prot · H409105 · 2017-05-04 00:00:00 — Vi vet hur tufft det kan vara att behöva vara på hugget och debattera . Jag vill också instämma i egna reflektioner om att hon kanske var något negativ i stora delar av sitt anförande. Det är nog viktigt att ändå konstatera att det är oppositionens uppgift att driva på en regering som möjligen ”redan jobbar med” vissa frågor men som inte jobbar med dem tillräckligt snabbt, tillräckligt omfattande eller riktigt på rätt sätt. Vi i Alliansen har högre krav på vad som ska hända i svensk utbildningspolitik, och vi har till stora delar också idéer och förslag som skulle kunna innebära viktiga reformer som skulle behöva komma på plats mycket snabbare. skolminister har varit ansvarig för skolan i snart . Trots något som såg ut som en räddningsplan kan vi konstatera att inte mycket har hänt. Dagarna har gått, och regeringen har skruvat lite här och var i systemen, men några betydande reformer för att förstärka och förbättra svensk skola har det tyvärr inte blivit. Skolväsendet – grund-läggande om utbild-ningen, Skolväsendet – lärare och elever och Skolväsendet – över-gripande skolfrågor Men det var i och för sig väntat. Man lade alla ägg i en korg och visade på att alla skolans utmaningar skulle lösas av . Därför var det inte så konstigt att inte bara Alliansen utan även många med oss hade ganska höga förväntningar på vad skulle föreslå. Kommissionen har förvisso lämnat flera intressanta förslag, som jag kommer att återkomma till . Men med facit i hand kan vi ändå konstatera att den här regeringens mandatperiod innebär fyra förlorade år för svensk skola. Vi var många som både höll andan och blev väldigt glada när vi fick de viktiga styrkebeskeden . Det var väldigt roliga resultat i både och Timss. Vi har mycket kvar att göra, men det var ändå en viktig vändning. Resultaten bekräftade att Alliansens reformer för mer kunskap i skolan – som Socialdemokraterna ofta har ofta kritiserat oss för och som de också har reserverat sig mot här i kammaren – nu börjar verka och stärka elevernas kunskaper. De årskullar som deltog i och Timss 2015 var de första elever som gick i skolan när de större alliansreformerna trädde i kraft. måste svensk skola fortsätta att ta välbehövliga kliv framåt. Det måste vara ett slut för skolor som år ut och år in inte klarar av sitt uppdrag. Vi välkomnar därför förslag om att regionalisera skolmyndigheterna, så att de kommer närmare lärarna, närmare rektorerna och närmare eleverna. Men vi moderater tror inte att det räcker. Alla elever – oavsett efternamn, bostadsadress eller familjebakgrund – har rätt till en skola som håller en hög kvalitet och som har lika höga förväntningar på alla elever. Jag är väldigt ledsen över att behöva konstatera att det inte ser ut så . Det finns skolor där inte ens hälften av eleverna får behörighet till gymnasiet. Det är lika mycket ett svek som en utsortering till arbetslöshet, till utanförskap och i allra värsta fall också till kriminalitet. Detta är inte värdigt ett som för det första ska hålla ihop och för det andra ska konkurrera just med kunskap. I ska alla barn och elever i alla våra skolor bli bemötta med inställningen: Det spelar mindre roll varifrån du kommer och en större roll vart du är på väg. Därför säger vi stopp till skolor som, år ut och år in, inte klarar sitt uppdrag. Det är därför helt avgörande att våra skolmyndigheter, särskilt Skolinspektionen, får ett helt annat fokus i sitt myndighetsuppdrag. Det föreslår vi i dagens betänkande. Granskningarna måste utgå mer från arbetet i klassrummen och mindre från om rätt dokument finns i rätt pärm på rektorns rum. Det innebär också helt andra befogenheter för myndigheten att gripa in och sätta stopp för skolor som inte gör det de ska: ge alla elever en utbildning som håller en hög kvalitet. Vi vill även se en förändring av . Vi vill se mer av en skolutvecklande myndighet, som har muskler och resurser att stötta skolutvecklingen när många elever inte får det stöd de behöver. Ett annat, men inte lika glatt, besked som kom var att det fanns skolor där flickor och pojkar separerades i