prot · H50951 · 2017-12-15 00:00:00 — Jag vill gärna ha svar på hur regeringen funderar framgent vad gäller hur har intagit tidigare kurdkontrollerade områden med tanke på den utveckling som vi har sett i området . Vi riskerar nu att träna två sidor som kanske ställs mot varandra i en väpnad konflikt. Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildnings-insatsen i Det måste finnas någon tanke hos regeringen om hur den ska agera utifall ett scenario blir verklighet där det hela eskalerar till öppen väpnad konflikt. 55 Försvarsminister (S) replik: För det första tar vi inte ställning mellan olika delar i denna situation, utan ser oss som en del av en koalition där vi genomför de uppgifter som vi tilldelas inom ramen för de överenskommelser som görs i koalitionen. För det andra sa jag i mitt huvudanförande att vi jobbar med flera spår. Det första är ett politiskt spår, det andra är ett humanitärt spår och det tredje är det militära spåret. Men i praktiken finns också ett diplomatiskt spår. Både KRG och den irakiska sidan har tydligt sagt att de ska lösa eventuella interna konflikter genom dialog. Peshmerga ingår dessutom som en del i den samlade säkerhetssituationen, också utifrån den irakiska regeringens synsätt. Utifrån de spår som jag har redogjort för, samt den diplomatiska roll som jag här har markerat, är tanken att vi ska kunna klara uppgifterna inom ramen för koalitionen på ett bra sätt. Vi tar inte ställning för olika sidor i detta. 56 (SD) replik: Jag skulle vilja ha ett kort svar från försvarsministern på frågan: Är det rimligt att tränar två sidor som riskerar att stå mot varandra i en väpnad konflikt? 57 Försvarsminister (S) replik: Jag har redogjort för hur komplext detta kan vara. Vi jobbar med de här olika spåren. Jag nämnde tre stycken i mitt huvudanförande. Sedan finns det också en diplomatisk dimension. Jag har även redogjort för både KRG:s och den irakiska sidans syn: att eventuella problem ska lösas internt genom dialog. Det är så vi får försöka hantera saken. Att ensidigt ta ställning i det här sammanhanget tror jag inte är särskilt uppbyggligt eller konstruktivt. Vi är en del av en internationell koalition, och vi gör upp om olika uppgifter inom ramen för denna. 58 (MP): kom rapporter om att Daishs territoriella kontroll över är över. Den irakiska regeringen uppger sig nu ha full kontroll över gränsen mot , och alla Daishs fästen ska ha tagits tillbaka. Att terrorsekten inte längre har kontroll över några signifikanta städer i är utmärkt. Men tyvärr är problem långt ifrån lösta med detta. Daishs sympatisörer och andra salafistiska grupperingar finns fortfarande kvar och är aktiva i både och . Den syriska konflikten fortsätter alltjämt och bidrar till stor osäkerhet i grannländerna. På hemmaplan finns en multitud av politiska utmaningar för den irakiska regeringen att hantera. Högst upp på listan torde stå att etablera en bättre fungerande relation med den kurdiska minoriteten i norr. Terrorangrepp och alla andra allvarliga säkerhetsproblem är fortfarande vanligt förekommande. Säkerhetsläget är kort sagt fortfarande mycket känsligt. Det är i det ljuset och andra länders bidrag till irakisk säkerhet bör ses. Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildnings-insatsen i Propositionen föreslår att fortsätter att ställa upp med en styrka på 70 man för att förbättra säkerhetssituationen i . De svenska soldaterna ska hjälpa till med utbildning av egna säkerhetsstyrkor för att på så sätt bygga upp deras förmåga att på själva kunna hantera sin egen säkerhet. har tillbaka trupper på plats i . Kammaren har att fatta beslut om en förlängning av detta. Vissa saker har dock förändrats sedan vi senast tog beslut. Inte minst har spänningarna mellan den irakiska centralregeringen och kurderna i norr ökat, vilket innebär att vi behöver följa situationen på plats extra noga. Ifall en situation uppstår då våra trupper behöver lämna landet för att trygga sin säkerhet får en extra evakueringsstyrka om högst 150 personer