prot · H409125 · 2017-06-14 00:00:00 — Jag tycker att det är en brist att inte kunna gå vidare med att sänka skatten på arbete, företagande och pensioner och att höja skatten på miljöstörande verksamhet. Det är viktigare, tycker jag, att lägga fokus på just detta och att lägga in det i hela tänket och i systemet än att enbart diskutera olika projektsatsningar, som kan vara lovvärda. Men har vi lagt fram ett förslag som innebär att vi vill jobba mer med grön skatteväxling. Det tror vi mer på. 185 (MP) replik: Jag tänker att regeringen har gjort en hel del på skattesidan vad gäller klimat. Vi har en höjning av koldioxidskatten på drivmedel, till exempel. Vi har också förslag om att införa en flygskatt. Det är för mig väldigt viktiga åtgärder att lägga skatt på klimatskadlig verksamhet. Men när det gäller utvärdering av Klimatklivet och så vidare kan vi titta på de stöd som fanns tidigare. Det fanns något som hette Klimp. Och det fanns något som hette LIP, som stod för lokala investeringsprogram och som mer var inriktat på energieffektivisering. Klimp och Klimatklivet har ju andra bitar också. Man kan titta i slututvärderingen. Det har pratats om utvärderingar hit och dit. Men i den slututvärdering som gjorde av både LIP och Klimp när de projekten var slutförda står det att projekten har lett till en minskning av utsläpp av koldioxid med , vardera. Det är mycket utsläpp. Ett klimatpolitiskt ramverk för Det står också något annat i utvärderingen som jag tycker är intressant. Precis som när det gäller Klimatklivet får inte de projekt som ändå skulle ha blivit av pengar. Det är väldigt noga. kollar på det. Det gjorde man också när det gällde LIP och Klimp. Men de projekt som identifierades genom att man gjorde en ansökning i kommuner, regioner, företag och organisationer blev till rätt stor del ändå av. Det tycker jag är spännande och viktigt med de här stöden. Det handlar inte bara om att få pengar till projekt. Man startar också ett arbete ute i landet som handlar om att ta reda på vad det är man verkligen behöver göra och kan göra och kanske kan få statsstöd för. Med tanke på historiebeskrivningen undrar jag: Tycker också att LIP och Klimp var dåliga? 186 (KD) replik: Jag kan förstå detta. Jobbet med dessa projektansökningar är en process i sig, oavsett om man får pengar eller inte. Det är av värde. Självklart finns den typen av arbete i våra olika samhällssektorer. När kommenterar skatteväxlingsförslaget säger hon: Jo, vi har höjt skatter. Det kan jag bekräfta. Jag har förstått att det är sammanlagt 64 olika skatter som regeringen har höjt. Men det handlar inte om skatteväxling. Där missar ni målet. Skatteväxling handlar just om att sänka skatten på arbete. Det har ni inte gjort. Ni har passat på att höja skatten på arbete också. Det är ett stort misstag som regeringen har gjort i och med detta. Ska vi ha en grön skatteväxling för miljö och jobb, då ska det vara en växling och ingenting annat! 187 Statsrådet (MP): Det är med mycket stor glädje jag står här i talarstolen när vi snart ska fatta beslut om den största och viktigaste klimatreformen i . kommer att ge långsiktiga förutsättningar för omställning för kommande regeringar, för kommuner och för företag och hushåll. Jag vill tacka alla de ledamöter som är här i kammaren och som har deltagit i den här långa debatten men framför allt alla ledamöter som har deltagit i Miljömålsberedningens arbete, som skapar förutsättningar för just den långsiktighet och stabilitet som en framgångsrik klimatpolitik behöver. Med målen om netto-noll-utsläpp till 2045 och med energiöverenskommelsens mål om en helt förnybar elproduktion till 2040 är nu riktningen för tydligt utstakad. Detta är historiskt och någonting som omvärlden ser och applåderar. Det är med nästan lika stor glädje som jag kan konstatera att viktigaste vallöften inför valet nu är på gång att bli verklighet. Jag vill också tacka tidigare klimatminister , som är här med oss, för hennes insatser för denna viktiga reform, från