prot · H409126 · 2017-06-15 00:00:00 — Det var inte jubel och klang heller. Det ligger i sakens natur att företagarna vill driva sin verksamhet framåt. Det är bra. Det är bra för dem, och det är bra för . 87 FARADJ KOLIEV (S): Min fråga går till bostadsminister . Regeringens aktiva bostadspolitik har möjliggjort att fler bostäder byggs . Det är på en nivå som vi inte har sett på mycket . Det är bra. Bostadsbristen är nämligen ett stort samhällsproblem, och lösningen är att bygga fler bostäder. ser vi att en majoritet av byggföretagen anger att det främsta hindret för tillväxt är brist på arbetskraft. Uppenbarligen har vi ett matchningsproblem, eftersom vi å ena sidan har människor som söker jobb och å andra sidan har byggföretag som har behov av att anställa fler. behöver vi bygga fler bostäder. Här finns det stora samhällsvinster om rätt åtgärder introduceras. Mot bakgrund av detta vill jag fråga bostadsministern vad regeringen gör för att matcha den tillgängliga arbetskraften med de behov som finns i byggbranschen. 88 Statsrådet (MP): Det är riktigt att det överlägset största hinder för ett ökat byggande som företagen upplever är kompetensbristen. Det är inte underligt när vi ökar byggtakten med flera . Kompetensbristen berör allt från ingenjörer till arkitekter, snickare och rörmokare – hela kedjan av aktörer inom byggbranschen. Här har vi ett stort problem. Regeringen jobbar intensivt med det. tillsatte jag två utredare, som kom med sina förslag . har vi fått fram nya avtal inom område och när det gäller dem som jobbar med träindustrin. Det handlar om att få fram system för att få in mer personal, ett enklare sätt att komma in i branschen utan att man behöver lång kompetens och lång utbildningstid. 89 FARADJ KOLIEV (S): Tack för svaret! Det gläder mig att regeringen prioriterar denna fråga. Om detta är det absolut största hindret för bostadsföretagen – när det gäller att bygga fler bostäder – är det en fråga som måste prioriteras som nummer ett. Men jag skulle ändå vilja höra bostadsministern förklara hur det går i praktiken. Finns det några sätt att påskynda processen så att fler kommer in i arbete och så att vi kan få fler bostäder? 90 Statsrådet (MP): Jag hann inte riktigt färdigt i mitt förra anförande. Vi jobbar väldigt mycket med denna fråga. Vi jobbar i budgetarbetet nu och tittar på: Kan vi göra ytterligare saker för att universiteten och högskolorna ska öka antalet utbildade lantmätare, arkitekter, ingenjörer och ett antal andra yrkeskategorier? Men jag tycker kanske att det allra viktigaste är det som händer i industrin . Där har vi fått system som innebär att det kommer att bli enklare att få in betydligt fler människor snabbare, utan lång utbildningstid. Åtgärder mot kvinnlig könsstympning 91 (SD): Min fråga går till statsrådet . Vi har genom bland annat SVT fått veta att antalet könsstympade flickor och kvinnor har ökat kraftigt i . Med stor sannolikhet är det mångdubbelt fler än vad som uppskattats, enligt SVT. Att bli könsstympad innebär att man får delar av sitt underliv bortskuret. Sedan sys man ihop så att urin och mens knappt kan komma igenom. Detta görs utan bedövning. Här i förbjöds kvinnlig könsstympning 1982 – tack och lov! Men det fortgår ändå här. Detta är inget nytt för . Det är också en viktig fråga när det gäller brott mot mänskliga rättigheter. Vad har regeringen tänkt göra för att inte flickor och kvinnor ska utsättas för detta i eller genom att föras ut från ? 92 Statsrådet (S): Tack, , för en väldigt viktig och högaktuell fråga! Det här beteendet, själva uppfattningen och värderingen att det här skulle vara någonting bra, är väldigt barbariskt och medeltida. Det ska vi naturligtvis bekämpa, både genom information och genom att se till att göra tydligt att detta är olagligt i vårt land. Regeringen har ganska tagit beslut om och presenterat en strategi mot våld mot kvinnor och också hedersvåld och den här typen av beteenden. Jag tror att det är viktigt att vi har den tydligheten, men det räcker inte. Jag tror också att vi via skolan måste ha ett väldigt tätt samarbete med elevhälsovården och komma tätt inpå de här familjerna. Det ska vara klart och tydligt och vi ska hjälpa de flickor som riskerar att hamna i detta elände. Annars riskerar vi att ha återkommande diskussioner om det här, och det är inte acceptabelt. Det är ett misslyckande från samhället. 