tillföras för att snabbt få ut all vår personal och utrustning. är ett land som vill och kan ta ett internationellt ansvar. Det gör vi med vår biståndspolitik och vår utrikespolitik. Vi gör det också genom att delta i den här typen av internationella insatser. Genom att utgöra en del i den breda koalition av länder som stöttar bidrar vi till att bygga säkerhet tillsammans med andra, precis som vi gör på många andra platser runt om i världen. Att bidrar till den här typen av insatser är viktigt. Svenska soldater besitter en hög kompetens, såväl inom de militära aspekterna som inom till exempel genderfrågor och mänskliga rättigheter. Om vi kan bidra till att sprida de kunskaperna och därigenom öka stabilitet och förmåga att hantera sin egen säkerhet är mycket vunnet. De senaste årens flyktingströmmar visar tydligt att konflikter inte kan betraktas som ett problem som inte berör oss. Tvärtom påverkas även i högsta grad av säkerhetssituationen i exempelvis . Det ligger därmed i både det svenska och det irakiska folkets intressen att landets säkerhetsapparat stärks, så att landet kan röra sig bort från de mångåriga konflikterna och in i en period av frihet, trygghet och välstånd. Med det, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 59 (C): Situationen i är, som har framgått av de tidigare inläggen, mycket knepig – instabil, brukar vi säga. Det är ett som också befinner sig i en mycket instabil region där det verkar många aktörer med egna intressen. Det gör att stabilisering i i sig även innebär stabilisering i regionen som helhet. har deltagit med militär personal i utbildning och rådgivning av peshmergan som en del av de irakiska säkerhetsstyrkorna. Det tycker jag är viktigt att understryka. Det är säkerhetsstyrkor vi utbildar. Vi har funnits både i och i . Vi har gjort detta på inbjudan av den irakiska regeringen, och det är det folkrättsliga mandatet, grunden för vår närvaro. Vi gör också detta som en del i den internationella koalitionen för att bekämpa Daish. Även här vill jag understryka vikten av att vi både medverkar för att stabilisera och medverkar för att återuppbygga. Det gäller i precis som i andra länder där vi deltar militärt. Här har vi, vilket också har berörts tidigare, en återuppbyggnadsinsats. Det satsas 1 miljard –2022, och det är en viktig del i vårt ansvarstagande. Vi brukar tala om ”responsibility to protect”, och det är det som det handlar om i alla tre delarna i det sammanhanget. Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildnings-insatsen i Propositionen som vi nu har att behandla och som vi yrkar bifall till ändrar dock en del av förutsättningarna för det svenska bidraget, som har varit helt inriktat på att bedriva träning av irakiska försvarsstyrkor i norra . är det också möjligt att omfatta skydd och bevakning vid koalitionens utbildnings- och grupperingsplatser. Det ändrar naturligtvis bilden lite. Det riskerar att insatsen blir splittrad på flera ställen, och det är inte en stor grupp vi har. Detta gör att läget förändras. Vi ser också naturligtvis de säkerhetsmässiga utmaningarna, såväl i som i närområdet. Oklarheten vad gäller koalitionens insats måste tas på stort allvar. Det gäller även andra länders deltagande. Vi har ju hört att har ett kortare mandat än vad nu går in i för den här insatsen, och det är klart att den typen av förändringar kan komma att spela roll även för vår svenska närvaro, precis som för koalitionen som helhet. Det faktum att insatsen är fasindelad har också betydelse. När Daish nu är besegrat ska insatsen enligt plan övergå från fas tre till fas fyra. Det ska handla om stöd och stabilisering. Man ska gå från storskalig förbandsutbildning till utbildning för att upprätthålla lag och ordning samt motverka asymmetriska hot. Den exakta utformningen av den här insatsen ska göras i samverkan med irakiska myndigheter. Exakt när detta kommer att inträffa finns det ännu ingen tydlighet omkring, men jag utgår från att det som har hänt och premiärministerns uttalande kommer