undervisningen. Vi var många som reagerade på det, inklusive jag själv. Det gjorde glädjande nog även utbildningsministern. Det gladde mig mycket. Det fanns en samsyn från politikens sida om att huvudregeln ska vara att flickor och pojkar ska ha undervisning tillsammans i svensk skola. Men i efterhand kan vi konstatera att regeringen och utbildningsministern inte var beredda att göra den förändring av skollagen som krävs. Därför är jag glad över att en majoritet i utbildningsutskottet slår fast att en sådan förändring är direkt nödvändig. Det är nu upp till regeringen att följa beslut och sätta stopp för den tolkning av skollagen som Skolinspektionen har gjort, som innebär en sanktionering av en regelbunden separering av flickor och pojkar i undervisningen. Skolväsendet – grund-läggande om utbild-ningen, Skolväsendet – lärare och elever och Skolväsendet – över-gripande skolfrågor När vi står här börjar våra elever närma sig slutet på sina terminer. Det är uppsatser som ska skrivas. Det är projektarbeten som ska slutföras. Men det är också då kunskaper ska mätas, bedömas och dokumenteras. Många är de elever som just nu gör, som har gjort och som kommer att göra de nationella proven. Men tyvärr har vi under terminen fått se både tv-program och nyhetsrapportering – det var inte länge sedan senast – om något som hotar hela legitimiteten för de nationella proven. Det är det omfattande fusket, som det verkar vara svårt att få stopp på. Att proven, som ska vara ett instrument för att mäta vad eleverna kan och inte kan, läcks och sprids är ett problem som vi moderater tar på stort allvar. Att har förtydligat sina råd är en bit på väg men långt ifrån tillräckligt. Det vi behöver är digitaliserade och externt rättade nationella prov. Här säger vi från Alliansen: Det räcker inte att presentera att detta ska vara klart till 2022. Det är för långt bort. Reformer ska självklart sjösättas med både eftertanke och respekt för professionen, men som går riskerar vi att sänka både rättssäkerheten och legitimiteten för de nationella proven. Digitaliserade och centralt rättade prov innebär också en annan stor vinst, nämligen en minskad administrativ börda för lärarna. Det ger lärarna möjlighet att fokusera mindre på administration och mer på kunskapsuppdraget. Jag måste ärligt säga att jag väldigt ofta möter lärare som frågar: Vad väntar vi på? Varför ska vi behöva vänta på en fullt utbyggd digitaliserad skola till 2022? Här får nog regeringen tugga i sig att det faktiskt är så att vi ska och bör ha högre krav på när digitaliseringen ska genomföras. Politik handlar i mångt och mycket om prioriteringar. Låt oss därför leka med tanken att regeringen hade prioriterat att ta reda på hur våra nordiska grannländer arbetar med digitaliserade prov i stället för att lägga tid och kraft på att ändra namn på lov. Min gissning är att vi då hade haft detta på plats långt mycket tidigare än 2022. Jag lovade i början av mitt anförande att återkomma till syn på förslag. Jag vill å hela mitt partis vägnar rikta ett varmt tack till ledamöter, som jag vet har jobbat hårt med att vrida och vända på svensk skolas problem, utmaningar och möjligheter. har kommit fram till flera förslag som svensk skola är i ett stort behov av. Det handlar inte minst om bättre fungerande och mer närvarande myndigheter, ett aktivt skolval och stärkta förutsättningar för lärares och skolledares kompetensutveckling och karriärmöjligheter. Det ska bli spännande att se hur regeringen väljer att förvalta och utveckla dessa förslag. Jag kan lova att vi moderater kommer att vara en konstruktiv samtalspartner i dessa frågor, som vi anser är viktiga att jobba vidare med. Skolväsendet – grund-läggande om utbild-ningen, Skolväsendet – lärare och elever och Skolväsendet – över-gripande skolfrågor Men det finns också delar där vi anser att hade behövt komma längre och vara skarpare i sina förslag. En bra skola börjar med det som sker i klassrummet. Därför måste lärarutbildningen förbättras, så att fler väljer att slutföra den i stället för att hoppa av eller att välja en annan utbildning. Vi vill fördubbla