ax till limpa. Alla länder behöver ta ett aktivt ansvar för klimatförändringarna, och rika länder som ska ta ledningen i arbetet genom att genomföra åtgärder för att minska utsläppen och också stötta arbetet i länder som har behov av stöd. Det är just vad nu gör. och regeringen siktar på att ska gå före och bli det första fossilfria välfärdslandet. Vi ska vara ett ledande land i det globala arbetet med att förverkliga ambitiösa målsättningar, och den rankning av EU-länder som visat att ligger först i EU med att genomföra visar att vi är på rätt spår. Ett klimatpolitiskt ramverk för Beskedet från om att dra sig ur är djupt beklagligt. När mänskligheten står inför en så stor utmaning hade fulla engagemang behövts. Reaktionerna från omvärlden visar dock att är oåterkalleligt. När Vita huset väljer att blunda för klimatvetenskapen väljer vi att prioritera och öka takten i klimatarbetet. När den skriver på klimatavtal med och arrangerar seminarier med det amerikanska näringslivet är det för att vi vet att det finns engagemang på många håll i . lyfts fram av allt fler globala ledare som ett viktigt föredöme. Det märks att nu har klivit fram, med värdskap för världens första och den största havskonferensen i FN, med den klimatlag som ska ta beslut om snart, med en feministisk utrikespolitik, med plats i och med klimatambitioner som realiseras både här hemma och borta har roll på den globala arenan stärkts. Vi hjälper dem som behöver det mest i de fattigaste länderna med en rekordsatsning på klimatfinansiering. Vi har tagit plats i styrelsen för den gröna klimatfonden, och vi påverkar i att fasa ut fossila energiinvesteringar. Detta är klimatarbete som gör skillnad i verkligheten. När det klimatpolitiska ramverket nu kommer på plats behöver fokus riktas mot hur vi ska nå målen. Aldrig har vi haft en regering med så aktiv miljö- och klimatpolitik som ! Årets budget är den största klimat- och miljöbudgeten någonsin – en ökning jämfört med alliansregeringens år. Alla sektorer i samhället måste bidra. Men fossilfria transporter är en viktig nyckel. Vi har föreslagit ett bränslebyte som gör det lättare för alla att få mer klimatsmarta drivmedel. Vi satsar på elektrifiering och på lokal klimatomställning i hela landet. Bonus–malus-systemet premierar fordon med relativt låga utsläpp vid inköpstillfället med en bonus, medan fordon med relativt höga utsläpp belastas med en högre skatt. Genom Klimatklivet ges stöd till klimatsmarta åtgärder från i söder till i norr. Bara antalet laddpunkter har ökat med sedan stödet infördes, laddpunkter som finns i hela landet och som ska göra det möjligt för alla att äga en elbil med nollutsläpp. har kollat på vad regeringens politik innebär. De bedömer att vi nu har en chans att stänga igen hela det utsläppsgap till 2020 om utsläpp som den förra regeringen lämnade efter sig. Klimatklivet uppskattas ge ungefär . Men vi är långt ifrån färdiga. Det behövs betydligt mer klimatpolitik för att nå ambitionerna i och klimatramverket. Det var tomt på förslag på när vi klev in i regeringen. Men som ni alla har märkt är det nu full fart framåt, och vi återkommer snart med fler förslag. Vi har en opposition som motsätter sig många av de konkreta förslag som vi har presenterat. Det hade jag absolut kunnat acceptera om det var så att man hade andra förslag som hjälper oss att nå målen. Men bristen på förslag gör att jag undrar om oppositionen är mer rädd för klimatåtgärderna än för klimatförändringarna. Ett klimatpolitiskt ramverk för Man motsätter sig de klimatinvesteringar som leder till klimatomställning i hela landet. Man kapar bort var fjärde krona från miljöbudgeten. Man motsätter sig en flygskatt på för att stävja flygets ökade utsläpp. Man motsätter sig en vägslitageavgift, och man vill att 74-tonslastbilar ska kunna köra över hela landet. Man tycker att flygskatten är så farlig att man är beredd att skapa budgetkaos för att inte se den. och Liberalerna motsätter sig också nya stambanor för moderna höghastighetståg