93 (SD): Tack, för svaret, statsrådet! har antalet könsstympade kvinnor i gått från uppskattningsvis 38 000 till 150 000. Vi i har vår politik för att komma till rätta med det här. Vad tänker regeringen göra, på riktigt, för att detta verkligen efterlevs i vårt land nu? 94 Statsrådet (S): Jag beskrev precis den strategi som regeringen har tagit beslut om och som vi naturligtvis också ska implementera. Jag tror att det är viktigt att vi gör det. Jag tror också att vi behöver ha en större diskussion och debatt om detta, för jag är inte helt hundra på att de som beter sig på detta sätt är medvetna om att det är ett lagbrott i detta land och att det är någonting som hör historien till. Jag är högst medveten om att det förekommer, och vi ska alla vara väldigt tydliga med att detta är oacceptabelt. Vi bör göra vårt yttersta för att bli av med detta, både för tjejernas skull och för de familjer som ägnar sig åt det. 95 (M): Jag hade tänkt ställa min fråga till it-minister , men kan ta lite olika vändningar och därför går min fråga till infrastrukturminister . laddar skarpt för att vara väldigt tydlig mot regeringen när det gäller de planerade skattehöjningar som har aviserats, bland annat flygskatten. Därför blir min fråga till statsrådet om regeringen nu är beredd att lyssna på majoritet och därmed också skrota förslaget. 96 Statsrådet (S): Jag kan bara konstatera att regeringen ännu inte har lagt något sådant förslag. Det regeringen har gjort är att skicka ett förslag till Lagrådet. Det finns alltså inget förslag att dra tillbaka. Jag kan också konstatera att vad minst av allt behöver är ett politiskt kaos, och jag skulle säga att vi har ett gemensamt ansvar för att se till att vi inte hamnar i ett sådant. I övrigt tycker vi att det är rimligt att alla delar av transportsektorn bär ett ansvar för den klimatomställning som måste ske och att flygskatt är ett sätt att säkerställa att även flygbranschen tar sitt ansvar i den här frågan. 97 (M): Tack, statsrådet! Att tycker att allting som inte är en socialdemokratiskt ledd regering är ett politiskt kaos är retorik vi har hört tidigare. Det man faktiskt har gjort är att avisera den här skatten och att den arbetas fram i vårbudgeten. Det är alltså inte bara en utredning eller en lagrådsremiss; det är faktiskt någonting som har aviserats gentemot den här kammaren. Så himla olagt kan förslaget därför inte anses vara. Jag tolkar ändå statsrådets svar som att man ser till att ha ryggen fri för en förberedd reträtt. 98 Statsrådet (S): Hur tolkar mitt svar får stå för alldeles själv. Regeringen har en väldigt tydlig idé om att vi behöver ställa om samhället. Vi behöver säkerställa att våra barn och barnbarn har en planet som går att bo på, och det innebär att alla sektorer i samhället måste bidra till att vi inte längre använder fossila drivmedel på det sätt som vi har gjort. Flygbranschen behöver ställa om precis som alla branscher. Jag välkomnar förslag från allianspartierna som går i samma riktning och tar ansvar för klimatet. Överskuldsättning och den nya lagen om skuldsanering 99 (S): Jag vill ställa min fråga till Per . Överskuldsättning är ett väldigt stort problem i samhället. Vi har över 400 000 människor som är registrerade hos Kronofogden. De lever på existensminimum, de kan inte ha lån och abonnemang och det är många barn som lider. är det en olycka som orsakar överskuldsättningen – en separation, dödsfall i familjen, konkurs, arbetslöshet, sjukdom. Överskuldsättningen leder dessutom till olycka. Väldigt många människor slås ut från arbetsmarknaden och blir sjuka, och de har väldigt svårt att komma tillbaka, vilket kostar samhället mångmiljardbelopp. Det var drygt den nya lag som ska göra det lättare att få skuldsanering som gör en skuldfri trädde i kraft. Kan man se några effekter av lagen , och hur jobbar regeringen allmänt med den här frågan? 