att få inverkan i den här delen. Det svenska styrkebidraget uppgår till högst 70 personer på plats , om inte någonting inträffar som gör att vi måste gå in med en förstärkning. Även här vill jag understryka vad som har sagts tidigare: Det är viktigt att vi inte blir en del av någon intern konflikt i och att vi verkar stabiliserande med vår närvaro. Det gäller inte minst värnandet av 1325 och värnandet av mänskliga rättigheter. Vi ska vara ett öga och ett öra på plats för att följa detta. Vi ser att det är minoriteters rätt som trampats på, och det har i många stycken bidragit till att bygga upp konflikten. Jag vill här understryka att det har begåtts fasansfulla övergrepp under Daishs härjningar i mot yazidier, kristna, kurder men också shiamuslimer, som inte ska glömmas i det här sammanhanget. Det finns många oförrätter som har begåtts och som i sig är en grund för kommande konflikter om de inte tas om hand. Osäkerheten kräver att vi från svensk sida är varsamma med fortsättningen. Vi har från det sammansatta utrikes- och försvarsutskottets sida landat i ett uppdrag till regeringen att återkomma. Det är välkommet. Under punkt 2 har hela sammansatta utskottet enats om att begära att regeringen återkommer till utrikesutskottet för att informera och klara ut om förutsättningarna har förändrats till följd av osäkerheterna. Jag vill på den här punkten kort beröra en annan fråga. Jag har lyssnat till och läser deras reservation. De antyder att vi bara skulle vara i norra . Frågan är: På vilken inbjudan? Den är från den irakiska regeringen. Skulle vi ta det folkrättsliga mandatet från ? Hur ser regeringen ut i just , med tanke på hur situationen är med en president som avgått och val som inte har hållits? Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildnings-insatsen i Vi ser att peshmergan också internt är oenig. Det finns olika bilder från olika grupper. Det pågår en maktkamp. Det skulle vara att sända ut svenska soldater i en mycket osäker situation. Det skulle dessutom sakna folkrättsligt mandat, om det inte är så att har något särskilt avtal med den irakiska regeringen. Jag yrkar med andra ord avslag på den reservationen. Slutligen vill jag även här beröra målformuleringar. Det är bra att vi på den här punkten har kunnat enas om att uppmana regeringen att gå vidare och göra målen uppföljbara och att utveckla målen. Jag välkomnar att hela utskottet har ställt sig bakom Alliansens krav även i den här delen. Med det yrkar jag bifall till utskottets förslag. 60 (SD) replik: Vi har en inbjudan från att delta i insatsen. Hur länge den kommer att kvarstå vet vi inte med tanke på hur situationen är. hävdar premiärministern att IS är besegrat. ser vi den situation som håller på att utvecklas mellan kurder och den irakiska regeringen. Än så länge finns det ett mandat vi har att arbeta efter. Jag menar att vi bör förbehålla oss rätten att kunna välja var vi vill placera våra soldater. Vi har varit i . Vi utökade det geografiska mandatet ganska . Vi menar från sida att vi nu bör fokusera på och att hjälpa kurderna i första hand så länge inbjudan kvarstår. Jag tror som sagt att den kommer att upphöra . Sedan säger att utvecklingen i är bekymmersam. Ja, det är den. Under det besök jag var på besökte jag det kurdiska parlamentet i . Jag lyssnade på både regeringssidan och oppositionssidan. Alla där var övertygade om att de mindre konflikter man har i , eller KRG, ska lösas politiskt. Man ville över huvud taget inte riskera att hamna i den situation man hade med ett blodigt inbördeskrig. Det var allas fasta övertygelse. Med hjälp från omvärlden kan irakiska fungera som en stabil region i en ganska orolig omvärld och utgöra ett föredöme. Därför bör vi också fokusera på att hjälpa kurderna i det här skedet. 