som kan leda till ett minskat behov av flyg på . En effektiv klimatpolitik kräver ett holistiskt angreppssätt och insatser långt bortom . Vi har breddat arbetet inom och ställer nu bland annat kravet att alla budgetförslag ska miljöprövas. De ambitiösa utsläppsmål som föreslås i klimatramverket innebär att samtliga politikområden behöver ta ett större ansvar. Det motiverar ett särskilt klimatpolitiskt råd. Regeringens plan är att det ska vara på plats , då klimatlagen träder i kraft. Klimatpolitiken har alldeles för länge skötts godtyckligt. Till har vi bara haft ett klimatmål . Med så kort framförhållning sker inte de nödvändiga investeringarna i . Men kommer vi att ändra på det. Att ta ledarskap för klimatet är inte bara moraliskt rätt; det är också ekonomiskt smart. När vi 2045 är nere på netto noll och våra svenska lösningar exporteras till hela världen, då kommer vi alla att kunna glädjas åt att vi satte ramarna för en världsledande klimatpolitik. 188 (V) replik: Klimatminister sa något viktigt: att nu blir det fokus på hur vi ska bedriva klimatpolitiken. Kanske skulle man också kunna lägga till att det ska vara fokus på här. Jag tycker nämligen att rätt ofta när vi hör regeringsföreträdare tala om miljö- och klimatpolitik är det mycket referenser till internationella konferenser, möten i , möten med högdjur från IPCC och möten med andra ministrar. Sådant är viktigt; det är klimatdiplomati. Men vi får inte glömma bort att det faktiskt är här och , på hemmaplan, som vi ställer om och tar ansvar för de utsläpp som påverkar hela världen. Med det beslut vi ska fatta nu måste alla politikområden ta ett mycket större integrerat ansvar för klimatpolitiken. Det är så det står i regeringens proposition. En del konsekvenser känner vi redan till, till exempel att det ska tillsättas ett klimatpolitiskt råd, att det ska ske redovisningar kopplade till statsbudgeten och att en fyraårsplan ska tas fram för klimatpolitiken. Det är bra. Finns det andra konkreta förändringar av regeringens politik som klimatministern kan berätta om här och ? kom med sin uppdaterade rapport om så kallade miljöskadliga subventioner, det vill säga pengar som ges eller skattesänkningar som erbjuds verksamheter som leder till ökade utsläpp. Det kan vara brytning av torv, sänkt skatt för industrin och reseavdrag som gynnar massbilism inte minst i . Tänker regeringen presentera en handlingsplan för att fasa ut de miljöskadliga subventionerna som en konsekvens av beslutet? 189 Statsrådet (MP) replik: Ett klimatpolitiskt ramverk för Tack, , för frågan och även för arbete i Miljömålsberedningen! Jag välkomnar engagemang och iver att vilja gå vidare dag med arbetet för att fylla klimatramverket med ett innehåll. Det är klart att miljöskadliga subventioner är själva fundamentet som lyser i ögonen på den som vill att vi ska föra en miljövänlig och framtidsvänlig politik. Flygets undantag från beskattning är en sådan typ av dold subvention som också lyser i ögonen i arbetet med att sänka utsläppen från en av de viktigaste sektorerna, nämligen transportsektorn. Av konkurrensneutralitetsskäl mellan exempelvis biltrafik och flyg är det rimligt att även flygets bränslen ska beskattas. Det är fullt rimligt att titta vidare på dessa frågor enligt principen att utsläpparen ska betala. Det finns både dolda och öppna subventioner som leder till ökade utsläpp. Det är klart att vi måste strömlinjeforma vår politik på alla områden om vi ska uppnå klimatmålet, som är mycket ambitiöst i ett internationellt perspektiv. påpekar att vi talar mycket om dessa frågor. Det är viktigt för att ska kunna vara förebilden och visa andra delar av världen att det finns länder som tar på allvar, medan världens näst största utsläppare har meddelat att man ska dra sig ur . Det är oerhört viktigt att vi får med oss världen på att omställningen är möjlig. Då är miljöskadliga subventioner en del av frågan. Det är regeringens åsikt. 