100 Statsrådet (MP): Tack, , för en väldigt viktig fråga och för att du ställer frågan till mig med kort varsel! Jag hoppade ju in ganska sent till den här frågestunden. Det är ett otroligt viktigt område, och vi vet att överskuldsättning är en utmaning för de individer som drabbas. Vi vet att det skadar individerna själva, deras hushåll och kretsen runt omkring. Det skadar också hela vårt samhälle, inte minst ekonomiskt. Här finns alltså starka skäl att gå in och försöka göra förbättringar och se till att vi minskar problemet med överskuldsättning. Regeringen har lagt fram en strategi för att minska överskuldsättningen med såväl förebyggande och stödjande som rehabiliterande åtgärder. Just när det gäller det rehabiliterande är skuldsanering en sådan viktig åtgärd. Den nya lagen har fått stora effekter i form av att vi har sett ökningar i storleksordningen när det gäller antalet människor som söker skuldsanering och kan komma ut skuldfria, planera sin ekonomi långsiktigt och ta del i samhällsutvecklingen på samma villkor som vi andra. Detta är mycket glädjande. 101 (S): Jag måste säga att jag är överraskad över de siffror som visar att det är så många som fler. Lagen har ju bara varit i kraft . Detta visar också att politiken kan göra stor skillnad. Jag tror också att det är väldigt viktigt framöver inte bara att vi hjälper de här människorna ur skuldfällan utan att vi framför allt förebygger att fler hamnar i den här fällan. Då tror jag att det handlar mycket om kunskap men också om att snabbt fånga upp människor. Hur jobbar regeringen med det förebyggande arbetet? 102 Statsrådet (MP): Det är sant att vi måste göra saker för att hjälpa dem som är i skuld. Det gör vi nu också aktivt, och det gör stor skillnad. Men vi måste också se till så att färre människor faktiskt hamnar i skuldsättningsproblematik. Där är förebyggande arbete en nyckel, och vi gör nu stora satsningar på informationsinsatser och utbildning, inte minst genom din ekonomi som bland annat är ute på arbetsplatser, i skolor och i organisationer. Vi stöder också kommunerna i deras budget- och skuldrådgivning genom rekommendationer och andra åtgärder. Vi har alltså ett aktivt arbete på detta område. 103 (MP): Det svenska fjärrvärmesystemet är en mycket viktig förklaring till att uppvärmningen av bostäder och lokaler i tätort i präglas av energieffektivitet och en hög andel förnybar energi. Som grön riksdagsledamot är jag mycket stolt över att tillhöra ett regeringsunderlag som uttalat att ska bli ett av världens första fossilbränslefria välfärdsländer och göra en energiomställning till förnybar energi. Men tidpunkten för när når dessa mål beror på hur stor andel el som finns i uppvärmningen. när det är kallt och fabrikerna är igång är det ett problem om man har mycket el i uppvärmningen och effektreserven måste tas i bruk. Den är i hög grad fossil och gör det svårt att nå klimatmål och stänga kärnkraften. Jag undrar vad energiministern har för avsikt att göra åt det. 104 Statsrådet (S): Tack, , för en viktig fråga! Även som socialdemokratisk ledamot av denna regering är jag väldigt stolt över att vi har som mål att göra vårt svenska välfärdssamhälle till ett fossilfritt och hållbart samhälle. Fjärrvärmen har tjänat oss väl. Det är en av huvudorsakerna till varför vi har gått från ett uppvärmningssystem som har varit beroende av olja till att i princip fasa ut det fossila. Jag är också glad över att regeringen tillsammans med tre partier i har kommit överens om att förändra reglerna inom ramen för de EU-direktiv som finns så att vi inte får ett regelverk, till exempel för byggregler och annat, som är till nackdel för fjärrvärmen. Det ska vara neutrala konkurrensförhållanden. Så är det inte riktigt . Det är i den riktningen vi kommer att jobba. 