre grad av familjer som beskrivs som fattiga. beskrevs till exempel barnen i som de fattigaste i , ja faktiskt de fattigaste barnen i hela näst efter barnen i . Det var givetvis helt missvisande siffror, eftersom en stor del av föräldrarna gränspendlar och jobbar i och därmed officiellt inte tjänar några pengar enligt statistiken men i verkligheten tjänar mer än många som jobbar i . Siffrorna är framtagna av SCB med vetskap om situationen, vilket man också upplyser om. Dessvärre används ju statistik och information flitigt, och inte minst organisationen använde den här informationen. Trots påpekanden fanns till synes ingen vilja att uppmärksamma bristerna i statistiken, utan det mest intressanta var att visa att det fanns så många fattiga barn som möjligt. De har också använts som slagträ i den politiska debatten. Inte minst ministerns eget parti gjorde stor sak av detta . gjorde det här till sin stora fråga. Jag kommer inte att använda den här statistiken för att kritisera regeringen, då den inte ger en korrekt beskrivning av verkligheten. Det finns många och goda skäl att på många områden rikta omfattande kritik mot regeringen och då inte minst i frågor som spelar roll när det gäller våra medborgares ekonomiska utveckling, men det är en helt annan debatt. Är man seriös med statistiken och har som ambition att hantera de problem vi står inför är det viktigt att man har fokus på att lösa de frågorna, och då är det bra om underlaget är korrekt. När det gäller att stärka såväl våra medborgares som vårt lands ekonomi har vi moderater många förslag. Tar man då fram förslagen och ägnar debatten åt frågor där det finns missvisande statistik blir man inte bara oseriös, utan man riskerar också att vidta fel åtgärder samt att vilseleda medborgarna. Därför har vi ställt våra frågor till ministern. Dessvärre blir vi inte speciellt mycket klokare av svaren. Jag skulle gärna vilja att ministern konkretiserar det hela lite mer. Innebär de skärpta krav som ministern talar om att statistiken framgent ska vara korrekt? 50 (M): Tack, , för svaret! Bakgrunden till min interpellation och till min kollega interpellation är ett antal påtryckningar från gränskommunerna som inte känner igen sig i de officiella siffror som presenterar. De känner inte heller igen sig när, som här sa, lyfter fram just deras kommuner som ställen där barnfattigdomen breder ut sig. När vi undersöker vad som ligger till grund för deras frustration visar det sig att invånare som är bosatta i men arbetar i till exempel , mitt forna hemland, eller registreras som att de är utan inkomst. Man skulle kunna säga att när det går bra för , och det har det gjort, minskar inkomsterna och barnfattigdomen breder ut sig i våra gränskommuner, i alla fall enligt statistiken. Statistik och förbannad lögn – det är ett uttryck som ibland används. Statistik ligger också till grund för viktiga samhällssatsningar, och då är det viktigt att de siffror som presenteras av är korrekta. Regeringen säkerställer SCB:s statistik genom tydliga mål, säger statsrådet och fortsätter med att statistikens kvalitet är viktig. Jag håller helt och fullt med om det sista. Men jag måste fråga statsrådet om regeringen har varit tillräckligt tydlig när det gäller målformuleringen. Jag tror och tycker att svaret på den frågan borde vara nej, speciellt sedan statsrådet även i sitt svar säger att regeringen har beslutat om skärpta kvalitetskrav. Jag hoppas verkligen att regeringen kommer att ha med gränspendlarnas påverkan på statistiken i sitt beslut om just skärpta kvalitetskrav. Jag blev nyfiken på en mening i statsrådets svar. Statsrådet säger att han har ”erfarit att SCB genomfört studier för att hantera gränspendlingens effekter på inkomststatistiken”. På vilket sätt har han erfarit det? Och är statsrådet i så fall nöjd med resultatet utifrån dessa studier? 