190 (V) replik: Jag håller helt och hållet med om flygskatten. Den är viktig, och vi i står bakom den. när jag såg det förslag som skickades från regeringen till Lagrådet såg jag i en av bilagorna att och får en lägre flygskatt än till exempel närliggande länder som , och andra länder på den amerikanska kontinenten. Jag tyckte att det var lite märkligt. Det kan vi prata om senare; det är ändå en viktig skatt, och den kan bli ännu bättre. När det gäller miljöskadliga subventioner är det viktigt att inte betrakta dem på någon form av ad hoc-basis, det vill säga en subvention här och en annan där. Här måste man försöka ta ett helhetsgrepp. genomgång är så bra därför att de har gått igenom alla miljöskadliga subventioner som de har identifierat i . Det var ett regeringsuppdrag som redovisades . Den genomgången kan användas, och sedan kan regeringen anta en handlingsplan för att successivt fasa ut de miljöskadliga subventionerna. En handlingsplan är viktig. Där kan göras en rimlig avvägning. kan det faktiskt finnas rimliga skäl till att det finns en subvention. Vi kanske tycker att det är viktigt att man ska kunna bo, leva och arbeta i alla delar av . Där kanske behövs ett stöd till transporter. Men reseavdrag som gynnar massbilismen i blir rätt bisarrt. Jag tänkte mig en handlingsplan för att se över alla miljöskadliga subventioner. Jag undrar om jag kan få ett konkret besked i just den frågan från ministern. 191 Statsrådet (MP) replik: Ett klimatpolitiskt ramverk för Det är riktigt att detta är ett regeringsuppdrag och att regeringen därmed betonar att frågan är viktig. Vi måste analysera genomgång i alla delar och se hur vi ska gå vidare med kunskapen. Här kan det finnas många lågt hängande frukter. Jag kan inte i talarstolen ge exakt besked om hur arbetet ska gå vidare, men det kommer att gå vidare. Många här i kammaren har talat om kostnadseffektivitet och kostnadseffektiv klimatpolitik. Det mest kostnadseffektiva jag kan tänka mig är att ta bort skadliga subventioner från verksamheter som leder till ökade utsläpp. Om man inte är med på det blir det svårt att kritisera subventioner till minskade utsläpp. Det är den relationen vi måste titta noga på. Globalt i världen är subventionerna till fossila bränslen fem gånger större än subventioner till förnybar energi. Enorma mängder av skattebetalarnas pengar går till diesel, fossila bränslen, gas och bensin i världen. Det är pengar som skulle kunna användas till den globala omställning vi behöver. Det är en enormt viktig kärnfråga, och det är viktigt att ha den biten med i argumentationen för var och en som vill diskutera kostnadseffektivitet. 192 (M) replik: gick till val på att höja tempot i klimatarbetet och sa att kolet skulle stanna i backen. Med facit i hand kan vi konstatera att kolet är sålt till högstbjudande och att de svenska utsläppen stiger. Det är inte ett resultat som imponerar. Imponerar gör inte heller den åtgärdsmix som går fram med. Det är bekymmersamt att man i stor utsträckning för en plakatpolitik. Ministern gjorde här en uppräkning av alla satsningar som görs, av pengar som spenderas. Jag tycker inte att klimatpolitiken ska få vara en tävling om vem som gör slut på mest skattepengar. ”Tävlingen” måste handla om vem som levererar bäst resultat. Jag konstaterar att Alliansen levererade sjunkande utsläpp i kombination med stark ekonomisk utveckling, och den här regeringen har levererat stigande utsläpp och en inbromsad ekonomisk tillväxt. I och med det beslut som strax ska fattas ger tydliga direktiv om hur politiken ska bedrivas. Målen ska uppnås genom att vi för en klimatpolitik som inte leder till stigande utsläpp. Kommer regeringen att dra tillbaka förslaget om en flygskatt? Kommer regeringen att dra tillbaka förslaget om att lägga skatt på kraftvärmeanläggningar eftersom utsläppshandelssystem, ETS, redan omfattar de utsläppen? 