105 (MP): Det var ett trevligt svar. Hur gör man med det befintliga bostadsbeståndet? Jag bor i , och där finns det ett effektivt kommunalt bolag som har gjort stora investeringar i förnybar energi inom sitt fjärrvärmesystem. finns konkurrens där man erbjuder elpumpar och annan eldriven energi som leder till tre problem. Möjligheterna att avveckla kärnkraften och att minska effektreserven skjuts framåt. Vidare utnyttjas inte gjorda investeringar. Vad ämnar ministern göra åt det befintliga bostadsbeståndet? 106 Statsrådet (S): Inom ramen för det arbete som har bedrivits inom och för energiuppgörelsen har det varit fråga om förändringar i regelverken för att få neutrala konkurrensförhållanden. Vidare har det varit fråga om att sätta upp nya mål för effektivisering så att vi inte behöver använda så mycket el till uppvärmning. har helt rätt i att den huvudsakliga utmaningen för det svenska elsystemet är att mycket el används för uppvärmning . Om det går att lösa det problemet skulle vi få ett helt annat energisystem. Ökad leveranssäkerhet i postgången 107 (L): Jag har en fråga till statsrådet . Kan man som medborgare lita på postgången? Får vi de brev vi förväntar oss få? Försvinner ett antal brev? Om jag som medborgare inte får mitt brev, hur ska jag kunna klaga när jag inte vet om jag borde ha fått ett brev? Det är många frågor som debatteras bland medborgare. Vi som jobbar med frågorna följer dessa debatter aktivt. Tillsynen över postverksamheten sker av , men regeringen har ansvaret för det verk som hanterar frågorna. Det är uppenbarligen svårt att få fram relevanta underlag för att besvara frågan om hur leveranssäkerheten ser ut. Hur många brev kommer fram eller kommer bort? Det är en fråga som också ställs av många medborgare. Många av oss har sett exempel på när brev försvinner. Är statsrådet beredd att vidta åtgärder för att leveranssäkerheten ska öka? 108 Statsrådet (MP): Jag är, precis som frågeställaren, oroad över att det har varit problem med postförsändelserna. Alltför många brev har kommit fram sent, och det tycks också vara en hel del brev som inte kommer fram alls. Detta är oacceptabelt. Vi måste kunna lita på att breven kommer fram. Därför behövs det en bättre tillsyn. Det behövs också tuffare och tydligare krav på den som är ansvarig för att se till att den samhällsomfattande tjänsten sköts. Regeringen bereder därför en ny lagstiftning, det vill säga en förändring av postlagen i den riktningen. Den kommer relativt snart till . 109 (L): Det är också viktigt att utveckla modeller för hur man mäter dessa problem. Vi liberaler har till exempel tittat på hur jobbar med självdeklarationer, det vill säga en digital brevlåda och ett pappersutskick. På något sätt måste vi få fram mer fakta i målet. Hur vet vi att en ändring i regelverket gör att breven kommer fram? Det är ett tydligt medskick från oss. Det handlar om att göra både regionala och nationella mätningar så att det går att se hur det ser ut över hela landet. Samma service ska ges över hela landet. Är statsrådet beredd att titta på en utveckling av leveranssäkerheten? 110 Statsrådet (MP): jobbar med den frågan just . Det kommer säkerligen nya och bättre mätmetoder. En bra förutsättning är en tydligare lagstiftning. är den inte särskilt tydlig. Det behövs förutsättningar som klargör vad som är kraven från ett medborgarperspektiv, vad medborgaren kan begära från Postnord när det gäller breven, och vilka krav som ställs på Postnord. Här behövs förändringar i Post- och regi och från statens sida som lagstiftare. 111 (KD): Min fråga går till statsrådet . Det är en konsumentfråga. Min fråga handlar om spelmissbruk. Det lades fram en spellicensutredning , och det är naturligtvis inte läge att föregripa vad som kommer att hända där framöver. Som kristdemokrat känner jag starkt för de personer som hamnar i spelmissbruk. Man räknar med att 172 000 personer spelar alldeles för mycket i , och 82 000 barn är drabbade. Man kan försöka sätta sig in i detta, men det är svårt. Sex kommuner av 290 samverkar med organisationer som jobbar med frågor om spelmissbruk. Hur ser statsrådet på det som ibland kallas det nya heroinet, och vad kan man tänka sig att göra i sammanhanget? 