prot · H40999 · 2017-04-25 00:00:00 — En utmaning är hur vi ska fortsätta den utvecklingen, så att vi har en varaktig lång tillväxt och att nya jobb fortsätter att växa till. Men den stora utmaningen just nu på arbetsmarknaden är att hitta personer med rätt kompetens till de lediga jobben. Jag får återigen frågan hur utrikes födda kvinnor ska få jobb. Det är den grupp som i allra störst utsträckning får jobb . Det är i den gruppen som sysselsättningsgraden ökar allra kraftigast. Vi måste fortsätta den utvecklingen. Men det är alldeles uppenbart att vi går rätt väg. säger att vi på alla sätt klämmer åt RUT-bidragen. Det gör vi inte. Låt oss lite grann hålla oss till den verklighet som vi faktiskt har. De nyanlända på arbetsmarknaden blir fler och fler, alltså de nyanlända i etableringsuppdraget som är inskrivna på Arbetsförmedlingen. Det är en väntad utveckling. Vi har tagit emot fler asylsökande än något annat OECD-land någonsin har gjort – dubbelt så många som . Det är klart att de som har asylskäl, får uppehållstillstånd och stannar här kommer ut på arbetsmarknaden, och de kommer från dag ett att vara arbetslösa. Så kommer det att vara. Det är viktigt att vi beskriver detta rätt; det handlar inte om människor som har blivit utslagna från den svenska arbetsmarknaden utan om människor som är nytillträdande på den svenska arbetsmarknaden och naturligtvis behöver vägar in. Ett av de problem som tas upp är att nystartsjobben huvudsakligen går till män. Det är väldigt allvarligt, och det är en av de frågor som Arbetsförmedlingen jobbar med. Mot den bakgrunden kan man dock fråga sig varför är emot extratjänster. En majoritet av dem har ju visat sig gå till kvinnor. Det är alltså ett sätt att faktiskt säkerställa att vi får en jämnare fördelning av lönestöden mellan kvinnor och män. tar upp att etableringsplaner utan innehåll är särskilt vanligt bland kvinnor. Ja, det är ju ett av skälen till att regeringen har lagt en proposition på bord om att förändra etableringsuppdraget, så att vi ska komma undan detta med tomma etableringsplaner. Det är ett ofog att ha det på det sättet. Det är därför vi lägger om till samma delar som styr arbetsmarknadspolitiken i övrigt. Det innebär att Arbetsförmedlingen ytterst kan ställa krav på vilka aktiviteter människor ska delta i – och göra förändringar i planen när man finner det befogat. Naturligtvis ska det i första hand ske i samråd med den arbetssökande eller nyanlände, men om man inte kommer överens kan man ytterst tvinga en person till de insatser man bedömer som vettiga. Den allvarliga delen av denna debatt är den som svarade på i sitt inlägg. Han säger att inte vill regera med men att man vill ha ett samarbete av det slag som den sittande regeringen har med – alltså ett organiserat budgetsamarbete. Det var ju ett viktigt besked. 48 (M): Jag får väl börja där slutade. vill driva moderat politik och presentera en alliansbudget. Om sedan väljer att rösta på den – eller eller eller någon annan väljer att rösta på den – må det vara hänt, men den som väljer att rösta på Alliansens budget tar ställning för en bra budget som leder till fler arbeten och skapar ett bättre . Då är det mindre intressant vem som röstar för den. Däremot har vi varit tydliga med att regeringsalternativ är att regera tillsammans med de övriga allianspartierna och se till att de nuvarande regeringspartierna hamnar i en trogen och fast opposition. Det ska vi göra genom att vinna väljarnas stöd. Det är vad det handlar om. I det här läget talar vi dock om hur jobben ska bli fler för utrikes födda kvinnor. När det gäller extratjänsterna hade vi andra förslag, för vi tycker inte att man ska begränsa dem till enbart offentlig sektor på det sätt som och regeringen vill. Vi vill i stället se till att de finns på hela arbetsmarknaden. Det är viktigt att såväl män som kvinnor kommer in i offentlig sektor, men det är väl lika viktigt att utlandsfödda kvinnor får möjlighet att komma in på både den privata och den offentliga arbetsmarknaden. Det är en sanning med modifikation när säger att man inte påverkar det framgångsrika RUT-avdraget. Man halverar summan och gör en rad andra saker. I migrationsöverenskommelsen fick dock Alliansen, klokt nog, gehör för sitt ökade krav på stärkt RUT-avdrag på vissa områden. Vi moderater föreslår bland annat ytterligare satsningar på den delen, plus en rad andra åtgärder, insatser och reformer som gör att utlandsfödda kvinnor ska kunna komma i arbete. 