prot · H40988 · 2017-03-29 00:00:00 — Den allvarliga situationen gällande mänskliga rättigheter, de filippinier som bor i och det växande antal svenskar som besöker är goda skäl till att bör ha en permanent närvaro i , och öppnade regeringen en ny svensk ambassad i öriket. Samma vecka öppnade dock även vapentillverkaren ett nytt kontor i samma stadsdel i . När näringsministern besökte vid invigningen var ett av de företag som ingick i delegationen. är också ett av de 26 länder som prioriteras i regeringens exportstrategi, och näringsminister har liksom andra företrädare för den hävdat att handel med och investeringar i dessa repressiva och odemokratiska stater är nödvändigt för att främja utvecklingen i länderna. Detta verkar enligt regeringens synsätt gälla även när handeln består av vapenexport. vill köpa tolv nya stridsflygplan. Det handlar om en mångmiljardaffär som många vapentillverkare tävlar om, varav är en. marknadsför en lång rad vapensystem i , bland annat kustövervakningssystem och ubåtar samt även landbaserade system. ambassadör har i filippinska medier lyft fram möjligheterna för att sälja bland annat ubåtar till landet. berömde han Dutertes skattereformer och betonade att de omfattande brott mot mänskliga rättigheter som sker inte avskräcker svenska företag från att göra affärer med landet. av krig och långa förhandlingar har och Farc kommit överens om att lägga ned vapnen, av konflikt. Freden ser äntligen ut att ha kommit till , vilket betyder att det är fred i hela . Den har lovat till fredsarbetet i . undertecknade näringsminister ett avtal om försvarssamarbete med . Avtalet har väckt kritik, inte minst eftersom har riktat in sig på som nästa marknad för JAS 39 . behöver inte fler vapen. Bara rapporterades över hundra mördade människorättsaktivister i landet. Det behöver är en långsiktig fredsprocess där antalet vapen i landet kraftigt minskas. Utöver detta är det väl fortfarande ingen av oss som har glömt Saudiaffären och allt smicker regeringen gav den diktaturen för att den skulle fortsätta handla med . Har då den inte gjort någonting bra? Jo, den har stärkt relationerna med – det enda landet som kommit ur den arabiska våren som en ny demokrati. Det har varit positivt. Svensk handelspolitik skulle dock behöva fler sådana exempel, och tyvärr har regeringens exportstrategi låst fast regeringen i dess tänk på vilka länder som borde prioriteras. För oss i är denna prioritering märklig, för saknas en rad demokratiska länder som beräknas ha hög tillväxt , till exempel , , , och . Problemet med regeringens prioriteringar är inte bara att en del länder är diktaturer. Flera av länderna bygger också sin ekonomi på oljeexport. Att peka ut oljestinna diktaturer är problematiskt ur två aspekter. Den ena aspekten är att deras ekonomier är ohållbara, då olja och fossila bränslen är förra seklets drivmedel. De har en svår väg att gå , när oljepriset är lågt, och de lär få det ännu tuffare när världen ställer om och lever upp till sina klimatambitioner. Den andra aspekten är att svensk handel stärker diktatoriska styren och ser till att rådande ordning kan fortsätta. Det gör att exportstrategi möjligtvis kommer att exportera produkter, men den kommer knappast att exportera demokratiska idéer. Frågan är om exportstrategin verkligen lever upp till regeringens ambitioner om en feministisk utrikespolitik. Genom Lissabonfördraget har makten över förhandlandet av handelsavtal flyttats från regeringen till EU. är kritiska till innehållet i flera av förhandlingarna som EU nu genomför och till sättet som de genomförs på. Insynen är för dålig, och EU driver en linje som leder till att storföretag kommer att få större makt och möjlighet att stämma stater. Därför motsätter sig med , som just nu verkar ligga djupt nere i frysboxen. riskerar att leda till att obalansen i världen, mellan rika stater i nord och fattigare stater i syd, består även i fortsättningen. är det enda partiet i riksdag som tänker rösta emot med , som kommer att rösta om . Detta beror inte på att vi skulle tycka att det är fel att bedriva handel med . Det beror i stället på att vi ser hur man stärker storföretagens makt att påverka vår lagstiftning och våra regleringar och ser till att de kan stämma de stater som gör något annat än vad dessa företag vill. Detta gör att man flyttar makt från demokratiska församlingar, som , till storföretagens lobbyister och advokater. Det är en utveckling som vi i inte kan ställa oss bakom. har sex reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bara bifall till reservation 7. 