61 (C) replik: Jag hör att och uppenbarligen tror på det de hör från KRG. Men vad hör han från den irakiska regeringen? Mandatet är givet av den irakiska regeringen. Tror att den irakiska regeringen ger mandat att bara vara och stötta peshmergan och ta ställning? Det är vad säger. De vill inte vara en part och på det sättet ta ställning. Men de vill tydligt markera att det bara är peshmergan och KRG man ska stötta och inte den irakiska regeringen. Utgångspunkten är att vill att vi inte ska delta i någonting som handlar om den irakiska regeringen. Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildnings-insatsen i Jag förstår över huvud taget inte vilket mandat som ser framför sig. Från vem ska vi få uppdraget att sända svenska soldater till KRG för att fortsätta att göra vad, att utbilda? Kampen mot Daish är över. är det att stötta KRG i kampen mot den irakiska regeringen. Det är så man måste uppfatta markering. 62 (SD) replik: Med den inställning som har förstår jag inte varför hon över huvud taget vill att ska fortsätta att vara nere i . Det finns ett mandat. Vi har fått en inbjudan från irakiska regeringen att vara där för att utbilda de irakiska säkerhetsstyrkorna, inkluderat peshmergaförbanden. Innan vi utökade det geografiska området hade vi placeringen i norra i . Det var väl inte konstigt. Att vi nu väljer att fortsätta i och framför allt fokusera på peshmergaförbanden i det syfte som inbjudan medger är väl inte något märkligt. Det är märkligare att vi helt plötsligt inte kan säga att vi bara fokuserar på när vi har kunnat göra det, utan nu gäller hela i så fall och även de andra irakiska säkerhetsstyrkorna. Vi måste kunna välja var vi vill placera våra soldater utifrån det mandat vi har fått. I det mandatet finns det att vi kan välja att placera våra soldater i , vilket vi gjorde tidigare, och vi kan välja att fokusera på att utbilda peshmergaförbanden. Jag skulle vilja ställa en fråga till . Det är samma fråga som jag ställde till försvarsministern. Är det rimligt att bidrar till att utbilda två sidor som snart kommer att kunna stå i en väpnad konflikt gentemot varandra? 63 (C) replik: Jag hörde just att det var två sidor som skulle stå mot varandra. Den ena sidan ville uppenbarligen stötta. Vår hållning är samma som regeringens. Vi deltar för att stärka säkerhetsstyrkorna och säkerheten i som helhet. När vi ser att man går över i fas fyra, som handlar om att bygga lag och ordning och att stå emot asymmetriska hot, ska det planeras i samverkan med de irakiska myndigheterna. Det kan inte ske i bara en del. Det måste vara samsyn i hela den globala insatsen. utgör en del av en större insats. gör inte en egen unik insats. Det är utgångspunkten. Vi är också här en del av en större insats. Det gör att vi måste verka gemensamt och förhoppningsvis gå över i fas fyra . 64 (V): Som tidigare nämnts är ett land vars moderna historia har kantats av diktatur, konflikt och oroligheter. tyranni, kriget med , invasionen av med det efterföljande första satte sin prägel på landet . Efter attackerna i och efter att påstådda massförstörelsevapen hittats i invaderade amerikanska trupper landet 2003, helt i strid med folkrätten. Efter den USA-ledda invasionen vidtog en brutal ockupation av . Bombningar med civila dödsoffer, systematisk tortyr, mord och våldtäkter blev näst intill dagliga inslag. De numera ökända bilderna från , som visar amerikanska soldater som förnedrar och torterar irakiska interner, är en påminnelse om ockupationens grymhet. Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildnings-insatsen i är ett land som präglas av ockupation, även om den nu är formellt avslutad. Institutionerna är svaga, och tilltron till regeringen är svag. Tortyr är fortfarande vanligt förekommande och möjligheten att arbeta fackligt ytterst begränsad. Våldet är fortfarande utbrett och drabbar hela det irakiska samhället. Kristna och hbtq-personer är två grupper som drabbats hårt av våld och attacker . Det nuvarande blodiga inbördeskriget i och Daishs tidigare närvaro i landet har också bidragit till problemen i . I ett brev från dåvarande utrikesminister till FN:s generalsekreterare efterfrågade hjälp med att bekämpa Daish, bland annat genom utbildningsstöd och materiellt stöd för det