den lärarledda tiden på utbildningen för att stärka kvaliteten och modernisera utbildningen, så att alla lärare får med sig kunskaper om metodik och pedagogik i en digital skolmiljö, specialpedagogik, andraspråksinlärning och inte minst ledarskap – det är kanske det allra viktigaste. Jag saknar också förslag som på allvar möter den brist på lärare som vi har – och den kommer att förvärras framöver. Det handlar inte minst om att ta bort de regler som stänger alldeles för många dörrar till läraryrket. Det har vi inte råd med. Min förhoppning är därför att arbete är startpunkten för en ny fas för svensk skola. Med reformer för mer kunskap i skolan kan utvecklingen vändas och alla skolor bli bra skolor att välja mellan. Men det kräver en modig regering som släpper sin prestige och som vågar lyssna på de signaler som vi har skickat från kammaren till regeringen under . Det handlar om fler förstelärare, en tidig skolstart och om att utöka undervisningstiden i viktiga ämnen, som matematik och idrott. Det är bara några förslag. Det har snart gått vi fick en ny utbildningsminister. Tiden för att lägga fram några betydande reformer för mer kunskap i skolan börjar rinna ut. Jag kan konstatera att facit så här långt mest är en fortsättning av Alliansens skolpolitik, vilket i och för sig gläder mig, men svensk skola behöver mer. Vi behöver fler skickliga lärare. Vi behöver mer tid mellan elever och lärare. Vi behöver skolstart , större insatser för att nyanlända elever ska lyckas bättre i skolan och, framför allt, ett stopp för skolor som år ut och år in inte klarar av sitt uppdrag. Det blev inte mycket av detta från denna regering, vilket är synd. Ett växande och välmående kräver en skola som ger alla elever rätt förutsättningar för lärande och kunskap från dag ett i skolan. För att detta ska bli verklighet krävs både en politisk vilja och ett politiskt mod att förändra det som inte fungerar och se det som har en potential att bygga oss starkare. Detta mod har regeringen tyvärr inte vågat visa, och mandatperioden riskerar därmed att gå till historien som fyra förlorade år för svensk skola. Det är något jag verkligen beklagar. 21 (S) replik: Ordningen i är sådan att om inte jag begär replik på blir det inget replikskifte här inne i kammaren, och det måste vi väl ändå ha när vi ska debattera skolväsensbetänkandet. Jag vill gärna korrigera en sak. Jag vill inte påstå att jag var negativ. Däremot skulle jag kanske inte tolka att det finns öppna dörrar och ett påhejande av regeringens politik. Det går ju inte att komma ifrån, , att digitaliserings- och programmeringsuppdraget till och en förändring av läroplanen är inte något som är på gång; det presenterades . En översyn av legitimations- och behörighetsreformen kommer . Det är inte många veckor kvar. Skolväsendet – grund-läggande om utbild-ningen, Skolväsendet – lärare och elever och Skolväsendet – över-gripande skolfrågor När det gäller fjärrundervisning, som många av oss i utskottet har ett stort engagemang för, får vi vänta till . Då presenterar utredaren ett förslag. Ett systematiskt kvalitetsarbete för att se till att skolor inte år ut och år in går med så pass dåliga resultat och många obehöriga elever att det inte borde vara möjligt kan se ut på olika sätt. Man skulle kunna lägga ned skolan, vilket kan antas vara ett enkelt sätt. Men att jobba med ett systematiskt kvalitetsarbete genom Samverkan för bästa skola visar sig så här långt vara framgångsrikt. Jag vet inte hur ser på Samverkan för bästa skola. Det är dock ett arbetssätt som myndigheterna har haft. Jag tror verkligen att vi skulle kunna utveckla detta mycket mer. Att regionalisera skolmyndigheterna är heller inget som har inväntat för att kunna göra, utan en utredare är redan tillsatt. Jag vill fråga hur hon och tänker om vinster och reservation 13 i UbU19. Polletten tycks uppenbarligen ändå ha trillat ned hos när det gäller svenska folkets rättmätiga ifrågasättande. Vi betalar tillsammans skatt och plockar sedan ut verksamhet snarare än vinster. Jag undrar om jag har förstått förslaget rätt: Fristående aktörer får driva skolor och gå med vinst. De får plocka ut vinst, men när det går dåligt ska staten ta över huvudmannaskapet. Sedan kan skolan komma tillbaka och ta ut nya vinster. 