16 HANS (M) replik: Så fick vi ändå höra det på slutet – storföretag är det stora problemet för världen! Det är storföretagen som är hotet. Skulle vilja se färre storföretag? Tycker att det är bra att storföretag krymper? Vad är det som är så farligt med stora företag? Stora företag är företag som har fungerat bra och givit miljontals människor arbetstillfällen. Varför är storföretag något så förfärligt? Vänstern fortsätter att säga nej till ökad frihandel och bättre möjligheter för svensk konkurrenskraft, vilket är något som mellan och kommer att ge oss. Ni var emot EU. Ni är emot . är ni emot med . Men faktum kvarstår: Ökad frihandel är det som även kommer att öka vårt lands möjligheter att påverka och att hävda oss internationellt samt förbättra svenska företags möjligheter att skapa arbetstillfällen i . är i grunden ett av de mest moderna och framåtsträvande frihandelsavtal som förhandlats fram, och det stärker banden över än mer. och EU; EU och . Det här handlar inte om några krigiska, illasinnade diktaturer. Det rör sig inte om några utsugarnationer. Det här handlar om västvärldens kanske fredligaste och mest välutvecklade länder, som i många stycken visar stor humanitet när det gäller migrationsrörelser på båda sidor av . Varför, , vill ni skjuta på ett sådant avtal, som kan bringa nytta till världen? 17 (V) replik: Jag tackar för frågan. Låt oss börja med frågan om storföretagen och varför det är problematiskt att de får diktera villkoren för politiken runt om i världen. Storföretag har i många fall större ekonomier än många länder i världen. Storföretag ser till att gynna sina intressen, som inte är miljö, mänskliga rättigheter eller konsumenters rättigheter. Det handlar om att deras produkter ska sälja bättre, så att de ska tjäna mer pengar. Att dessa storföretag är så stora och starka att de kan använda sin makt mot världens länder är någonting som oroar mig. Jag tycker att har fel bild av handelspolitik. är inte emot frihandel, utan vi är i högsta grad för frihandel. Men vi är för en fri och rättvis handel, och det är på detta område som jag tycker att många partier i riksdag går bort sig. Man ser inte att handel inte per automatik leder till demokrati eller till sjysta villkor. Man ser inte heller de obalanser som finns mellan olika delar av världen och hur man genom frihandel ibland förstärker de obalanserna. När jag var yngre och gick med i Ung Vänster, som är , läste jag en bok om handel och handelspolitik. I den fanns en bild på två flygplan. Det ena var ett litet propellerplan; det andra var en stor jumbojet. De två planen hade lika villkor, men det kommer alltid att ta olika för dem att nå sin destination. Spelreglerna är inte sjysta, oavsett om man har lika villkor. Villkoren är inte rättvisa, för jumbojeten kommer alltid att vara snabbare än propellerplanet. Så är det också med världens länder. Det är därför vi måste lyfta fram att röst i handelspolitiken borde vara mer som vår röst i utrikespolitiken. Vi ska värna en sjyst och rättvis värld, där vi står upp för de mänskliga rättigheterna. 