irakiska försvaret. Denna insats har folkrättsligt stöd i och med begäran från erkända regering. Ett folkrättsligt stöd är alltid ett nödvändigt villkor för att ska stödja den här typen av insatser. stöder regeringens förslag om att en svensk väpnad styrka till utgången av december månad 2018 ska delta i den militära utbildningsinsatsen, framför allt för att säkerställa att alla minoriteter i behandlas med den folkrättsliga respekt som anges i de mänskliga rättigheterna. Det svenska bidraget är inte så stort numerärt, men det viktiga är vad man lyckas med och att man faktiskt bidrar till att stärka säkerheten i . Den internationella koalitionen mot Daish har alltså haft till syfte att bekämpa Daish och stabilisera . , när premiärminister förklarat kriget mot Daish i över, menar vi i att det är viktigt att säkerställa att ställer om från kampen mot Daish till att skapa en varaktig fred i ett där respekten för mänskliga rättigheter är självklar och där militären inte vänder sig mot landets minoriteter. Därmed ställer vi oss bakom utskottets förslag. 65 (L): Jag ska fatta mig ytterligt kort. Jag vill inleda med att yrka bifall till utskottets förslag. Inte minst exemplet har väl lärt oss alla här i kammaren att militär seger och verklig säkerhet är två helt olika saker. Det tycks också råda bred enighet om att det finns underliggande spänningar i och dess närområde som vid en militär seger över Daish riskerar att komma i mer öppen dager. Det finns två tillkännagivanden från utskottet. Det första gäller det som tas upp vid varje internationell insats, nämligen att de mål som regeringen fastställer för våra militära insatser måste vara uppföljbara. Det är glädjande att utskottet är enigt på den här punkten. Mer anmärkningsvärt är att försvarsminister i sitt anförande valde att inte kommentera den här punkten över huvud taget. Jag utgår från att regeringen lyssnar på , särskilt när den är enig. Punkt 2 handlar om regelbundna återrapporteringar till utrikesutskott. Det ska ske , . Detta understryker det allvar med vilket det sammansatta utskottet ser på situationen i och hur volatil den är. Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildnings-insatsen i I sina anföranden gällande och insatsen i har försvarsministern betonat att genom deltagande lär sig interoperabilitet. Det äger sin riktighet. Detta lär sig våra militära förband på plats i och . Men jag tycker att det är väl värt att betona att våra främsta bevekelsegrunder när det gäller deltagande i fredsfrämjande verksamhet handlar om att se till att konflikter och osäkerheter inte sprider sig och om ett humanitärt ansvar för våra medmänniskor. 66 (KD): Det vi diskuterar här är det fortsatta svenska deltagandet i den militära utbildningsinsatsen i . Låt mig först säga att jag välkomnar att utskottet har ställt sig bakom Alliansens begäran om tillkännagivande vad gäller återrapportering, alltså att regeringen ska återrapportera , och om insatsens utformning, och att det ska vara uppföljbara målsättningar. Det är viktigt. Det handlar om att en svensk väpnad styrka, bestående av högst 70 personer, ska stå till förfogande på plats i till och med . Det är på inbjudan av den irakiska regeringen som vi finns där för att hjälpa till i bekämpningen av terrorsekten /IS. Bakgrunden är att den irakiska regeringen i ett brev till FN efterfrågade hjälp med att bekämpa terrorsekten. Man begärde utbildningsstöd och materiellt stöd till det irakiska försvaret. tillkännagav bildandet av en koalition mot terrororganisationen , och kort därefter anslöt sig till koalitionen. Vi finns alltså där för att förebygga och motverka terrorhandlingar som begås av IS/Daish. har det glädjande nog varit stora framgångar. har steg för steg kunnat motas bort från . Det är bra och glädjande. Men jag vill också påminna om att i skuggan av koalitionens militära segrar över Islamiska staten är en tragedi av historiska proportioner på väg att inträffa. Den ursprungsbefolkning som har bebott det vi kallar är på väg att