22 (M) replik: Det finns en hel del som är positivt i det som säger, men det finns även en rad punkter där den återkommer med tio utredningar. Det innebär i praktiken att vi kommer att stå med regeringens facit efter , som i mångt och mycket visar fyra förlorade år för svensk skola. nämner en rad frågor där vi moderater vill gå längre. Vi har bättre förslag, vilket är skillnaden. Fjärrundervisningen skulle kunna vara ett fantastiskt förslag. Tekniken och svenska lärare har gått längre än lagstiftningen, som inte kan matcha dem. Detta innebär konkret att när vi nu här i kammaren ska få en lagstiftning på plats väljer , med socialdemokrater och miljöpartister i spetsen, att dra utvecklingen tillbaka. Det som tekniken möjliggör och det som svenska lärare genom sin kompetens har utvecklat ger man inte någon möjlighet till. Man anser nämligen inte att alla ämnen ska vara tillgängliga i fjärrundervisningen. Detta är ett ypperligt exempel på när vi i Alliansen inte är nöjda med vad regeringen kommer med. Det behöver göras mer. Vad regeringen gör är att lägga en hämsko på utvecklingen i . Vi har ju stora utmaningar. Det gäller inte minst för små skolor ute på landsbygden, som nu faktiskt lämnar åt sitt öde trots att det finns lösningar. Vi har så stora brister, vilket borde veta, att vi behöver hitta alla möjliga lösningar. Det är vår ingång. Min fråga till är: Varför stoppar ni dessa möjligheter? 23 (S) replik: och hela oppositionen vet mycket väl att möjligheten till fjärrundervisning inte är begränsad till vissa ämnen. Det pågår en försöksverksamhet ända i vilken man kan ha fjärrundervisning i samtliga ämnen. Frågan handlar om möjligheten att göra detta på entreprenad med olika kommunala huvudmän. Skolväsendet – grund-läggande om utbild-ningen, Skolväsendet – lärare och elever och Skolväsendet – över-gripande skolfrågor Jag kan hålla med om att detta känns krångligt, men alla vi som sitter i denna kammare och är lagstiftare vet att lagstiftning och inte minst det kommunala självstyret är ganska komplext. Jag tycker inte att vi ska fördumma varandra i diskussionen utan erkänna att förslaget är komplext. Hur många ämnen ska en liten elev kunna ha med en lärare på distans, till exempel? Har man ett huvudansvar för eleverna i den egna kommunen? Vilket ansvar kan man förväntas ta för elever i andra kommuner? Detta är frågor som ställs på sin spets när man talar om fjärrundervisning. Jag understryker å hela majoritetens vägnar att vi väldigt gärna vill göra mycket mer än vad utredning gav oss beredningsunderlag till. hoppas jag att vi får en bra utredning för detta. Programmering och teknik som ett eget ämne, framsteg i fjärrundervisning, översyn av legitimations- och behörighetsreformen, regionaliserade skolmyndigheter – det finns en hel del som händer. Vi behöver inte vänta på någon skolkommission. Jag hoppas verkligen på avslutande ord om att ta seriöst på så att vi på riktigt kan fundera över hur den kan hjälpa oss framåt. Jag hoppas också att jag kan få ett svar på frågan om syn på vinst i skolan. Förstår jag det rätt? Man ska först kunna driva en skola och ta ut vinst. När det går tillräckligt dåligt ska staten ta över huvudmannaskapet, och då får man inte ta ut vinst. När skolan sedan går tillräckligt bra igen kan man ta tillbaka sin skola, och man får åter gå med vinst. Har jag förstått inställning till vinst i skolan rätt? 24 (M) replik: En annan sak från som jag tycker är absolut mest positiv är att den enhälligt fastställer att vi har ett fristående skolsystem och att det ska finnas kvar. De fristående skolorna ska fortsätta finnas. Det gör att jag har en förhoppning, om än liten, om att vi ska kunna lägga vinstdebatten åt sidan och i stället fokusera på det som är viktigt, nämligen att ha kvalitet i svensk skola. Det är precis vad det handlar om. Vi ska ha bra skolor. Det har tyvärr valt att fokusera för lite på, vilket har varit en del av vår kritik. Valet ska bara stå