18 HANS (M) replik: Små flygplan kan inte växa sig större – det håller jag med om. Men små bolag kan växa sig större. De kan växa sig större genom att de får tillgång till större marknader och möjlighet att sälja mer av det som de har att erbjuda. Detta är marknadsekonomins dynamik, och frihandeln är marknadsekonomins viktigaste redskap. säger att är för frihandel. Jag har under kunnat läsa motioner om handelspolitik, och jag kan säga att det är en kavalkad av saltomortala piruetter. Man vrider, vränger, vantolkar och misstror allting som har med handelns utveckling att göra och tolkar det till det negativa. Det är precis detta som gör , när frihandelsavtalet mellan och ska sättas under lupp. är statens myndighet för handel. Man har verkat och är en av äldsta myndigheter. har gjort en analys av CETA:s eventuella effekter på miljö, människors och djurs hälsa samt demokratiskt beslutsfattande. Låt mig läsa upp några exempel. anser att CETA inte inskränker rätt att reglera i någon större eller betydande utsträckning. Man anser att skyddet som ges till investerare i stort sett redan täcks av svensk lag och av . anser också att det inte finns någon risk för en nedkylningseffekt på EU:s lagstiftningsarbete. Dessutom menar man att EU:s nya tullkvoter för nötkött inte kommer att få någon direkt betydelse. Misstror och analys av ? 19 (V) replik: Jag skulle säga att vi absolut är för att fler marknader öppnas upp för svenska företag och för företag i allmänhet. Jag tror att det finns stora fördelar med att vi inte har en massa tullar mellan och . Problemet är att det 1 600 sidor tjocka handlar väldigt lite om att sänka tullar, och det är inte heller på den punkten som avtalet har fått kritik. Kritiken handlar i stället om de andra delarna, där man flyttar över makt från demokratiska församlingar till storföretag på ett sätt som vi inte gillar. Grejen är att vi har rätt i våra saltomortaler. Verkligheten visar detta, som när blev stämda av ett kanadensiskt gruvföretag för att man ville ställa miljökrav på hur gruvan skulle drivas och krav på att gruvan inte skulle förstöra en gammal by. Det kanadensiska bolaget kräver ett skadestånd som motsvarar hela sjukvårdsbudget. Fallet med Moorburg, som handlar om stämning av den tyska staten, eller egentligen kommun, visar på hur svenska statliga bolag använder sig av denna typ av tvistlösningsmekanismer för att se till att de får igenom sina miljövillkor som de vill. Annars hotar de med att stämma den tyska staten på otroligt stora belopp. Detta visar hur farligt det blir när man går vid sidan av det ordinarie rättssystemet. Det visar också varför man i stället borde kunna hålla sig inom demokratiska länders rättssystem. har, precis som var inne på, analyserat riskerna med . Man gjorde det , när alla var på semester, och man gjorde det väldigt snabbt, genom att skicka ut till några få. Bland annat skickade man till , vars huvudchef har företrätt i tvisterna med . Detta visar på hur har blandat ihop korten och inte kan skilja på om det är en akademi eller ett företags intressen som ger svar. Man har sedan helt och hållet gått på detta yttrande, vilket jag tycker är skadligt för svensk demokrati. 20 (L): Herr talman, församlade ledamöter! Jag vill inleda mitt anförande på samma sätt som jag börjar , med en kopp kaffe. Det är en dryck som kan sägas vara en förutsättning för den svenska arbetsmarknaden och dess starka fikatradition. För mig och många med mig står den dessutom för något annat, för varje gång jag ser en kopp kaffe ser jag fred, frihet och värdet i att vårt land står starkt och behåller sina gränser öppna mot omvärlden. För att vi som människor ska kunna utvecklas behöver vi möta andra människor. För att nya idéer ska formas måste influenser tillåtas komma från många olika håll. För att vårt välstånd ska fungera måste handelsvaror kunna röra sig fritt över kontinentgränser. För att vårt näringsliv ska kunna utvecklas måste entreprenörer kunna komma till vårt land för att förverkliga sig själva och sina affärsplaner. fyllde och med det grunden till den europeiska union som fortfarande, senare, utgör det främsta fredsprojektet genom tiderna. För de flesta av oss som fötts efter undertecknande är krig något främmande. För oss finns det inte i vår föreställningsvärld att kaffekranen en gång stängdes till vårt land. Vi