prot · H50937 · 2017-11-24 00:00:00 — Man ska inte vara så gammal att man endast bor där , för då kommer också hela den miljö som var tänkt på äldreboendet att falla. När jag nu har varit ute och besökt äldreboenden har jag också märkt att man blandar senildementa med andra som inte är senila, vilket gör att de som så att säga är friska i hjärnan men skröpliga i kroppen blir deprimerade. De trivs inte med att se dem som är så pass dåliga. Jag skulle säga att hela äldreomsorgen har blivit sämre på så vis att man inte längre har möjligheten med till exempel särskilda avdelningar, som man hade för bara ett tiotal år sedan. Man bygger inte det heller. Jag tror att vi borde fundera över hur vi kan bygga enklare och billigare som vi behåller kvaliteten för dem som bor där – det är ju därför vi bygger. Att komma dit i livet är inte värdigt. Man borde kunna få ett trygghetsboende av sitt liv om man behöver det. Det måste då sättas in saker på många områden, förutom vårt. Det kan gälla byggnormer och annat. Jag tror att vi måste trycka på och lyfta fram dessa frågor. Det måste byggas fler äldreboenden. Det är inte värdigt att människor sitter ensamma hemma och känner sig otrygga och har anhöriga som försöker slå knut på sig själva för att lösa allt. Så ska vi inte ha det i . 19 Statsrådet (S): Utvecklingen att antalet boendeplatser har minskat i stället för att öka pågick tydligt under Alliansens regeringstid. Den var känd även då, och trots att det parti som hade ansvar för dessa frågor ställde garantilöften som man gick till val på hände ingenting. Utvecklingen fortsatte att gå bakåt. Därför är jag glad över att de satsningar som vi har gjort har fått konkreta resultat. Jag håller dock med om att vi måste göra ännu mer inom detta område. De generella statsbidragen beror mycket på att kommunerna har efterfrågat dem. De vill undvika byråkrati, stuprör och så vidare. De känner sig själva kompetenta att använda medlen. Jag tycker dock att det är viktigt att vi som har ansvar på nationell nivå påminner om att om man har så mycket medel och så stort ansvar – för så är det – måste man också satsa på grupper som inte kan göra sin röst hörd eller organisera sig när behoven är som störst. Äldre, och inte minst personer med minnessjukdomar, har svårt att göra sin röst hörd. Kommuner har därför ett väldigt stort ansvar, och de medel som har avsatts till kommunsektorn är de största . Det är ojämnt i landet. Vissa kommuner har bra tillgång på äldreboenden och platser på äldreboenden medan andra har köer. Inom äldreomsorgen och i arbete ska alltid den äldres egen vilja och behov vara utgångspunkten. Väldigt många vill bo hemma så länge de kan, och ska de få göra det under bra former. Men många blir i stället fångar hemma när de inte får de insatser som de behöver eller när de tycker att erbjudandet om äldreboende kommer orimligt sent. Det kan också hända att de blir bedömda men ändå måste vänta. Jag har själv en mycket nära anhörig som har en minnessjukdom och bor på ett äldreboende. Min uppfattning från den erfarenheten och alla mina besök där är att personalen verkligen gör oerhört mycket för att det ska bli bra för de personer som behöver omsorgen. Men om det finns fler platser går det självklart att göra det mer flexibelt utifrån den äldres utgångspunkt. Detta är hur som helst en mycket stor fråga både nu och . Vi har ett behov , och vi har ett behov . De satsningar som vi gör fungerar. Jag tycker att det är bra att följa upp med utvärderingar, för då får man veta om en viss form funkar och kan satsa på den. Vad gäller de generella statsbidragen är det viktigt att påminna om att stora grupper, till exempel äldre som är skröpliga, har rättigheter som måste tillgodoses, och det är en gemensam fråga för alla. Jag är stolt över de stora statsbidragen, men jag är också väldigt mån om att de används till grupper som har stora behov, till exempel äldre. 