49 (M): Ministern fortsätter med osanningar. Jag har aldrig talat om budgetsamarbete. Det jag försökte beskriva, fru talman, var att Socialdemokraterna ju har ett samarbete med V – ganska ofta. röstar V självständigt i utskottet, och ibland röstar de på de socialdemokratiska förslagen. Jag utgår ifrån att ministern är demokrat och tror på demokratins idéer. Det är väl detta det handlar om. Det har ju inte varit någon lyckad resa att isolera ett parti som har blivit invalt i riksdag. hamnar vi väldigt långt ifrån ursprungsfrågan, men jag måste ta upp detta. Det är nämligen precis vad det handlar om: Man pratar med alla demokratiska partier som är invalda i , och finns det någon fråga i utskottet som man är överens om är det väl inga problem med det. har röstat med också i några frågor, och inte känner jag mig som en sämre människa för det – om man utgår från den aspekten när det gäller samarbetet. Grunden är dock att vill styra landet i en alliansregering. Det är det vi vill göra. Vi i har sagt att vi vill lägga fram en alliansbudget för att få bort den skadliga politik som håller på att förstöra . Det är tur för regeringen att vi befinner oss i en högkonjunktur, för de politiska åtgärderna har inte givit särskilt många fler jobb. Det är konjunkturen som har sett till att vi har fått fler jobb. har man tur. Jag brukar inte ha tur i lotterier, men regeringen har haft tur när det gäller regeringsinnehav under den här mandatperioden. kan ni dock få göra när det handlar om skolplatser! 50 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Låt mig säga det igen: RUT-bidraget ökar. Vi har en ökad användning. Staten betalar ut mer och mer i RUT-bidrag. Det betyder att den sektorn växer. Subventionen växer också; det syns i statsbudgeten. Kvinnor ska självklart in på hela arbetsmarknaden och inte bara i offentlig sektor. Det är mycket, mycket viktigt. Det är precis därför jag tyckte att det var så olyckligt att den gamla regeringen tog bort uppdraget till Arbetsförmedlingen att motverka könssegregeringen på arbetsmarknaden. Vi har återinfört det. När skattebetalarna satsar på arbetsmarknadspolitik tycker jag att det är rimligt att pengarna också används till att motverka en könssegregerad arbetsmarknad och till att säkerställa att kvinnor får möjligheter som är likvärdiga med männens – och gärna också kan ta sig in på yrkesområden där kvinnor är underrepresenterade, och vice versa. Den viktiga frågan är dock den sista som tar upp. Låt oss återkomma till protokollet från debatten för att se vad verkligen sa, men jag noterade jämförelsen mellan det samarbete som vill ha med i en tänkt regeringssituation och det samarbete som den nuvarande regeringen har med . Det var ett nytt besked, och det var ett intressant besked. Ja, jag är demokrat. Jag representerar utslaget av väljarnas röster. Det måste varje demokrat göra. Det betyder inte att alla partier som väljs in i riksdag – som självklart ska ha de möjligheter och rättigheter som tillkommer alla förtroendevalda i riksdag – ska ha inflytande över regeringsmakten. Där har varje parti att göra sitt val. Överläggningen var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2016/17:361 om en viltvårdsmyndighet 51 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att skyndsamt inrätta en viltvårdsmyndighet. lämnade ett delbetänkande, – jakt och viltförvaltning i en ny tid (SOU 2013:71). Betänkandet har remitterats, och regeringens bedömning är att vissa frågor kräver ytterligare utredning. Utestående frågor