prot · H50925 · 2017-10-27 00:00:00 — Jag kan inte riktigt förstå varför det skulle vara en mer sekretessbelagd uppgift än vad andra personuppgifter är. Vad jag är ute efter är att man som civilperson åtminstone ska behöva göra någon form av ansträngning för att kunna ta reda på vem som har satt upp en viss kamera. Ansträngningen får inte vara för stor, men om det åtminstone finns en liten barriär minskar risken något för hot om våld och förföljelse gentemot enskild. Detta är grundintentionen. 33 Justitie- och inrikesminister (S): Som jag sa är vi mitt i en beredning. Vi har tagit in remissinstansernas synpunkter och håller på att gå igenom dem. Vi får se hur vi ska landa i slutskedet. Jag uppskattar det inspel som gör här, och jag ska göra vad jag kan för att vi även ska kunna lösa denna fråga. Alldeles enkel är den som sagt inte. Vi måste leva upp till att allmänheten har en möjlighet att kunna få veta vem som har fotograferat om man hamnar på bild någonstans. Detta är själva poängen. Vi bereder detta vidare, och vi ska försöka göra så mycket vi kan i denna del och inom ramen för dataskyddsförordningen. Vi återkommer till med en ny lagstiftning, och jag tror att vi kommer att kunna leverera den . 34 (M): Jag kan inte mer än att tacka för debatten. Vi har nog uttömt ämnet. 35 Justitie- och inrikesminister (S): Inte heller jag har något att tillägga. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2017/18:28 om öppna data i stat, landsting och kommuner 36 Statsrådet (S): har frågat mig om jag avser att uppdra åt den nyinrättade myndigheten för digitalisering att även stötta kommuner och landsting i deras arbete med öppna data. Regeringen arbetar tillsammans med Kommuner och Landsting för en öppnare förvaltning som stöder innovation och delaktighet. Jag delar därför åsikt att det även är viktigt att kommuner och landsting deltar i arbetet med att tillgängliggöra och använda öppna data. I svaret på förra interpellation om öppna data gav jag exempel på vad regeringen gjort för att driva på utvecklingen av öppna data. har regeringen i budgetpropositionen presenterat en satsning på bland annat öppna data som omfattar . Dessutom vill regeringen inrätta en ny myndighet med uppgift att utveckla, samordna och stödja digitaliseringen av den offentliga sektorn. Förslaget om en ny myndighet presenterades av Utredningen om effektiv styrning av nationella digitala tjänster i en samverkande förvaltning. Förslaget innebär att ansvaret för digitaliseringen i den offentliga sektorn, det vill säga inklusive kommunsektorn, ska samlas till en myndighet. Enligt utredaren fanns det mycket som talade för att uppdraget att främja tillgängliggörandet av offentliga data, det vill säga det som inkluderar öppna data, hör samman med det övergripande uppdraget för myndigheten. Förslaget från utredningen bereds inom , närmast genom beredning av ett kommittédirektiv för den organisationskommitté som ska bilda myndigheten. 37 (M): Jag tackar statsrådet för svaret. Frågan om öppna data har vi diskuterat . Det är ett kärt återseende. Den här gången var frågan inriktad på kommunsektorn, som både jag och statsrådet har identifierat som en svår sektor att göra det här samfällt inom. Jag har några följdfrågor utifrån ministerns svar. På vilket sätt arbetar man tillsammans med Kommuner och Landsting? Det anges i svaret att man gör det, men hur ser arbetet ut? Kärnan i frågeställningen besvaras egentligen inte heller. Kommer den nya myndigheten att ha ett uppdrag som relaterar till kommunernas arbete med frågan om öppna data? Jag förstår absolut att man nu är i beredningsskedet, men jag tänker mig att det finns en ambition bakom bildandet av myndigheten. Det är i grunden en fråga om befogenheterna för en sådan här myndighet, och detta måste utrönas ganska tidigt i processen, föreställer jag mig. Hur mycket ska man arbeta gentemot å ena sidan statliga myndigheter, å andra sidan den kommunala delen av Myndighetssverige