20 (M): Ministern säger att boendena minskade även , och jag tror faktiskt att det är sant. Vi får dock påminna oss om den djupa ekonomiska krisen och om lågkonjunkturen som höll i sig väldigt . befinner vi oss i en lång högkonjunktur. Regeringen har dessutom höjt skatterna mycket. Att satsa på den här branschen borde vara ett gyllene läge. Vi ser att problemen växer. Man kan fråga sig hur det kommer att bli vid en lågkonjunktur. Bristen finns i 166 av 290 kommuner. Det här är inget problem som man löser nu eller ens ; det tar tid att bygga upp boenden. Jag tycker att man kanske skulle fundera över det system som finns för förskoleklasser, nämligen att kommunerna får betala om de inte håller sina löften. Så här borde det kanske vara även för de äldre. Precis som ministern säger är det inte värdigt att behöva vara fånge hemma när man är som mest skör och skröplig. Det blir även en enorm belastning för dem som ska sköta vården av dessa. Jag känner till vissa kommuner som till och med står med tomma platser. Det finns alltså en stor obalans. Att detta är en kostnadsfråga för kommunerna kan vi heller inte bortse från. Det är billigare att ha de gamla boende hemma, även om kvaliteten blir låg. Vi måste lyfta upp frågan på många plan. Det behövs billigare och bättre boenden men även enklare boenden som dock har god kvalitet, för det ska vi ha för den som är gammal och verkligen är i behov av samhällets insatser. De gamla har inget annat att tillgå. 21 Statsrådet (S): Detta är en angelägen debatt. Som jag ser det valde ni att sänka skatterna. Vi väljer att satsa på välfärden, inte minst på detta område. Det gäller både äldreomsorg och äldreboenden men även stora statsbidrag. Frågan är oerhört stor. Det handlar om tillgång på platser. Jag är väldigt angelägen om att problemet blir löst på såväl kort som lång sikt. Jag tycker att det är bra att vi har en samsyn om det stora behovet här. Jag är också glad över att de satsningar som vi redan har gjort har fått resultat, men vi behöver göra mer. Vad vi än gör ska vi ha de äldres behov för ögonen. Jag hoppas att möjligheter till ett steg före traditionella äldreboenden kan underlätta. Det kommer inte att lösa alla problem, men det kan underlätta för vissa. Jag håller med om att vi också behöver tänka på nya sätt och få in olika idéer om detta. Men framför allt behövs medel, planering och ansvar. Överläggningen var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2017/18:65 om åtgärder inför nästa lågkonjunktur 22 Finansminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen vidtar för att rusta inför nästa lågkonjunktur. När finanskrisen inleddes hade betydande överskott i de offentliga finanserna. Dessa användes sedan till att stimulera ekonomin under krisen, vilket var korrekt ur ett stabiliseringspolitiskt perspektiv. Dock fortsatte den borgerliga regeringen att sänka skatten för lånade pengar efter att krisen var över. Underskotten ökade –2014 som konjunkturen vände upp. var underskottet i de offentliga finanserna , vilket var ett nästan så stort underskott som 2009, alltså under själva finanskrisen. För tredje gången av tre möjliga lämnade en borgerlig regering efter sig stora underskott i de offentliga finanserna. Sedan regeringen tillträdde har detta underskott vänts till ett stort överskott. De offentliga finanserna är starka och har visat överskott alla år, som vi har gjort angelägna investeringar i välfärden för att täppa igen de revor i välfärden som den förra borgerliga regeringen lämnade efter sig. Dessutom har visat att satsningar på välfärden och offentliga investeringar är mer effektiva för att snabbt öka tillväxten och sysselsättningen än generella inkomstskattesänkningar. Jag kan konstatera att tack vare regeringens politik nu står väl rustat inför nästa lågkonjunktur. De tre gångna åren har regeringen konsekvent satt investeringar i det hållbara samhällsbygget före ofinansierade och orättvisa skattesänkningar. Regeringen har fört en genomtänkt politik för att vidga flaskhalsar på arbets- och bostadsmarknaden. Ansvar för