måste analyseras betydligt djupare än vad utredningen har gjort, och betänkandets förslag avseende finansiering är inte tillfredsställande. Svensk viltförvaltning har förändrats och fortsätter att utvecklas. Vi behöver noggrant överväga formerna och myndighetsstrukturen för att skapa en så effektiv och hållbar viltförvaltning som möjligt. Bland annat är arbetet med att samordna viltförvaltningsfrågor fortsatt viktigt. Regeringen har tagit en mängd initiativ inom jakt och viltvård och bland annat skapat ordning och reda när det gäller vargjakten och småviltsjakten. Eftersom flera parter och intressenter berörs och det vetenskapliga underlaget är komplext krävs ett mer omfattande hänsynstagande. har därför, på regeringens uppdrag, tagit fram en strategi för svensk viltförvaltning. I budgetpropositionen bekräftade regeringen att arbete utifrån strategin kan bidra till att viltförvaltningen fortsätter att utvecklas. Regeringen följer hur arbetet med viltstrategin fortlöper. Regeringen agerar för att långsiktigt bygga upp förtroendefulla samarbeten med berörda aktörer i syfte att förbättra förutsättningarna för en effektiv och hållbar viltförvaltning. 52 (M): Tack för svaret, ministern! Jag konstaterar att vi hade en liknande interpellationsdebatt för nästan exakt och att svaret då var i stort sett identiskt: att regeringen skulle analysera betydligt djupare än vad utredningen har gjort och att man även skulle se över finansieringen, som inte bedömdes vara tillfredsställande. Detta är ett tillkännagivande där tydligt har sagt att man vill att en sådan här viltmyndighet, som tar över en del av ansvaret för jakt‑ och viltvårdsfrågorna, ska inrättas. tog detta beslut , alltså . förväntar man sig att regeringen och ministern har gjort någonting i frågan. Min mycket enkla och raka fråga är: Vad har hänt? Hur mycket närmare en viltmyndighet är vi ? Och avser ministern och regeringen att faktiskt följa beslut om att inrätta denna myndighet? 53 Statsrådet (S): Tack, , för att jag får möjlighet att diskutera en viltmyndighet och vad regeringen gör när det gäller jakt och viltförvaltning. När vi tog över var det väldigt mycket oordning på jaktområdet. Det fanns vargjakt som inte kom till stånd med det regelverk som alliansregeringen hade satt på plats. Det fanns problem med fjälljakten, som tryckte ut svenska medborgare från jakten. Detta har regeringen lagt till rätta. Vi har en fungerande vargjakt och en fungerande fjälljakt, som inte tränger ut svenska medborgare. Det rådde också oordning i ekonomin. Vi tog över en ekonomi med ett underskott på hela 62 miljarder – så stort var underskottet , när man lämnade tillkännagivandet som relaterar till. Två mandatperioder med underskott har vi vänt till med överskott. Bildande av nya myndigheter kostar pengar, , och det måste finnas ett tydligt mervärde. En väl utformad myndighetsstruktur är en förutsättning för en effektiv och hållbar viltförvaltning. Därför måste vi noggrant överväga och utreda olika alternativ men även titta på kostnadseffektivitet. Vi kan inte slarva bort ekonomin, och vi ska ha ordning och reda i såväl ekonomin som viltförvaltningen. 54 (M): Jag tackar för samma svar än en gång, med en tydlighet i fråga om att det faktiskt inte har hänt någonting med den nya viltmyndigheten. har lämnat ett tillkännagivande. En majoritet i har ställt sig bakom detta. Denna majoritet har pekat med hela handen och sagt att man vill ha fram den här viltmyndigheten. Ministern redovisar här att man har ägnat sig åt att lösa andra problem, men man har inte satt igång med att inrätta den viltmyndighet som skulle få huvudsvaret för det här uppdraget. Det är väl detta som är problemet – om man ska respektera politiska och demokratiska beslut gäller det att man genomför det som har beslutat och begärt. Då är det väl också rimligt att regeringen och ministern har på sig att uträtta detta. Här , , ger ministern samma svar som han gav . Man har inte löst dessa saker. Man har inte gått vidare. Man har inte fortsatt att utreda hur detta ska inrättas, utan man pratar om att man har jobbat med andra saker. Jag vill ha svar här : Vad har ministern gjort för att inrätta den här viltmyndigheten? Vad tänker ministern göra för att inrätta den viltmyndighet som har beslutat om, och när kommer det hela att vara klart? 