51 Statsrådet (S): Jag vill tacka interpellanterna. Det må låta som att det här är en administrativ fråga eller en detaljfråga som inte är av stor betydelse. Men statistik betyder mycket för vårt samhällsbygge. I statsministerserien, som publicerades , kan man läsa en skrift om en av våra minst kända statsministrar, . började han arbeta med statistikpolitik. Vi behöver statistik för att kunna fatta kloka beslut. Det var orsaken till att man i början av välfärdsbygget i fokuserade på statistikpolitik och . Jag håller med interpellanterna om vikten av att det finns tillförlitlig statistik som rör gränsregionerna och att vi behöver statistik för att kunna fatta rätt beslut om just gränspendlingen i . Jag ska svara direkt på fråga: Nej, jag är inte nöjd. Man kan inte vara nöjd eftersom det finns brister i statistiken när det gäller våra gränsregioner. Bland annat av den anledningen bjöd jag in representanterna för gränskommuner till en kommundialog. Vi har genomfört kommundialoger med samtliga kommuner på länsnivå. Men vi hade en specifik kommundialog med gränskommunerna, för att identifiera vilka problem kommuner i gränsregionerna möter i sina verksamheter. Och det finns en hel del problem. Statistikproblemen är ett av de problemområden där vi behöver agera, i förvaltningen i form av SCB:s verksamhet men också genom det nordiska samarbetet. Men det finns också flera andra strukturella och rättsliga problem som ställer till det för gränskommuner. Vad ska vi då göra, utifrån den kunskap som vi fått fram tack vare kommundialogerna och inte minst tack vare den diskussion som vi har just nu? Vi kan först konstatera att även SCB ser att det finns brister i statistiken. SCB:s officiella inkomststatistik omfattar i huvudsak inkomster från arbete och olika transfereringar i . Arbetsinkomster för personer som bor i men arbetar i andra länder beskattas enligt huvudregeln inte i och rapporteras därför inte till på samma sätt som svenska inkomster. Det är därför vi har de problem som interpellanterna nämner. Det innebär att merparten av dessa inkomster saknas i statistiken. Det är framför allt i enskilda kommuner i , och samt kommuner vid gränsen mot – jag besökte som brottas med de här problemen – som lägre inkomstnivå och sysselsättningsgrad än vad som faktiskt är fallet visas. Det påverkar också uppgifterna om barnfattigdom, vilket interpellanterna lyfte fram. Mot bakgrund av detta har SCB genomfört en studie av gränspendlingens effekter på inkomststatistiken med hjälp av löneinkomstdata från och för personer som bor i men arbetar i grannlandet. Dessa data används nu primärt för att producera gränsregional statistik på uppdrag av de berörda landstingen – , och – samt Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. är det landstingen och myndigheten som finansierar insamlingen av gränspendlingsdata. SCB fortsätter det arbetet. Utöver detta har vi det samnordiska projektet som genomförs inom ramen för Nordiska ministerrådets arbete. Vi kommer att få en första rapport därifrån . Jag avser att följa detta noga och vidta åtgärder om så krävs. 52 (M): Jag vill tacka ministern för svaret. Det är bra om det kommer att komma korrekt statistik. Mycket som vi gör är komplicerat, svårt och tidskrävande. Men det brukar vara ganska lätt att få reda på statistik över inkomster i . Jag är inte något proffs på hur det är att få tag i det i . Men jag tror inte att det är raketforskning. Att slå ihop de uppgifterna borde vara relativt enkelt, jämfört med mycket annat som vi gör. Jag tror inte att det stämmer. Av de tio kommuner som bedömdes ha störst andel fattiga barn ligger åtta eller nio väldigt nära gränsen till och någon nära gränsen till . De kommuner som har lägst andel fattiga barn ligger företrädesvis i närområde eller på östkusten. Där gränspendlar man inte i samma utsträckning, i alla fall inte dagligdags eftersom det blir något längre. Det innebär att det finns en risk att statistiken