193 Statsrådet (MP) replik: upprepar att utsläppen stiger. Det är SCB:s statistik. Den statistik som vi jämför med kommer normalt sett från . Enligt den statistiken står utsläppen stilla. Precis som påpekade minskade de nationella utsläppen, där det finns ett handlingsutrymme, och i EU:s utsläppshandelssystem ETS ökar utsläppen något. Ett klimatpolitiskt ramverk för Jag vill också påpeka att under Alliansens tid ökade utsläppen markant. Vad vi gjorde när vi klev in i regering var att börja från början med ett antal grundläggande reformer för att få ned utsläppen där vi har handlingsutrymme. Det handlar bland annat om transporterna. har lagt fram och fått ett bränslebyte godkänt av , vilket ni misslyckades med. Vi tvingar bensin- och dieseldistributörerna att blanda in förnybar energi i bensin och diesel så att det ska vara lätt att göra rätt för bilisterna. Vi har också lagt fram ett bonus–malus-system som ska göra att de bränsletörstiga bilarna kostar mer och att de bränslesnåla får en bonus. Vi har också ökat insatserna och pengarna till underhåll och byggnation av järnväg. Jag konstaterar att ni är emot ett modernt höghastighetståg, som skulle kunna vara ett alternativ för människor som vill förflytta sig mellan exempelvis och , eller . En flygskatt är fullständigt rimlig eftersom flyget är helt obeskattat. Fyra länder i har det, bland annat och , och det är en helt rimlig skatt som kan få ned utsläppen på riktigt. 194 (M) replik: Alliansen fick fart på omställningen av fordonssektorn. Tack vare miljöbilspremie och differentierad fordonsbeskattning fick vi först en miljöbilsboom följt av en supermiljöbilsboom. Det är bra att vi går mot ett bonus–malus-system. Det har och Alliansen drivit på för. och Alliansen har också drivit på för att vi ska införa en reduktionsplikt. Det viktigaste redskapet för att sänka transportsektorns utsläpp är att tackla just utsläppen och gå på bränslet och inte straffbeskatta bilen i sig. Det är en viktig ideologisk skillnad mellan och . Jag blir uppriktigt oroad och arg över beskedet att regeringen inte tänker dra tillbaka flygskatten och inte heller, om jag tolkar ministern rätt, förslaget om att lägga koldioxidskatt på kraftvärme eftersom det strider mot den överenskommelse vi har gjort i Miljömålsberedningen. Det strider mot de principer som slås fast i den proposition som regeringen själv har lagt fram. Det står mycket tydligt att utsläppsminskningsmålet inte får nås genom att utsläppen ökar i andra länder. I regeringens egna beräkningar från och i utredningen om flygskatt står det svart på vitt att utsläppen tillåts öka i andra länder på grund av de nationella styrmedel som regeringen föreslår. Det är politik som går stick i stäv med det som vi har kämpat länge och väl för att komma överens om i Miljömålsberedningen. Jag är stolt och glad över Miljömålsberedningens överenskommelse och det ramverk som vi har förhandlat fram eftersom det skapar grund för långsiktighet. Men denna långsiktighet kan regeringen snabbt äventyra och rasera om man inte följer och respekterar den överenskommelse som har ingåtts. Ett klimatpolitiskt ramverk för Om regeringen vill ha en långsiktig klimatpolitik är min starkaste rekommendation till klimatministern att respektera de principer som vi har kommit överens om. 195 Statsrådet (MP) replik: Efter att alliansregeringen tagit bort koldioxidskatten på kraftvärme ökade utsläppen i kraftvärmeverken betydligt eftersom de började elda med olja i stället. Det är en utveckling som går åt fullständigt motsatt håll mot de gemensamma mål som vi är överens om att vi måste nå. Vi måste vara noga med vad vi menar när vi säger att utsläppen flyttar utomlands, för vi är också överens om att ska vara en förebild och ta globalt ledarskap. Flygbranschen är också intresserad av en överlevnad efter 2045. Den måste också få ned sina utsläpp. Därför har regeringen också aviserat att vi tillsätter en utredning om ett bränslebyte även för flyget så att man tvingas se över hur man ska minska sina utsläpp. Jag tror att vi är överens om att vi behöver flygtrafik i de fall där det inte finns alternativ. Då är det märkligt att inte är för hastighetståg, för vi måste ha de