statsfinanserna har präglat reformpolitiken, och syns resultaten tydligt. Vi föreslår att , eller av bnp, ska användas till att betala av på statskulden . Statsskulden i förhållande till bnp är nu tillbaka på samma nivå som 1977, vilket ger utrymme att dämpa konjunkturnedgången när den kommer. Det är viktigt att vi fortsätter att betala av på statsskulden så att vi rustar oss för sämre tider. Det är så marginaler i nästa lågkonjunktur byggs upp, inte genom ofinansierade skattesänkningar. bedömer vi att ca kan användas till viktiga strukturreformer för att stärka den svenska modellen. Det är bra att även nu ser att behovet av välfärd ökar och att det är viktigt med en mer långsiktig finansiering av välfärden. När befolkningen växer, med fler barn och fler äldre, krävs gemensamt finansierade investeringar i sjukvård, äldreomsorg, förskola och skola. Det är just det vi satsar på i budgetpropositionen . 23 (M): Vi har kunnat läsa om finansministerns eventuella partiledarambitioner i bland annat . Jag är den förste att ha stor förståelse för att en person som har stora politiska ambitioner också måste tillfredsställa många grupper. Men jag kan inte tävla i politisk retorik och politiska floskler med finansministern, utan vill i stället ställa finansministern till svars, inte för olika historiska skeenden, utan för det förlopp som finansministern nu är ansvarig för. Det handlar om skötseln av de offentliga finanserna. För att vi ska ha en bra och kvalificerad debatt som höjer sig över sådant som man kanske säger när man talar på exempelvis en SSU-utbildning har som ska utvärdera och följa regeringens arbete. Jag ska nu redovisa en del av vad de har framfört. skriver: ”Det nuvarande överskottsmålet, om ett överskott på av BNP över en konjunkturcykel, gäller . ESV:s slutsats är att överskottsmålet inte nås. En ny lägre målnivå ska gälla . Inte heller denna målnivå nås enligt nuvarande prognos.” Regeringens eget organ, , skriver: ”Regeringens aktiva finanspolitik är inte välavvägd. Med hänsyn till konjunkturläget och överskottsmålet borde politiken vara betydligt mer åtstramande.” skriver under rubriken ”Svårt att hitta stöd för ofinansierade åtgärder 2017”: ”Det finansiella såväl som det strukturella sparandet i offentlig sektor ligger under målnivån för överskottsmålet. – – – Regeringen presenterar inga argument för att … försvaga sparandet 2017. Åtgärderna i budgetpropositionen bidrar till att sparandet försvagas 2017. anser därför att det är svårt att hitta stöd i det finanspolitiska ramverket för att vidta ofinansierade åtgärder 2017.” skriver: ”Regeringens kraftigt underfinansierade budget bedöms inte ligga i linje med överskottsmålet.” Finansministern höll här ett inlägg om hur hon ser på den historiska utvecklingen i . Den beskrivningen är gravt felaktig. Jag kan hänvisa till vad socialdemokrater själva har anfört, till exempel . Den utvärdering som Socialdemokraterna gjorde på visade också tydligt hur det var den expansiva och oansvariga politik man bedrev som ledde fram till krisen . Alliansregeringens finansminister har i stället belönats som bästa finansminister och prisats för sätt att klara av den förra lågkonjunkturen och krisen. Räcker det verkligen att ha en finansminister som försöker skriva om historien och förvränga det förflutna? I finansministerns svar finns ingenting om hur man ser på den mycket omfattande myndighetskritik som riktats mot finansministerns sätt att sköta offentliga finanser. Enligt , , och sköter inte de offentliga finanserna i enlighet med det finanspolitiska ramverket. Det vore klädsamt av finansministern att i stället för att bara försöka revidera eller skriva om historien ta ansvar för den situation som råder. När vi gick in i lågkonjunkturen 2008 hade vi drygt 3 procents sparande som andel av bnp i de offentliga finanserna. har vi , det vill säga en tredjedel, och finansministern är underkänd av samtliga expertmyndigheter. 