har hört om nöden, och vi har hört om glädjen när de första båtarna med varor återvände efter det fasansfulla slut. Om du inte upplevt det själv, fråga en äldre anhörig. Om du inte har någon äldre anhörig, fråga en äldre person. Om du inte finner någon äldre person kan du få fråga min familj som en gång lämnade krig och förtryck. Handeln är en frihetsfråga lika mycket som en tillväxtfråga. När vapnen tystnar möts människor och utvecklar sig själva i mötet med andra människor. Tjänster och varor byts frivilligt, på en global marknad i takt med att freden sprider sig över världen. För en liberal finns det få saker som är finare. I det långa perspektivet går utvecklingen åt rätt håll, som vi nu står inför en liberal backlash i vår omvärld, som hotar just denna frihet. Den hotas av vänster såväl som av höger, av globaliseringskritiker, protektionister och populistiska nationalister. Regeringen vill stänga gränser och straffa det näringsgivande flyget. Och vill lämna EU och svika den fredliga gemenskap som garanterat vårt kaffe . Hur löser minskade möten våra framtida utmaningar? Ja, det är svårt att förstå. Men handeln är frihet, herr talman, och friheten måste försvaras. Den fria rörligheten på EU:s arbetsmarknad är en av unionens hörnpelare. Dessvärre kvarstår stora utmaningar. Inte minst gäller det tjänsters rörlighet över gränser mellan medlemsstaterna. Beräkningar visar att om medlemsstaterna fullt ut skulle genomföra den lagstiftning som redan finns på plats för att öka rörligheten för tjänster skulle EU:s bnp kunna stiga med . måste steg tas för att samla medlemsländerna bakom denna ambition och för att fullt ut skapa en inre marknad för tjänster. Jag vill därför yrka bifall till Liberalernas reservation 15 om tjänstedirektivet. Frihandel är grunden för vårt välstånd i och i de industrialiserade länderna, herr talman. Frihandel leder till en effektivare hushållning med resurser och till snabbare teknikspridning. Det är så vi sprider energieffektiva lösningar till nytta för både människor och klimatet. Vi står nu inför nästa generations gröna frihandel, och där har vi en skyldighet att riva handelshindren när det gäller klimatvänliga varor och tjänster. Oaktat president intentioner, herr talman, måste regeringen ta sitt ansvar och fortsätta att vara pådrivande för ett ambitiöst transatlantiskt handelsavtal mellan och . Vi behöver vårda och ratificera mellan och EU. Lika viktiga är de pågående handelssamtalen med och . Varje frihandelsavtal som sluts gynnar svenska företag, men det gynnar allra främst världens fattiga. Det är bekymmersamt att regeringens stödparti angriper flertalet av just dessa handelsavtal. Vi ser det i både från och från . För tids vinnande yrkar jag avslutningsvis bifall bara till reservation 1 och, som jag gjorde tidigare, reservation 15. 21 (KD): – det känns som om det var i går, för tiden går fort när man har roligt här i – hade vi i näringsutskottet en debatt om näringsfrågor. Jag tog där upp det faktum att i regeringen vet inte den ena handen vad den andra gör och tog exemplet välfärdsföretag, då särskilt inom vård och omsorg. Å ena sidan låter man ge förslag på vinstbegränsning i vård- och omsorgsföretag, å andra sidan åker sjukvårdsminister utomlands för att marknadsföra svensk vård tillsammans med Swecare. Det kan tyckas lite märkligt. Uppenbarligen vill man på något konstigt sätt begränsa området vård- och omsorgsföretag som man tycker att det är jättebra att exportera detta. Men det är en politik som inte hänger ihop på något sätt. är ett delstatligt bolag, för det är sammanslaget med olika intressenter och finansierat med riskkapital. Men det är staten som står för det som ett biståndsorgan, kan man säga, genom riskkapital. Där vill man skapa hållbart företagande. Ett exempel är företaget , som har byggt upp cancercenter på olika platser i världen. har man bland annat öppnat åtta cancercenter i och . Sedan kan man i och för sig ifrågasätta om svenskt statligt riskkapital ska hamna