flyttar fokus. Statistik är bra. Den är viktig som grund för att vi ska kunna fatta korrekta beslut. Den är något sämre när den används som medel för att bekräfta en tes som en organisation, ett parti eller en enskild person kan ha. Därför är det bra om i alla fall vi här i kammaren och gärna våra myndigheter använder korrekta siffror, så att vi talar om samma saker och använder alla medel vi har för att fokusera på att lösa utmaningarna. Vi ska inte negligera att det finns alldeles för många i som, trots att det på många sätt går bra i , lever med väldigt små marginaler. Utanförskapet ökar i många bostadsområden, trots att arbetslösheten för personer som har en hyfsad situation förbättrats. Ändå hamnar allt fler längre bort från arbetsmarknaden. Man skulle då kunna tro att de skulle finnas i kommuner som , eller i , för att ta några exempel. Men jag är övertygad om att situationen är mycket allvarligare i kommuner som inte hamnar i närheten av den här listan över huvud taget. Det beror på att personer som bor och jobbar i de gränsnära kommunerna kommer med i statistiken, men de som jobbar på andra sidan gränsen kommer inte med. Jag avvaktar med tillförsikt SCB:s nya uppgifter. Sedan ska vi ha diskussioner om hur utanförskapsproblemen ska lösas. Det är en helt annan debatt. 53 (M): Jag vill tacka för svaret. Jag känner mycket väl till just gränshindersproblematiken som statsrådet tar upp. Jag är nu inne på min andra mandatperiod i och har jobbat speciellt med frågan om gränshinder. har samlats just här i riksdag, och i går. Det har precis avslutat sin session. Den gemensamma nordiska arbetsmarknaden och frågan om gränshinder är två av absolut viktigaste arbetsområden. Statsrådet säger i sitt svar att ”bristen på en långsiktigt finansierad gränsregional statistik är upptagen som ett gränshinder inom det nordiska samarbetet”. Jag delar statsrådets uppfattning och hoppas att kommer att driva på och arbeta för att det ska åtgärdas. Statsrådet tar också upp att det är självklart att någon måste finansiera framtagandet av statistiken. Statistik är viktig för att man ska få en sanningsenlig bild av de ekonomiska förhållandena i , vilket min kollega också har framfört. Det är en bild som i sin tur kommer att ligga till grund för regeringens olika satsningar. Regeringen borde såklart ha ett stort intresse av att siffrorna blir korrekta. Jag blir därför lite orolig när statsrådet lyfter fram i sitt svar att ”SCB, inom ramen för sin avgiftsfinansierade verksamhet, får utföra uppdrag åt kommuner och andra användare utifrån deras olika behov”. Menar statsrådet att det är upp till gränskommunerna själva att beställa och finansiera statistik från som när det gäller målbilden redan borde finnas på plats? Så skulle statsrådets svar kunna tolkas. Jag tycker att den här frågan är alltför stor för att överlämnas till enskilda kommuner. Detta är siffror som – vilket också min kollega tog upp – kommer att ligga till grund för framtida debatter om barnfattigdom, om ekonomiska förhållanden och om utvecklingen i . 54 Statsrådet (S): Återigen: Tack, interpellanterna, för viktiga synpunkter i den här debatten! Mitt svar till är nej. Jag vill inte ha en utveckling där kommunerna finansierar den statistik som ska finnas tillgänglig i vårt land och som bland annat SBC har ansvar för att ta fram. Men för att det ska bli möjligt att ha en kontinuerlig verksamhet där också uppgifter från våra grannländer inkluderas – bland annat uppgifter om inkomstförhållanden som ska användas för statistikproduktion – måste det också införas en långsiktig finansieringsmodell för detta. pågår det projekt som vi talade om, Nordic Mobility, som finansieras av . Det här projektet drivs av Statistikcentralen i . I det arbetet ingår att utbyta data om inkomster och sysselsättning mellan de nordiska länderna . Utbyte av data kan leda till att vi får officiell statistik.