och det offentliga ? Det är egentligen pudelns kärna, som jag vill komma till, eftersom tillgängliggörande av den här formen av information är så avgörande för framgången i projektet. Det handlar ju om att information ska kunna avläsas snabbt på samma sätt oavsett varifrån den kommer och bilda stora informationsmängder som man kan se mönster i och som det kan skapas värden av. Då kan man också göra värdefulla analyser av den offentliga verksamheten för att främja effektivitet och utveckling. Till syvende och sist handlar det om att använda varje skattekrona på bästa sätt. Här tror jag att det finns mycket att hämta just inom kommunsektorn. En stor andel av vår välfärd bedrivs ju inom ramen för kommuner och landsting, och det sker ett arbete inom många kommuner. Men jag upplever inte att SKL har identifierat just öppna data som ett prioriterat område, även om de arbetar mycket med digitalisering. Därför tänker jag mig att det trots detta kanske är så att den här myndigheten kan spela en viktig roll. Jag har haft viss dialog med företrädare för som sätter bilden att man inte har resurserna att ta tag i den stora frågan att skapa standarder, men att man möjligen skulle kunna klara av att vidimera standarder som skapas av någon annan. Jag tror att det är nog så viktigt att kommunens eget förbund har den rollen, medan standarder kanske kan skapas eller på något sätt initieras av den här myndigheten, om man nu väljer att använda den på det viset. Många av datamängderna är inte enbart kommunala eller enbart statliga utan rör sig så att säga över gränsen, och då kan jag tänka mig att det finns ett mervärde i att standarder åtminstone initieras på statlig nivå. 38 Statsrådet (S): Jag tackar för inlägget och för engagemanget i frågan. Vi behöver fortsätta att intensifiera arbetet med öppna data. På grund av avsaknad av styrning och samordning samt uteblivna satsningar under de senaste 10–15 åren har vi halkat efter ordentligt i det här avseendet. I internationella jämförelser är vi näst sämst i på öppna data. Det är riktigt sorgligt att det är så i ett land där det finns så mycket data och en sådan tradition av att jobba med öppenhet och transparens. Det borde vara mycket tydligare fokus på effektiviseringar och höjda produktivitetsambitioner i offentliga verksamheter. Vi har förutsättningar för samverkan med den privata sektorn för att med offentliga data som utgångspunkt tillsammans utveckla nya produkter och tjänster som gör livet enklare för människor och företagare. Mycket måste göras. En del åtgärder har vidtagits i samband med budgetpropositionen. Den här myndigheten kommer på plats . Det är jätteviktigt att vi har samordning och styrning. Detta kräver standardisering, som är inne på, men har det inte funnits en aktör med det samhälleliga ansvaret. Ja, vi kommer att jobba med den frågan. Exakt hur vi ”skär” frågan om öppna data får vi återkomma till när vi fattar beslut om organisationskommittén, men vi har fått en del resurser för att på nationell nivå bedriva projekt som rör öppna data. Jag kommer att återkomma med den informationen när vi redovisar organisationskommitténs direktiv. Den utmaning vi har framför oss när det gäller samverkan med kommunsektorn är att vi har överenskommelser med SKL på ett övergripande plan, medan den här fasen i arbetet måste bli mer operativ. Som säger handlar det om att utveckla standarder för öppna data. Det handlar om gemensamma digitala tjänster, om vi går utanför området öppna data. Det handlar om att bygga upp en nationell digital infrastruktur som också används av den kommunala sektorn. Det handlar inte om att komma fram med några vackra visioner och dokument, utan det krävs ett operativt arbete mellan staten och kommunsektorn. Vad gäller staten skapar vi nu plattformen för det i och med myndigheten. Men myndigheten kommer att behöva jobba operativt tillsammans med landets landsting och kommuner. Exakt hur den plattformen bör se ut får