koldioxidfria och bränslesnåla transportmedlen för framtiden – för dina och mina barn och barnbarn. Hur ska de förflytta sig om vi inte ser till att det finns alternativ? Vi måste ge signaler till flyget och alla sektorer att nu är det en omställning till ett fossilfritt och koldioxidfritt framtidssamhälle som är inriktningen. Det ger förutsättningar för näringsliv och investerare, och därför välkomnar de den klimatlag som och övriga ledamöter i har varit med och tagit fram och som vi ska vara stolta över. 196 (C) replik: För regeringen verkar det viktigaste vara att höja skatterna. För mig är det viktigast att minska utsläppen. och Socialdemokraterna verkar se företag och privatpersoner som en kassako att beskatta. För mig och är det viktigaste den gemensamma kampen mot klimatförändringarna. Jag tvivlar inte på regeringens ambitioner. Jag vet att har höga miljöambitioner, och det är bra. Men det handlar inte om vem som kastar ut mest pengar utan om vem som gör mest klimatnytta. Vi behöver inte ens stå här och fajtas, för verkligheten visar svart på vitt, både med siffror och med SCB:s siffror, att med i regeringen minskade utsläppen och fler fick ett jobb att gå till. minskar inte utsläppen längre. Hur kan och vara nöjda med det? Det finns inget land i världen som vill kopiera det sätt som regeringen straffbeskattar bort tillväxt på. Vi lägger fram en budget med grön skatteväxling. Vi höjer skatterna på det som släpper ut och sänker skatterna på jobb och företagande. Det är så vi får till en grön tillväxt. Vi satsar på järnvägen, till och med mer än regeringen – även om vi inte ska tävla om vem som satsar mest. Vi har miljölastbilspremie, laddstolpar och alla andra bra saker. Men vi gör det mer träffsäkert, för det handlar inte om att spendera mest pengar. Ett klimatpolitiskt ramverk för I sin första regeringsförklaring sa statsministern: ska de fossila utsläppen i tydligt minska. Trenden går i motsatt riktning. Jag vågar påstå att det beror på att regeringen genomför en röd skattehöjning i stället för en grön skatteväxling. När man dessutom slår sig för bröstet, skickar ut pressmeddelanden och är glad för att man slopar eller sänker skatter man själv har infört, som solskatten, är det uppenbart något som inte står rätt till i regeringens klimatagenda. Det gör mig orolig. Hur kan vara nöjd med klimatpolitiken? 197 Statsrådet (MP) replik: Alliansregeringen lämnade efter sig koldioxidekvivalenter i ett klimatunderskott som ni inte hade politik för att minska med nationella åtgärder. , i och med våra åtgärder, bland annat Klimatklivet, visar prognos att vi kommer att ha möjlighet att sluta detta utsläppsgap till 2020. talar mycket om grön skatteväxling. är ni emot flygskatt och vägslitageavgift. Ni är emot alla de förslag som kallar straffskatter. Ni är också emot Klimatklivet. Ni är emot det stöd som vi ger till kommuner, regioner och företag runt om i hela landet. Inte minst gäller det centerstyrda kommuner, som är mycket glada över detta stöd. Det innebär att vi bygger upp laddpunkter för elbilar över hela landet. Vi har en elektrifieringsstrategi som involverar näringslivet. Vi satsar på stadsmiljöavtal, som gör att vi kan bygga smartare och inte bygger fast oss i fossillösningar som kräver motorleder och inte möjliggör för cykelbanor och spårvägs- eller elbusstrafik. Detta är ni emot. Dessutom vill ni regera med , som vill sänka skatten på bensin och diesel. Det kallar jag inte grön skatteväxling; det kallar jag en brun skatteväxling. tänker sig dessutom att regera med stöd av , och vi har hört i kammaren hur resonerar i klimatfrågan: Hellre någon annanstans, hellre av någon annan, inte här. 198 (C) replik: Det är klassisk härskarteknik att använda guilt by association. Jag svarar för politik, varken för eller politik. vet att inte sätter sig i en regering som stöds av , så det kan vi hålla borta från denna debatt. fokuserar på saker som minskar utsläppen som vi klarar tillväxten. Det är därför vi är emot flygskatten.