24 Finansminister (S): När man lyssnar på kanske man ska påminna sig om att han efter att ha jobbat på lämnade efter sig ett underskott på . Det är det största underskott som vi har haft i sedan budgetsaneringen . hänvisar till finanskrisen –2009. Som jag sa i mitt interpellationssvar är det inte dit jag riktar kritiken mot hur skötte statsfinanserna, utan det handlar om vad man gjorde 2012−2014, då man fortsatte att sänka skatten på lånade pengar, trots att konjunkturen vände uppåt. Enade expertmyndigheter har också varit tydliga med att man då satt i lånade för mycket för att sänka skatten. Om vi tittar runt i världen och ser på vad internationella bedömare tycker om svensk ekonomi ser vi eniga bedömningar från , och . Man bedömer att regeringens politik är väl avvägd. Vi betalar av på statsskulden med men tar också itu med de problem som har här och . Det är ett sätt att sköta statsfinanserna som röner uppmärksamhet utomlands, men inte på det sätt som tycks se på det. Det handlar i stället om att vi har ordning och reda och tar itu med de problem som vi ser. I ett läge där polisen inte hinner utreda brott, där gravida kvinnor oroar sig för om de ska få plats på BB när det är dags att föda och där föräldrar oroar sig för om barnen lär sig tillräckligt mycket i skolan ska naturligtvis en ansvarsfull regering ta itu med de problemen, som man samlar i ladorna inför nästa lågkonjunktur. Det har vi gjort under den här mandatperioden genom att betala av på statsskulden . 25 (M): Jag förstår att finansministern vill byta samtalsämne och ha en bredare politisk diskussion. Det är i linje med att ha politiska ambitioner, och det är också givetvis i linje med att försöka kringgå den diskussion som det här handlar om. säger att finansministern inte klarar av att sköta sitt uppdrag i enlighet med det finanspolitiska ramverket. säger att finansministern inte klarar av att sköta sitt uppdrag i enlighet med det finanspolitiska ramverket. säger att de inte hittar något stöd för den expansiva politik som regeringen bedriver. konstaterar mycket tydligt att finansministern inte klarar av att bedriva budgetpolitik i enlighet med det finanspolitiska ramverket. En finansminister som är underkänd av , , och talar givetvis inte gärna om sitt ansvar för offentliga finanser. Men att ta ansvar för offentliga finanser är kärnuppgiften för en finansminister. försökte trolla bort korten genom att säga att tidigare regeringar också fick kritik. Ja, det är därför man har den här typen av myndigheter. Men inte en enda gång konstaterade att tidigare regerings politik inte skulle ha varit välavvägd eller inte skulle ha skötts i enlighet med det finanspolitiska ramverket. Det är bara som har blivit underkänd av , ingen annan. Jag förstår vidare att finansministern gärna försöker trolla bort korten genom att prata om överskott och underskott på ett så enkelt sätt som möjligt. Det är klart att man ska ha underskott i lågkonjunktur och överskott i högkonjunktur. Men finansministern vet givetvis om att det är lite mer komplicerat än så. Ekonomin ska stimuleras när det som kallas outputgap är negativt, det vill säga när vi har outnyttjade resurser i ekonomin, och den ska stramas åt när vi har positiva outputgap, vilket betyder att vi använder resurserna mer än vad som är brukligt i ekonomin. Enligt inträffade brytningen från negativa till positiva gap . Även enligt och inträffade den . Enligt det egna departementet inträffade den . Det var rimligt att bedriva en stimulerande eller något stimulerande politik så länge outputgapen var negativa. Därefter ska man givetvis bedriva en åtstramande politik, och är . Men samtliga myndigheter bedömer att finansministern bedriver en alltför expansiv politik. Detta betyder att inget av det sa stämmer. Det var alltså inte så att var inne i en stark tillväxt under de år finansministern hänvisar till. Vi hade negativa outputgap, vilket enligt all gängse ekonomisk teori betyder fortsatt läge för mild eller i viss mån till och med relativt kraftfull stimulans av ekonomin. Det