för alltid försvinna från regionen. Då tänker jag på att antalet kaldéer, syrianer och assyrier, det vill säga kristna, har minskat från 1,5 miljoner till omkring 200 000. Deras uråldriga byggnader på har helt eller delvis förstörts. Det faktum att befolkningen på lämnats åt sitt öde av både den kurdiska peshmergan och de irakiska styrkorna vid Islamiska statens framryckningar 2014 har bland de kristna skapat ett misstroende gentemot såväl som . Även om återuppbyggnadstakten skulle öka tvekar många att återvända innan en långsiktig säkerhetslösning finns på plats. Att lokalbefolkningen bemannar polis och militär i området är därför en avgörande del i arbetet med att tillförsäkra flyktingar och internflyktingar rätten att återvända. Nineveslätten ska enligt ett beslut av omvandlas till en provins. Det innebär att området inte längre kommer att styras inom ramen för den nuvarande provinsen . Den irakiska centralregeringen har tvingats fokusera på statens överlevnad, och en fungerande politisk lösning för har därför ännu inte förverkligats. Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildnings-insatsen i anser att skulle kunna agera proaktivt och initiera en dialog med i syfte att sätta ljus på och rädda en extremt sårbar minoritetsgrupps fortsatta existens i . Förutom att erbjuda administrativt stöd för uppbyggnad av en fungerande provins på anser vi att inom ramen för koalitionens stabiliseringsstöd framöver även bör erbjuda att utbilda invånare på för tjänstgöring inom ramen för de irakiska säkerhetsstyrkorna och irakisk polis. Allra sist vill jag framföra ett tack till de soldater och den personal från som finns på plats i för den storartade insats de har gjort och gör. Jag vill också framföra ett tack till deras anhöriga som finns hemma i . Jag önskar dem en god jul. 67 (S): Den svenska insatsen i är en del i ett internationellt arbete för att bekämpa terrorsekten . är ett av 69 länder som deltar i den internationella insatsen. Den irakiska regeringen har i ett brev till välkomnat den internationella insatsen, och uppmanar världssamfundet att på alla olika sätt bidra till kampen mot Daish. Den svenska insatsen är fokuserad på att träna peshmergasoldater men utökas , i och med detta beslut, till möjligheten att också arbeta med skydd och bevakning i den internationella insatsen. Detta visar på vikten av att fatta återkommande och regelbundna beslut om hur insatsen ska utformas. Det handlar om att ha möjlighet att göra förändringar . Det går inte att säga att vi ska ta ett beslut som ska gälla för två, tre, fem eller , utan det handlar om att följa situationen och att förändra det arbete som görs och den insats som ställer upp med utifrån hur situationen förändras. I betänkandet från det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet finns det en bred enighet om att fortsätta utveckla målformuleringarna för de svenska insatserna. Vi har under arbetat med att utveckla dem. Regeringen har tagit betydliga steg för att förtydliga och utveckla målformuleringarna. Det finns också övergripande målformuleringar för alla insatser som deltar i, både militärt och civilt. Detta är ett ständigt pågående förbättringsarbete. Och utifrån den motion som de fyra borgerliga partierna har väckt är vi brett eniga i utskottet om att fortsätta det arbetet. Vi har också i bred enighet slagit fast att det ska vara en regelbunden återrapportering till utrikesutskottet, även det utifrån den borgerliga motion som finns. Man kan på ett sätt säga att det egentligen inte behövs, för det finns alltid en möjlighet för ett utskott och för att efterfråga information. Och det är inte så att vi tidigare inte har fått några återrapporter. Men det läge som råder i och den osäkerhet som vi alla känner inför den fortsatta utvecklingen gör att det känns extra angeläget att få regelbundna återrapporteringar. Det beslut som vi föreslår att ska fatta ska ses som ett särskilt understrykande av detta med återrapporteringar. Jag vill instämma i tack till personalen.