55 Statsrådet (S): Regeringen har tagit en mängd initiativ som rör jakt och viltvård, däribland att titta på en viltvårdsmyndighet. har också i tillkännagivanden till regeringen lagt fram en mängd uppdrag, bland annat vad gäller förvaltningen av säljakt på allmänt vatten och i ekonomisk zon samt vad gäller kronhjortsförvaltningen. På alla dessa områden har vi lagt ut uppdrag för att kunna hantera dem. Det rådde stor oordning i jaktfrågorna när vi tog över, och det är klart att detta innebär en stor arbetsbelastning. Som jag nämnde har vi behövt lägga till rätta vargjakten och fjälljakten. Vi har också försökt att komma till rätta med den utfodring som sker av vilt, som drabbar lantbrukarna väldigt hårt ekonomiskt. Tyvärr har detta stoppats av allianspartierna tillsammans med , vilket gör att lantbrukarna även fortsättningsvis har stora problem med denna utfodring. 56 (M): Ministern fortsätter att tala om vad man har gjort i stället. Han svarar inte på raka, enkla frågor. Vad har hänt sedan tillkännagivandet? Det svar jag fick var i stort sett identiskt med det svar som jag fick . Vad har ministern och regeringen gjort för att inrätta det som har beslutat och bestämt? Vilka initiativ har man tagit, vilka initiativ avser man att ta och när och hur har vi en ny viltmyndighet i ? Det sistnämnda har faktiskt beslutat om och gett regeringen i uppdrag att lösa. Ministern får självklart använda sin tid till att tala om andra saker som han jobbar med – det är ett väldigt bra tillfälle att passa på att göra det. Men just denna interpellationsdebatt handlar om viltmyndigheten och när den ska inrättas i . Vi har inte sett någonting. Ingenting är gjort där, som jag tolkar det hela. Om inte annat har ministern inte lyckats övertyga mig om att han och regeringen har gjort någonting. Ministern har ytterligare ett inlägg på sig. Tala nu bara om för mig, för och för svenska folket: När och hur kommer den här viltmyndigheten att finnas på plats? Vilka initiativ har ministern tagit, och vilka initiativ kommer ministern att ta för att detta riksdagsbeslut ska bli verklighet? 57 Statsrådet (S): Som landsbygdsminister vill jag framhålla att jag värnar om jakt- och viltförvaltningsfrågor. Dessa är väldigt viktiga för landsbygden. Regeringen har tagit en mängd initiativ för att utreda frågeställningar utifrån tillkännagivande, som också omfattar viltmyndigheten. Men den oreda som överlämnades beträffande jakten och ekonomin har gjort att dessa saker inte är så enkla att hantera. Det rör sig också om en mängd frågor som måste hanteras. utvecklas ständigt, och strategi för svensk viltförvaltning kan bidra till detta. Regeringen är positiv till strategin och följer hur arbetet fungerar. När regeringen nu har vänt statsbudgetens underskott till överskott har vi också skapat ett större handlingsutrymme för att fortsätta att utveckla en effektiv viltförvaltning. Överläggningen var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2016/17:420 om försenade utbetalningar av EU:s jordbruksstöd 58 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att lantbrukarna ska kunna få utbetalningar av EU:s jordbruksstöd och om jag har fortsatt förtroende för förmåga att hantera framtida utbetalningar av EU:s jordbruksstöd. Inledningsvis vill jag sammanfatta vad jag sagt i denna fråga. Jag har stor förståelse för att de försenade utbetalningarna av jordbruksstöden medför problem för lantbrukarna. Jag är väl medveten om vilka svårigheter det innebär för de lantbrukare som drabbas. De svårigheter som finns gällande stödutbetalningarna försätter lantbrukare i en allvarlig situation, och regeringen följer därför noga arbete med att öka takten