finansministern sa stämmer helt enkelt inte. Så låter det när en finansminister vill trolla bort korten och förenkla diskussionen på ett sådant sätt att man möjligtvis kan ta politiska poäng men på inget sätt kan vinna trovärdighet hos en etablerad ekonomskara. Det är också därför , , och säger att den politik som regeringen bedriver inte är förenlig med det finanspolitiska ramverket. Den här diskussionen vill finansministern uppenbarligen inte ha. Hon vill ha en mer blandad och allmän politisk debatt där man kan säga saker som låter bra. Men det räcker inte som finansminister att säga saker som låter bra. På axlar vilar ansvaret för de offentliga finanserna, de skyddsvallar vi behöver när nästa kris slår till. Där är sanningen att vi inte ens en gång har en tredjedel av de skyddsvallar vi hade , och 2008 klarade vi oss knappt ändå. 26 Finansminister (S): Jag måste ändå påminna om hans egen historia och den moderata historien när han eldar upp sig på det här sättet. talar om outputgap. Det finns något som heter strukturellt sparande. Det är absolut så att man ska bedriva en finanspolitik som tar hänsyn till konjunkturen. Man kan inte bara titta på överskott och underskott. Det är därför man har det strukturella sparandet. Det är precis det som vi följer, inte minst i det nya finanspolitiska ramverket. Där kunde vi konstatera att det under tid på fanns ett mycket stort strukturellt sparande, även när man tar hänsyn till konjunkturen, och det lämnade man efter sig. Det som hände när jobbade på var att statsfinanserna försämrades , i högkonjunktur, i lågkonjunktur och även när konjunkturen förbättrades. I takt med att konjunkturen förbättrades ökade underskotten under tid. Så kan man inte bedriva ekonomisk politik. Man kan inte öka underskotten och låna till skattesänkningar år . Det som tar stryk och då skadas är välfärden. Här finns en ideologisk skillnad mellan moderater och socialdemokrater. Vi socialdemokrater värnar välfärden, och därför värnar vi också statsfinanserna. Det är därför som vi socialdemokrater alltid när vi har haft regeringsställning har tagit ansvar för statsfinanserna och inte gjort som moderater har gjort alla de de har suttit i regeringsställning, lämnat stora underskott efter sig i statsfinanserna. Så gör vi naturligtvis också . säger att jag inte vill tala om ämnet. Ämnet är statsfinanserna. Här sa jag tidigare och säger igen: Regeringen har betalat av på statsskulden. Vi har fått ned statsskulden till den lägsta statsskulden . Vi har gjort det genom att föra den stramaste finanspolitiken sedan budgetsaneringen. Självklart kommer vi socialdemokrater att fortsätta att ansvara för statsfinanserna när vi har möjlighet att ansvara för dem. Så gör vi i den här budgeten, och så har vi avsikt att göra framöver på samma sätt som alla mina socialdemokratiska finansministerföreträdare har gjort. Bryr man sig om välfärden tar man ansvar för statsfinanserna. 27 (M): Jag oroar mig för att finansministern inte riktigt vet vad hon talar om. Det är givetvis en stark sak att säga. Finansministern nämner här att det är det strukturella sparandet man ska bedöma. Det är just för att det strukturella sparandet i högkonjunktur är negativt som finansministern får kritik från de här myndigheterna. Enligt de här myndigheterna har finansministern ett negativt strukturellt sparande i högkonjunktur. Finansministern säger: Det är viktigt att ha ett positivt strukturellt sparande i högkonjunktur. Men hela expertmyndigheternas kritik bygger på att det strukturella sparandet minskar trots högkonjunkturen. Det är helt omöjligt att få ihop finansministerns logik i detta. Finansministern säger vidare att alliansregeringen inte hade några överskott . Alliansregeringen hade när vi gick in i krisen av bnp i överskott. Finansministern har i den här starka högkonjunkturen , det vill säga en tredjedel av det överskott som alliansregeringen hade när vi gick in i krisen . Det stämmer alltså inte heller, herr talman. Finansministern