vi återkomma till. Det är något som vi får vara med och utveckla och kommande år, men det kommer som sagt inte att räcka med några ambitionsöverenskommelser med SKL, utan vi måste nu gå in i den mer operativa fasen. En av få bra saker med att vi inte har varit världsledande på det här området utan har halkat efter är att vi kan ta del av erfarenheterna från andra länder. Vi vet hur danskarna har jobbat, hur den estniska regeringen har jobbat, hur holländarna har jobbat och hur norrmännen nu jobbar. Vi har gett i uppdrag att utvärdera arbete med öppna data. har precis fått ett underlag från om arbetet med öppna data och den digitala infrastrukturen. Vi tittar på de erfarenheterna och rekommendationerna när vi går in i den operativa fasen . Myndigheten ska jobba med kommunerna. Det är otroligt viktigt. Det här är en myndighet för digitalisering av den offentliga sektorn, inte av den statliga sektorn. Vi ser den offentliga sektorn som en koncern när det gäller digitaliseringsarbetet, och det kommer att vara ett mycket tydligt fokus för vår del. 39 (M): Jag tackar statsrådet för svaret. Det är glädjande att det kommer ett tydligt besked från statsrådet att detta ska gälla hela den offentliga sektorn och att det kommer att bedrivas ett tydligt operativt arbete tillsammans med kommuner och landsting. Jag tror att det är precis det som behövs. Vi har diskuterat frågan i lite olika vändor, ibland i termer av någon form av , någon form av samordningsfunktion på departementet, en ”överste öppnadatachef” eller någonting sådant. Jag tror att det här möjligen är ett viktigt steg i rätt riktning. När man talar med företrädare för Kommunsverige är den återkommande synpunkten: Vi kan absolut tillgängliggöra mycket, men hur, var, när och på vilket sätt? Man känner sig alltså lite vilsen. It-kompetens är ju en tydlig bristvara i och i världen överlag, och efterfrågan är oerhört stor. Det är inte alltid kommunsektorn kan konkurrera som arbetsgivare om de absolut skarpaste it-teknikerna, framför allt inte om man ska uppfinna hjulet i 290 kommuner. Det är oerhört bra att detta nu börjar komma till stånd, för jag tror att just den formen av hjälp behövs. Vi har också talat om upphandlingar av gemensamma system och saker som kan göras gemensamt. Det kanske mer är SKL:s uppgift än en digitaliseringsmyndighets. Det är också en uppgift som SKL tar på allvar och arbetar med. Det är där de lägger sitt huvudfokus. Då är det bra att man har en tydlig arbetsfördelning mellan de olika aktörer som opererar på nationell nivå om än i olika sektorer. Med det kan jag bara tacka så hemskt mycket för svaret. Jag ser mycket fram emot kommittédirektivet och att se hur det kan utvecklas och ser framför allt mycket fram mot resultatet av arbetet. 40 Statsrådet (S): Jag vill verkligen tacka för engagemanget. Vi behöver det engagemanget. Jag vill uppmana att fortsätta att granska regeringens arbete. Vi behöver också press på oss från sida. Sedan dessa frågor flyttade till har vi gjort allt för att accelerera arbetet och takten i digitaliseringsprocessen. Vi har en lång resa framför oss. Våra jämförbara länder ligger nu före oss. Det får inte vara så. Vi får helt enkelt säkerställa att de steg som tas blir hävstång för mer radikala förändringar av hur vi arbetar med digitalisering i den offentliga sektorn. Vi har enorma utmaningar framför oss i den offentliga sektorn. Digitalisering är ett av de verktyg som måsta användas för att effektivisera så att resurserna räcker till. Det är långt ifrån tillfredsställande hur det görs i dagens situation. Saker och ting måste förändras. Vi behöver också press på oss från sida. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2017/18:36 om förtroendeuppdrag i 41 Statsrådet (S): har frågat kultur- och demokratiministern vilka åtgärder hon kommer att vidta för att lösa det gränshinder som finns så att gränspendlare har rätt till tjänstledighet för politiska uppdrag. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Jag tolkar frågan så att det främst handlar om tjänstledighet för politiker på lokal och regional nivå och kommer därför att fokusera på detta. Behovet av en lagändring som ger förtroendevalda rätt till tjänstledighet även om de arbetar i ett annat land påtalades av dåvarande i en skrivelse till svenska respektive danska regeringen. En kartläggning av behovet gjordes av av den kommunala demokratins funktionssätt i betänkandet demokrati (SOU 2012:30). Kommittén gjorde bedömningen att det fanns behov av att införa regler för tjänstledighet för förtroendevalda som arbetar i ett annat land trots att antalet berörda är litet. Kommittén ansåg därför att möjligheten att införa en ömsesidig rätt till ledighet för förtroendevalda, primärt mellan de nordiska länderna, borde utredas vidare. En gemensam deklaration om att underlätta förtroendevaldas tjänstledighet i undertecknades sedermera på kommunministermötet . Ett utkast till bilateralt avtal om ömsesidigt erkännande av tjänstledighetsreglerna för politiska uppdrag i och på lokal och regional nivå inkom 2016 från . Frågan bereds nu vidare inom . Frågan är upptagen i Nordiska ministerrådets gränshinderdatabas. Detta gränshinder är ett av så kallade prioriterade gränshinder i . Det är förstås viktigt att människor inte avstår från att engagera sig politiskt på grund av hinder av detta slag. 42 (S): Tack, statsrådet, för svaret! Jag ska ge en liten bakgrund till frågan. Det är egentligen inte främst riktat till statsrådet, eftersom statsrådet kan det utantill, utan till dem som eventuellt lyssnar på debatten. när man frågor människor om de känner till politiker så förknippas det med politiker som statsrådet eller kanske till och med jag själv, det vill säga heltidsanställda politiker. Det kan vara kommunalråd, regionråd eller landstingsråd. Men så ser egentligen inte det politiska ut. Det politiska har många politiker, flera tiotusentals, som på sin fritid sysslar med politik. De har ett annat arbete i grunden. Dessa personer ska kunna utföra sina uppdrag, sitta med och besluta om resurserna till skolan eller sjukvården, hur trafiken ska fungera i städerna, hur gatumiljön ska se ut och hur vi ska bygga våra bostäder. Det är jätteviktiga uppdrag vi ofta sätter ramarna för här i . För att de ska kunna utföra de uppdragen behövs det en rätt att vara tjänstledig från sitt arbete för att kunna göra det. Detta har vi inskrivet i lag. Det är jättebra. Men för en grupp människor som ständigt växer gäller inte detta. Det gäller de som pendlar över en landsgräns för att komma till sitt arbete. De skiljer sig inte på något sätt från alla de andra som är fritidspolitiker. De åker till sitt jobb , och de kommer hem . I , som är den region som jag känner till bäst, handlar det om över 15 000 personer som sätter sig på tåget eller i bilen, åker över till sitt jobb i . På andra sidan bron någon mil bort ligger största arbetsplats . De lever precis som vem som helst. De har inte flyttat till något annat land. De lever kvar i , , eller var de nu bor. Men de har inte rätt att ta ledigt från sitt arbete för att kunna utföra sitt politiska uppdrag. Jag satt tidigare med i , som är en kommitté mellan och för att främja utvecklingen i . Precis som statsrådet sa tog vi upp frågan i kommittén 2009. Jag vill inte peka finger åt någon. Det är flera regeringar inblandade, det är olika politiska färger och det är två länder. Man jag kan lite grann känna att om vi förhoppningsvis löser denna fråga har det tagit . Det har tagit för att se till att de som pendlar till sitt jobb över en landsgräns, det är inte ens säkert att det är längre bort, får samma rättigheter som alla andra får att engagera sig politiskt. Jag känner mig trygg med att det är just civilministern som har frågan. Även om jag ställde frågan till en annan minister är jag tacksam för att det är civilministern som har frågan. Men det har tagit lite . När det nu finns ett avtal blir min fråga till civilministern: det några svårigheter i det avtalet? Finns det någonting som kan göra det lite besvärligt att komma fram snabbt i frågan, eller är det bara att skriva under? 