i icke demokratiska länder. Det handlar naturligtvis om att bygga upp demokratiska organisationer i dessa länder. Frågan är – och jag slänger ut den helt öppet – om det svenska statliga kapitalet ska användas där. Trade for aid, brukar man säga. Det är just hjälp till självhjälp som vi tycker att mycket av biståndspengar ska handla om, och då handlar det om just handel och export. Om vi fortsätter på området svenska aktörer inom välfärdstjänster vet vi att de håller internationellt hög klass och att de på många sätt är banbrytande. Ny medicinsk teknologi, innovation och nya behandlingsmetoder kan bidra till en positiv hälsoutveckling både lokalt och globalt. Och det ger sysselsättning, skatteintäkter och tillräckligt stort underlag för att göra nya medicinska landvinningar i dessa svenska företag. Som en följd av olika valfrihetsreformer i finns det företag , tack och lov, vars tjänster möter en stor efterfrågan utomlands. Men, herr talman, ett problem som är övergripande för dessa företag är möjligheten att använda hemmamarknaden som referens vid upphandlingar utomlands. De många politiska begränsningar som har byggts upp i denna sektor i har begränsat möjligheterna för dem att göra riktiga exportsatsningar, oavsett om minister eller är med eller inte. Välfärdstjänster måste på något sätt ses som lika självklart som att vi exporterar bilar, och har gjort , eller stål eller vad det nu kan vara. Den globala konkurrensens mekanismer är desamma oavsett vad vi handlar med. Här finns en stor potential för svensk välfärd att bidra till övriga världen. Utvecklingen av digitaliseringen av de flesta branscher går i en rasande takt. Digitaliseringen förkortar ledtider och förenklar affärer på många sätt. vet vi att nya komplikationer uppstår. Moment som rör tillgänglighet, säkerhet och juridik ställs i många fall inför drastiska förändringar, vilket ställer helt nya krav på verksamheter. Vården har på vissa områden kommit långt med digitaliseringen. Det finns tv-reklam om att man genom en app i mobilen kan få direkt kontakt med en läkare. Det är jättebra. Man behöver inte ens gå till vårdcentralen. Jag var på . Där har de utvecklat ett fantastiskt system för att via satellittelefon med mera nå människor som bor otillgängligt på den grönländska landsbygden. som vi har kommit långt med digitaliseringen på vissa områden har vi sackat efter på andra. Inom sjukvården och används till exempel fortfarande fax. Därför ska vi kanske inte föra fram att vi är förebilder i allt. Genom att underlätta och stödja export av vårdtjänster ökar möjligheten för svenska företag att etablera sig i andra länder, vilket bidrar till avkastningen och därigenom skatteinkomster i . Dessa intäkter kan användas till att förstärka den svenska välfärden och sjukvården och inte minst till att komma vidare i digitaliseringen och utvecklingen av nya tjänster och behandlingar. Vi vet att små och medelstora företag växer mest och ger flest jobb. Det är inget som säger att vi inte ska kunna utveckla detta även genom bättre handels- och exportinsatser. Men alla affärer börjar lokalt. Därför bör även exportrådgivningsinsatser vara lokalt och regionalt tillgängliga. Business har utvecklat ett nätverk med exportrådgivning över landet. Jag hoppas att det ska komma många små och medelstora företag till godo så att de kan få möjlighet att komma ut i världen med både produkter och tjänster inom vård och omsorg. Vi har även en potential att locka utländska patienter till för specialistvård. Vi kan bidra till att höja kunnandet i den svenska vården genom att läkare ser som ett attraktivt, spännande och bra land att arbeta och bo i. Vårdföretagarna förespråkar givetvis detta, men vi borde alla dela denna åsikt och se denna potential. 