sa tidigare att vi i alliansregeringen var underkända av . Det stämmer inte heller. Det som däremot stämmer, herr talman, är att , , och säger att den här regeringen inte lever upp till det finanspolitiska ramverket. Det stämmer inte heller, som finansministern hävdar, att konjunkturen skulle ha varit väldigt stark efter 2012. Hennes eget departement bedömde att vi hade negativa outputgap på 2014. Det är inte ett starkt konjunkturläge. Det är ett svagt konjunkturläge. Det är en bedömning som själv gjorde och som finansministern knappast kan underkänna. Det är mycket förvirrande att här lyssna på finansministern. Det är mycket oroväckande för de skyddsvallar som ekonomin behöver. 28 Finansminister (S): har ett högt tonläge men lite på fötterna. Vi har ett helt annat ekonomiskt läge nu jämfört med när satt på . Det är för att vi har fört en oerhört stram finanspolitik hela vägen sedan vi tillträdde. Vi lade om den politik med ständigt ökande budgetunderskott som drevs. Det finns inte någon ekonom som menar att man ska öka underskotten när konjunkturen vänder uppåt, . Jag säger inte att vi hade högkonjunktur 2013, men konjunkturen var betydligt starkare än 2008, 2009. Då ska man inte fortsätta att låna till väldigt ineffektiva skattesänkningar. Ett annat problem med den moderata politiken var att man försökte få upp tillväxten och sysselsättningen genom stora generella skattesänkningar. har konstaterat att det inte är ett effektivt sätt att bedriva finanspolitik. Det är ett ideologiskt sätt att minska den gemensamma sektorn och möjligheterna att finansiera skola, sjukvård, äldreomsorg, polis och annat, om det är de ambitionerna man har. Men det är inte ett effektivt sätt att bedriva konjunkturpolitik. Det var kanske huvudsakligen en ideologiskt präglad politik man förde från på tid snarare än en politik för att förbättra konjunkturen. Det vi gjorde när vi klev in i regeringsställning var att lägga om politiken, sluta med de ofinansierade skattesänkningarna och se till att vi finansierade reformerna på ett ordentligt sätt. Det är ett arbete som har gett resultat. Det gör att vi trots den stora flyktingkris vi haft har lyckats ha överskott i statsfinanserna under hela mandatperioden. Bedömningen är att överskotten kommer att fortsätta att växa i takt med att ekonomin utvecklas. Men förr eller senare kommer lågkonjunkturen. Då är det viktigt att ha mycket i ladorna. Det är därför som vi har betalat av rejält på statsskulden. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2017/18:66 om svensk bnp-tillväxt 29 Finansminister (S): har frågat mig hur jag ser på utvecklingen när det gäller bnp per capita och vilka åtgärder regeringen vidtar med anledning av detta. Till att börja med vill jag tydliggöra att bnp per capita är en av flera indikatorer på utvecklingen av ekonomin och människors livskvalitet. Även till exempel hälsa, disponibelinkomst och utbildningsnivå är välfärdsindikatorer som regeringen följer. Med det sagt kan jag konstatera att bnp-tillväxten har varit hög i , och resursutnyttjandet är högre än normalt. har svensk tillväxt legat i topp fem i EU. För bnp per capita gäller att 2014–ökade bnp per capita . Under förra regeringen med på , 2006–2014, ökade däremot bnp per capita med – . Så även den ökningstakten har plockat upp farten ordentligt. I regeringens prognos återgår konjunkturen till ett mer balanserat läge . Det innebär att bnp per capita ökar i en mer normal takt framöver. En fallande andel befolkning i arbetsför ålder bidrar också till en mer normal tillväxt i bnp per capita. En sådan demografisk trend har pågått , och den väntas fortsätta framöver. Arbete och produktivitet är centralt för utvecklingen av bnp per capita. Alla som kan arbeta ska arbeta och bidra till välståndet i landet. Vi har sedan den här regeringen tillträdde sett att arbetslösheten har minskat och att allt fler är sysselsatta. har högst sysselsättningsgrad i EU, och regeringens prognos är att den fortsätter att öka.