i stödutbetalningarna. Införandet av den nya och i långa stycken förändrade jordbrukspolitiken har inneburit en stor påfrestning på administrationen hos och även länsstyrelserna. Stora insatser har gjorts och görs för att komma till rätta med eftersläpningen i handläggningen. är det viktigt att handläggningen utförs och beslut fattas på korrekt grund för att inte riskera att enskilda stödsökare drabbas av återkrav och av sanktioner för en felaktig hantering av stöden. har prioriterat att betala ut de budgetmässigt största stöden först, såsom gårdsstödet och de stora miljöersättningarna, detta för att så många som möjligt ska få sina pengar. får vi inte blunda för att vissa grupper fortfarande väntar på pengar, i vissa fall ända från , vilket är djupt olyckligt. Jag och regeringen ser allvaret i den situation som vi nu befinner oss i. Vi följer löpande upp information från både om utbetalningsläget och om utvecklingen av it-systemen. Regeringen har tillfört förvaltningsanslag 2017–2020 för att stärka de administrativa resurserna. Vi bedömer att har de resurser verket behöver för att slutföra arbetet med införandet av den nya jordbrukspolitiken. Vi förväntar oss att i huvudsak har åtgärdat de kvarvarande eftersläpningarna i slutet av detta år. 59 (M): Tack, ministern, för svaret! Detta svar lugnar nog inte så många lantbrukare runt om i , som just sitter och fyller i sina ansökningar om det jordbruksstöd som är möjligt att söka genom de pengar vi får från EU. Det är möjligt för alla lantbrukare runt om i EU att söka dessa EU-stöd, och lantbrukare ansöker självklart om dem och förväntar sig att få ut dem enligt de regelverk som finns och också . När jag är ute och pratar med lantbrukare lyfter de två viktiga saker. Det handlar om att vi måste ha bättre konkurrenskraft och lika villkor. Vi måste kunna konkurrera med övriga länder på ett rimligt sätt för att kunna sälja och producera mat i . Vad är det då för skillnad för svenska lantbrukare gentemot dem i EU? Det är först och främst att vi har ett hårdare regelverk och högre skatter här i , vilket försämrar konkurrenssituationen kraftigt för våra lantbrukare. Därmed ökar matimporten, och många köper i stället billigare importerad mat. förlorar därmed både jobb och tillväxt, och vi får inte den levande landsbygd och den utveckling vi vill ha. Detta med konkurrenskraft är helt avgörande för att svenskt lantbruk ska kunna få tillbaka den framtidstro och den investeringsvilja man behöver ha för att få igång fler jobb och ökad tillväxt ute på landsbygden. En annan viktig fråga som ofta lyfts upp är att våra myndigheter, våra statliga verk och våra beslutsfattare, fru talman, faktiskt kan leverera det man förväntar sig. Man förväntar sig att handläggningstiderna ska vara rimliga. Man förväntar sig att tillstånden ska komma . Man förväntar sig att de prövningar som sker görs i rimlig tid innan man får ut sina stöd och ersättningar för det arbete man har lagt ned. har haft ett problem med detta. Jag vill inte påstå att det bara beror på den nya regering vi har i , men den har i alla fall inte hjälpt till på det sätt man kunde förvänta sig för att lösa problemet. lantbrukare får nämligen inte ut sina EU-pengar. sitter EU med , enligt uppgift från LRF, som inte är utbetalt och med ungefär 1,6 miljarder . Det är alltså 1,9 miljarder som svenskt lantbruk sitter och väntar på att våra myndigheter och våra verk ska betala ut. Det handlar självklart om, fru talman, att många sitter i en svår situation likvidmässigt när det gäller att lösa detta och framför allt i en situation där konkurrensen är benhård och man inte har några marginaler. Vad beror detta på? Jo, man har inrättat ett nytt datasystem på . När man inrättade detta datasystem sprack budgeten. Det kostade mycket mer än vad man hade förväntat sig. Dessutom fungerar det inte, och det är det allvarligaste av alltihop. Siffror och annat fick man i stället jobba med manuellt. Regeringens möjlighet att lösa detta var då att gå in med mer pengar till administrationen. Jag vill fråga ministern här i mitt första inlägg: Har ministern fortfarande förtroende för och dess generaldirektör? Är det rimligt att kan hålla inne pengar för lantbrukare? 