22 (S): Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. Globaliseringen innebär att världens länders ekonomier blir alltmer sammanflätade. För ett litet exportberoende land som är det viktigt. Exporten är en grundbult i vår ekonomi och skapar tillväxt, sysselsättning och ökat välstånd. När det gäller att nå den lägsta arbetslösheten i EU till 2020 spelar export en nyckelroll. Nyheterna präglas mycket av Trump och brexit. Vad ska hända? Trump vill föra in på en mer protektionistisk väg. Han är inte intresserad av frihandel utan vill att amerikanska företag ska handla amerikanskt. förhandlar nu om sitt utträde ur EU. Oron är stor för vad detta ska leda till för svenska företag. är fjärde största handelspartner. Många svenskar känner en oro för det som händer i vår omvärld. går det bra för . 150 000 fler människor har ett arbete att gå till sedan regeringsskiftet. Långtidsarbetslösheten är en av de lägsta i EU. Vi har 70 000 fler utbildningsplatser. Dessutom ökar direktinvesteringarna från utlandet. uppgår exporten till nästan hälften av bnp. Många exportföretag går bra, men en stor utmaning är att få fler små och medelstora företag att ta steget ut. Detta är en av prioriteringarna i regeringens exportstrategi. Problembilden för svensk export är att vi är beroende av export till länderna i vårt närområde. av svensk export går till EU. ser vi att av den förväntade tillväxten i världsekonomin kommer att ske utanför . Därför måste vi arbeta med att nå tillväxtmarknaderna där. av de svenska företagen exporterar, men det finns en enorm potential för små och medelstora företag att våga och vilja ta steget ut. Möjligheterna är stora, men det krävs insatser. Tack vare den tekniska utvecklingen och internationaliseringen kan även ett litet företag med rätt produkt sälja sin vara eller tjänst på den internationella marknaden. Eftersom många av de nya jobben tillkommer i just små och medelstora företag är det viktigt att dessa också ökar sin export. Studier pekar på att små och medelstora företag som börjar exportera också ökar antalet anställda. är en liten marknad, och för att svenska företag ska kunna växa och anställa behöver de fler kunder världen över. och kommer att fortsätta att vara viktiga marknader, men fler företag behöver också nå ut till de växande marknaderna i , och . När fler svenska företag ges möjlighet att exportera till växande ekonomier skapas fler jobb i . I exportstrategin finns det 22 konkreta insatser utpekade som regeringen nu arbetar med. Det är inte bara fokus på små och medelstora företag. Vi får inte glömma bort de stora exportföretagen i och deras möjlighet att vinna inte minst de stora affärerna på en global arena. Det betyder också mycket för svensk ekonomi. En viktig del i exportstrategin är att företag som vill ge sig ut i världen ska veta vart de kan vända sig lokalt. Föregående talare tog upp de regionala exportcentren. Detta förslag har blivit verklighet. Det finns sex regionala exportcenter runt om i , och fler är på gång. Regeringen har också tagit beslut om att stärka närvaron på viktiga marknader. Vi har öppnat generalkonsulatet i igen, och vi öppnar nya ambassader i , och . Business öppnar också utlandskontor i och . Det finns över 150 svenska företag representerade i , och många är framgångsrika. Ungefär 21 000 personer är sysselsatta i hela tack vare exporten till . Till denna siffra kan läggas lite fler än 13 000 personer som sysselsätts i kanadensiska bolag i . Exporten från till minskade dock . CETA är därför ett viktigt frihandelsavtal för , inte minst med tanke på att nu vänder sig inåt. är det mest ambitiösa, moderna och omfattande avtal som endera av parterna någonsin har slutit. Avtalet är brett och djupgående. Det omfattar bland annat tullar, tjänster, investeringar, handelsprocedurer, offentlig upphandling, immaterialrättsligt skydd, sysselsättning, miljö och hållbar utveckling. Avtalet medför att av tullarna mellan och avvecklas. EU och ges ökat tillträde till varandras marknader för tjänster och investeringar. kommer att underställas godkännande för ratificering. Regeringen kommer att lämna en proposition till . har som ett exportorienterat land stora intressen av att främja en fri och rättvis handel.