43 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Den svenska demokratin bygger på det regionala och lokala engagemanget. Det är en grundförutsättning för oss att demokratin på regional och lokal nivå fungerar väl. Vi har flera hot mot det. Vi har hot och våld mot kommunala och regionala företrädare som har lett till att bara har flera kommunalråd och landstingsråd valt att avsluta sitt engagemang för att de känner att det finns ett hot mot till och med ens familj. Så kan det inte få vara. Den frågan får vi återkomma till. Det finns också rättliga och praktiska förutsättningar som måste finnas på plats för att det ska fungera. I områden där vi har gränsöverskridande pendling är den typen av hinder som pekar på ett av hindren för en välfungerande lokal och regional demokrati. Vi kommer att prioritera det här arbetet. Frågan hanteras just nu på bland annat . Den danska regeringen har lagt fram ett förslag till ändring av den lagstiftning som gäller i . Den lagändringen har lett till att den danska regeringen getts möjlighet att ingå bilaterala avtal. Sedan finns det en massa praktiska frågor som vi måste titta på. Det är klart att det kan innebära en belastning för arbetsgivare eftersom det innebär att man blir tvingad att bevilja fler förtroendevalda ledighet. Men utgångspunkten är att de principer som ska underlätta politiskt engagemang som skyddas i vår lagstiftning också ska gälla i gränsöverskridande situationer. Det kommer att vara utgångspunkten för vårt arbete. Min ingång i detta är att vi ska lösa det så fort möjlighet ges. 44 (S): Tack återigen för svaret! Jag tror också att det kan finnas svårigheter med att hantera frågan snabbt. Men jag tycker även att man ska försöka göra det på ett sätt så att man inte krånglar till det i onödan. I detta fall rör det och . Det kan också röra och eller och , där man har en gränspendling. Både och har rättighetslagstiftning; man får ta ledigt från sitt arbete. Egentligen handlar det för arbetsgivaren inte om någonting annat än att ge samma rättigheter till den arbetstagare som man har anställt som bor i som den som bor i . Det kan inte vara någon större skillnad för arbetsgivaren. Det är samma förhållande för alla dem som är anställda. Man har sagt att detta förmodligen inte är någon jättestor fråga och inget stort problem just . Jag skulle vilja säga att vi nog inte vet riktigt säkert hur stort det är. Detta kan vägas in i det beslut som ändå alltför få fattar, nämligen att engagera sig politiskt och ta ett politiskt uppdrag. Vi vet dessutom att även för alla dem som har den lagliga rätten att ta ledigt från sitt arbete är det lite bekymmersamt att ha politiska uppdrag. Det innebär att man rätt ofta får lämna över saker till sina arbetskamrater och att man måste vara borta . Man har kanske en arbetsgivare som egentligen inte tycker att detta är speciellt bra. Även de som har laglig rätt kan alltså ha bekymmer med detta. Då blir det såklart ännu mer bekymmersamt för dem som inte har den lagliga rätten. Jag delar dock helt i övrigt de bedömningar som statsrådet gör och det han pekar på när det gäller den lokala demokratin och hot mot förtroendevalda. Vi har ett behov av fler som är beredda att ta på sig kommunala uppdrag som fritidspolitiker, och inte färre. Jag tackar ministern för svaret och ser fram emot avtalsundertecknande vad gäller förändringar av regelverk, eller vad det nu kan bli för någonting. 45 Statsrådet (S): Jag vill tacka för inläggen och för interpellationen i denna viktiga fråga. Vi avser att fortsätta att jobba med frågan på departementet och kommer att göra allt vi kan för att så fort som möjligt lösa denna frågeställning. Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2017/18:64 Prioriteringar inom penningpolitiken av (M) till finansminister (S) 2017/18:65 Åtgärder inför nästa lågkonjunktur av (M) till finansminister (S) 2017/18:66 Svensk bnp-tillväxt av (M) till finansminister (S) 2017/18:67 Riktad satsning för polislöner av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:68 En gängbestämmelse av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:69 Växande vårdköer av (M) till socialminister (S) 2017/18:70 Konsumentskydd vid skönhetsbehandlingar av (M) till socialminister (S) 2017/18:71 Nationellt tiggeriförbud av (M) till justitie- och inrikesminister (S) § 13 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: av (L) till socialminister (S) 2017/18:163 Bristen på teckenspråkstolkar av (L) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2017/18:164 Otydliga trafikregler för cyklister av (L) till statsrådet (S) 2017/18:165 Beredskapsjobb i de gröna näringarna av (M) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2017/18:166 Ett gotländskt näringslivspaket av (M) till närings- och innovationsminister (S) 2017/18:167 Bostäder för seniorer av (M) till statsrådet (MP) 2017/18:168 Väntetiden för läkarstudenter av (M) till socialminister (S) 2017/18:169 Ursprungsmärkning av honung av (V) till statsrådet (S) 2017/18:170 Utvecklingen i av (S) till utrikesminister (S) 2017/18:171 Terrordådet i av (S) till utrikesminister (S) 2017/18:172 Svenska ambassadörer av (SD) till utrikesminister (S) 2017/18:173 Återvändande svenska IS-terrorister av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2017/18:174 Regeringens ståndpunkt angående glyfosat av (C) till miljöminister (MP) 2017/18:175 Djurskydd av (S) till statsrådet (S) 2017/18:176 Global av (M) till utrikesminister (S) 2017/18:177 Smörbult utanför av (M) till miljöminister (MP) 2017/18:178 tillsammans av (M) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) § 14 Anmälan om skriftligt svar på fråga Skriftligt svar på följande fråga hade kommit in: 2017/18:126 Ungas rätt till utbildning av (S) till statsrådet (MP) § 15 Kammaren åtskildes . Sammanträdet leddes av tredje vice talmannen. § 1 Anmälan om återtagande av plats i § 2 Anmälan om subsidiaritetsprövningar § 3 Anmälan om faktapromemorior § 4 Ärenden för hänvisning till utskott § 5 Svar på interpellation 2016/17:613 om fler utbildningsplatser och nya polishögskolor 1 Justitie- och inrikesminister (S) 2 (L) 3 Justitie- och inrikesminister (S) 4 (L) 5 Justitie- och inrikesminister (S) 6 (L) 7 Justitie- och inrikesminister (S) § 6 Svar på interpellation 2017/18:3 om vapenpasset 8 Justitie- och inrikesminister (S) 9 BORIANA (M) 10 Justitie- och inrikesminister (S) 11 BORIANA (M) 12 Justitie- och inrikesminister (S) 13 BORIANA (M) 14 Justitie- och inrikesminister (S) § 7 Svar på interpellation 2017/18:19 om situationen hos polisen i nord 15 Justitie- och inrikesminister (S) 16 (C) 17 Justitie- och inrikesminister (S) 18 (C) 19 Justitie- och inrikesminister (S) 20 (C) 21 Justitie- och inrikesminister (S) § 8 Svar på interpellation 2017/18:27 om falsklarm med VMA i 22 Justitie- och inrikesminister (S) 23 (M) 24 Justitie- och inrikesminister (S) 25 (M) 26 Justitie- och inrikesminister (S) 27 (M) 28 Justitie- och inrikesminister (S) § 9 Svar på interpellation 2017/18:29 om jägar-id som giltig märkning av åtelkameror och fällor 29 Justitie- och inrikesminister (S) 30 (M) 31 Justitie- och inrikesminister (S) 32 (M) 33 Justitie- och inrikesminister (S) 34 (M) 35 Justitie- och inrikesminister (S) § 10 Svar på interpellation 2017/18:28 om öppna data i stat, landsting och kommuner 36 Statsrådet (S) 37 (M) 38 Statsrådet (S) 39 (M) 40 Statsrådet (S) § 11 Svar på interpellation 2017/18:36 om förtroendeuppdrag i 41 Statsrådet (S) 42 (S) 43 Statsrådet (S) 44 (S) 45 Statsrådet (S) § 12 Anmälan om interpellationer § 13 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 14 Anmälan om skriftligt svar på fråga § 15 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2017