60 Statsrådet (S): Jag kan inte nog understryka hur allvarligt regeringen ser på läget när det gäller utbetalningarna. Jag har jobbat med denna fråga sedan dag ett när jag tillträdde som statsråd. Situationen är inte mindre allvarlig, trots att merparten av medlen är utbetalda. Utbetalningen var eller . är icke utbetalt. Samma sak är det . 8,1 miljarder är utbetalt eller . Och problemen blir inte mindre, , av att många andra länder i EU har samma problematik och till och med har betalat ut mindre än vad har gjort. De drabbade lantbrukarna blir inte tröstade av det. Som jag sa tog jag tag i den här frågan från första början och tillförde medel i budgetpropositionen . Men jag insåg snabbt att det inte var tillräckligt. Därför tillsatte jag en utredning där Statskontoret skulle analysera och utvärdera jordbruksstödet. Vi kollar i nära dialog med upp att man åtgärdar de brister som togs upp i utredningen. Statskontoret pekade på 60 brister. Det är allvarligt. Jag har också tillfört ytterligare resurser till . Min bedömning är att man har administrativa resurser och medel att köpa in den teknik som behövs för att klara av de delar som kvarstår. Jag säger återigen att situationen är oacceptabel som den är , och jag följer situationen i stort sett för att komma till rätta med problemet. Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till . § 17 (forts.) Svar på interpellation 2016/17:420 om försenade utbetalningar av EU:s jordbruksstöd 61 (M): Tack, ministern, för inlägget! Jag ställde två konkreta frågor, och jag hoppas att jag kan få svar. Har ministern fortsatt förtroende för och dess generaldirektör, och är det rimligt att kan hålla inne pengar från 2015−2016 som lantbrukarna ska ha? Anser ministern att det är rimligt att de hålls inne för tillfället? LRF kommer att driva ett pilotprojekt mot för att stämma av om det är rimligt, det som har skett, och om man har rätt att få ut räntor för pengarna som har hållits inne. Det handlar alltså om 1,9 miljarder som inte har betalats ut i till lantbrukare. De skulle ha varit utbetalda eller 2016. Om lantbrukare som sitter och fyller i SAM-ansökningar för att söka nya stöd gör fel får de avdrag. Då sker det kontroller där ute, det rättas till och det blir dessutom avdrag. Det är också så sagt att den som lämnar in de här SAM-ansökningarna efter får 1 procents avdrag på beloppet för som går efter . Om det dröjer till stryks hela beloppet. Det vill säga att en lantbrukare som ska få ut exempelvis i stöd efter en veckas försening av SAM-blanketten endast får ut 95 000. Går det är det 90 000 han får ut om han lämnar in . Har det gått ungefär en månad förlorar han hela stödet. talar vi om dagar, kanske eventuellt en månad, då lantbrukarna inte lämnar in ansökan . Däremot har inte betalat ut den ersättning man ska betala ut. Ytterligare har man inte betalat ut detta. Hade man haft samma system så att skulle stå för en avgift om man inte betalade ut pengarna , då hade lantbrukaren som skulle ha 100 000 fått en uppräkning med . Det är alltså oerhört mycket pengar man tar ut i straff för en lantbrukare som lämnar in en SAM-ansökan , medan inte har något ansvar för de sena utbetalningar som har blivit fallet. Mina frågor till ministern i den här omgången är dels den tidigare om förtroendet för och generaldirektören men också denna: Är det rimligt att man får ut någon form av ränta eller ersättning på grund av att man fått vänta så länge på pengarna? Jag förstår att det kan vara svårt att svara, men det borde finnas någon form av vilja. Är det rimligt att kunna få ut någon form av ersättning för att man får vänta på pengarna så länge som i detta fall? Det är inte rimligt att lantbrukare runt om i landet ska tåla detta utan någon form av kompensation. 62 Statsrådet (S):