112 Statsrådet (MP): Tack, , för en mycket viktig fråga. Vi vet att spelmissbruk och okontrollerat spelande leder till svåra konsekvenser, inte minst socialt och ekonomiskt för drabbade individer. Vi vet att dessa frågor är kopplade till överskuldsättning och i många fall till kriminella aktiviteter. Här finns ett stort ansvar att ta gemensamt för att minska problemen. Här tror jag att den nya spelregleringen kommer att göra stor skillnad. Det skapas ett licenssystem som innebär att de aktörer som inte sköter sig blir av med sin licens och därmed stängs ute från den svenska marknaden. De regelverk som diskuteras innebär betydligt tuffare regler för marknadsföring så att man uppmärksammar kostnaderna. Kreditgivning som är till bara för speländamål kommer att stoppas. finns exempel på att man kan spela på en hemsida, och när man får slut på pengarna är det bara att klicka på en länk och sedan kopplas man till en sida för kreditgivning. Vi måste helt enkelt skydda de konsumenter som har problem med sitt spelande. 113 (KD): Vi är överens om att det behövs en licensiering för spelandet och spelbolagen. En marknadsförare skrev: Säg upp dig på jobbet. Köp en lott! Det finns en aggressiv och absurd marknadsföring. Som kristdemokrat reagerar jag starkt. Jag hör att vi är överens, men kommer statsrådet att bevaka – även om det ligger på en annan minister – området framöver? 114 Statsrådet (MP): Det här är ett område som spänner över flera ministrars och departements områden. Som konsumentminister ser jag att det här påverkar många konsumenter negativt. Därmed känner jag verkligen ett ansvar. , som ansvarar för spelregleringen, och jag arbetar tillsammans. Jag konstaterar också att vi har ett stort ansvar som reglerare, men branschen har ett mycket stort ansvar att ta. Det är ett ansvar som man inte tar tillräckligt mycket . Här måste vi se till att branschaktörerna hjälper och stöttar de konsumenter som får problem. Därmed är dagens frågestund avslutad. Jag får tacka statsråd och ledamöter för att ha deltagit i denna frågestund. § 11 (forts. från § 9) Sjöfartsfrågor (forts. TU18) 116 (C): Jag vill i likhet med tidigare anföranden och, tror jag, med dem som kommer, framhålla att sjöfarten har en utomordentlig betydelse för svenskt näringsliv, svensk välfärd och det svenska transportsystemet. Normalt sett fungerar sjöfarten alldeles förträffligt. Det blir att hälsan tiger still, och vi noterar knappt sjöfarten. Den smyger på. Den tiden är förbi när skeppen låg i hamnarna dagar i följd och lossade och lassade exotiska varor. Det är fråga om ett ständigt, snabbt och mycket tidseffektivt flöde på världshaven som ibland angör långa kust eller några av våra insjöhamnar. Det är klart att den just nu pågående situationen i hamn, med konflikt och störningar i verksamheten, illustrerar hur extremt känsligt helhetssystemet är. Tack vare att det fungerar så väl reflekterar vi nog sällan över sjöfarten och dess stora betydelse för landets välfärd och handel. Huvuddelen av utrikeshandel går sjövägen, och när det gäller passagerartrafik transporteras flera miljoner passagerare med färja till och från och våra grannländer. Sjöfarten som transportslag är i grunden mycket klimatsmart, och det har såklart betydelse för miljön och klimatet. Det finns mycket outnyttjad kapacitet i svensk sjöfart , och den borde nyttjas mer och effektivare. Ska vi klara de parlamentariska mål som riksdag har kommit överens om, att ska vara ett klimatneutralt land 2045, måste sjöfarten som transportslag få en ännu mer framskjuten roll. För att det ska bli möjligt krävs ytterligare politiska insatser. Vi är alla överens om att utsläppen av växthusgaser måste minska. Det kräver givetvis många och olika åtgärder inom alla samhällssektorer, men minskade utsläpp från transportsystemet är kanske en av de största. Ett sätt att uppnå detta är givetvis att flytta över transporter av i synnerhet gods från andra transportslag till sjöfart eftersom sjöfart relativt sett är ett mycket energieffektivt sätt att flytta saker. För att allt detta, som vi egentligen är överens om, ska bli möjligt måste den svenska sjöfartens konkurrenskraft förbättras. Sjöfarten är ingenting annat än en rad stora och små företag som bedriver transportarbete till sjöss, och de är i behov av god konkurrenskraft och god lönsamhet, precis som alla andra transportföretag. För att sjöfartens konkurrenskraft ska öka måste hela näringens kostnader minska. och Alliansen menar att sjöfarten måste ges bättre villkor och konkurrenskraftiga skatter för att det ska gå att behålla, och helst öka, antalet svenskregistrerade fartyg. När vi diskuterar taxor här i eller när regeringen beslutar om taxor för den statliga tillsynen eller utformar andra uppgifter måste man ha ett effektivitetsperspektiv med utgångspunkt i brukaren. Hur drabbar detta brukaren? Ytterst är det brukarens, transportföretaget till sjöss, konkurrenskraft som görs avhängig detta. Sjöfarten är också en global näring som sysselsätter miljontals människor världen över. Det finns en internationell sjöfartsorganisation, IMO, med över 170 medlemsstater världen runt. är en av dessa. I IMO bedrivs arbete med sjösäkerhet, skyddet av miljöer och sjöfartsskydd. IMO bedriver också ett arbete för att öka kvalitetskraven på flaggstaternas sjöadministration, det vill säga medlemsstaternas sätt att klara sin inhemska flotta på ett effektivt sätt. är ett litet handels- och exportberoende land i en grupp av 170 länder som ägnar sig åt detta. Det finns skäl att påminna om att vi är mycket beroende av de internationella konkurrensvillkoren. Oavsett var ett fartyg är flaggat, vad det har för hemmaland, berörs det av alla länders olika administrationer. Av detta skäl måste vi , både nationellt och internationellt, arbeta för att undvika nationella särlösningar, alltså svenska påhitt och tillläggslösningar, och i stället uppmuntra mer av internationellt samarbete. Det, herr talman, är säkert ett sätt att stärka den svenska handelsflottan. Det är bara genom en stark svenskflaggad handelsflotta i ett internationellt samarbete som vi, som en av 170, kan påverka utformningen av de internationella reglerna för sjöfarten och dess anställda. Utflaggningen av svenska fartyg riskerar att utarma kompetensen och tyngden i röst i internationella sammanhang och därmed självklart också möjligheten att påverka villkoren inom sjöfartsnäringen. Därför bör regeringen verka för att regler som rör sjöfarten framför allt ska tas på global nivå, till exempel inom IMO, och att de gemensamma globala systemen för sjötrafikledning uppmuntras och understöds. Jag skulle kunna skoja till det – men det ska jag inte – och tala om vattnets betydelse för sjöfarten. Det finns givetvis ett stort allvar i detta. Vattenvägarna längs våra kuster och i de och deras kanalsystem är en helt avgörande resurs för att bättre kunna nyttja sjöfarten som ett verktyg i arbetet med att öka andelen hållbara transporter i vårt land. Det gäller kustsjöfarten och inlandssjöfarten. Det finns flera vattenvägar och ett stort antal hamnar i , vilket innebär att det finns goda möjligheter att avlasta vägnätet och järnvägsnätet och på så vis minska belastningen på trafiksystemet till lands och även klimatbelastningen. Det är därför angeläget att svensk sjöfart ges goda villkor och att även den inhemska inlands- och kustsjöfarten ges förutsättningar att bli mer konkurrenskraftig i förhållande till övriga transportslag och kan utvecklas. Ökad inlandssjöfart leder till att transportinfrastrukturen på land avlastas och att det finns kapacitet för den samlade svenska godsvolymen att öka. En ökad svensk godsvolym är bra, för det skapar välstånd i vårt land.