mellan bra skolor. Vi säger när det gäller våra kunskapskontrakt att om en fristående skola inte håller tillräckligt hög kvalitet ska det heller inte vara möjligt att ta ut någon vinst. Det är alltså helt korrekt. behöver vi fokusera på det aktiva skolvalet, som också en enig skolkommission lägger fram som förslag. Det har inte minst vi moderater drivit . Jag tror att är medveten om det. Att ta bort möjligheten till ett aktivt skolval genom att lägga till ett lotteriförslag är något som vi aktivt och konsekvent kommer att arbeta emot, vilket jag lovar här och . Vi kommer att vara konstruktiva i alla de delar som vi ser leder svensk skola framåt, men förslaget om lottning till skola är ett förslag som vi inte kommer att stödja. Vi tror nämligen inte att barn ska vara del i ett lotteri. I den delen är beskedet tydligt. Det känns positivt att det verkar finnas en majoritet i kammaren som är emot förslaget om lottning. Skolväsendet – grund-läggande om utbild-ningen, Skolväsendet – lärare och elever och Skolväsendet – över-gripande skolfrågor När det gäller övriga delar om aktivt skolval, kompetensutveckling för svenska lärare och annat kommer vi att vara mycket konstruktiva samarbets- och samtalspartner. Det kan jag lova . (forts. § 12) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. 25 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av närings- och innovationsminister , justitie‑ och migrationsminister , kultur- och demokratiminister och statsrådet . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Närings‑ och innovationsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Villkoren för svenska företag 26 (M): frågade tusentals företagare hur de ser på villkoren för att starta och driva företag i . Två av tre säger att det har blivit svårare och krångligare . , blott en av hundra företagare, säger att det har blivit enklare. Det är ett klart underbetyg till regeringen, ett rimligt sådant sett till många av de besked och beslut som har kommit. Det har blivit dyrare att anställa och mindre lönsamt att jobba. Det är flygskatt, lastbilsskatt och en hel del andra reformer. Med anledning av detta, herr talman, vill jag fråga näringsministern vad han tror är skälet till att landets företagare ger regeringen ett så kraftigt underbetyg för näringspolitiken. 27 Närings- och innovationsminister (S): Tack, , för frågan! Om man tittar på utvecklingen i svensk ekonomi men också företagandet i ser man att det är otroligt bra drag i svenskt näringsliv just . Det har skapats 200 000 nya jobb, 114 000 av dem i privata företag. Det kanske mest glädjande är att arbetslösheten har sjunkit från till . Mest har arbetslösheten sjunkit för unga människor. Det var det fokus vi i regeringen hade, så vi är tacksamma för det. Det vi gör är att vi jobbar brett med näringspolitik utifrån ett investeringsperspektiv eftersom vi vet att när det byggs bostäder, när man renoverar och underhåller järnvägen, när man bygger ut bredbandet och skapar bättre utbildningsmöjligheter, då skapas det också fler jobb i ekonomin. Det är den näringspolitiken som levererar ett gott resultat just . 28 (M): Rätt är att konjunkturen går bra och att det går bra för många svenska företag. Rätt är också att utfallet är tydligt när landets företagare betygsätter regeringens näringspolitik. Två av tre tycker att det är krångligare och svårare än . En av hundra tycker att det har blivit bättre. I en undersökning har till och med åtta av tio sagt att de har inget eller litet förtroende för regeringens förmåga att fundamentalt förbättra villkoren för att starta och driva företag i . Min följdfråga är om statsrådet är nöjd med det betyg företagarna ger honom och regeringen. 29 Närings- och innovationsminister (S): Jag är nöjd med att svensk ekonomi är en jobbmotor som producerar bra resultat. Jag är orolig för att ekonomiska politik skulle innebära en investeringsbroms för . Ni har kraftiga besparingar i bostadspolitiken och underhållet av järnvägen, och en del utbildningssatsningar skulle tyvärr gå förlorade i ett läge där svenskt näringsliv verkligen behöver kompetent personal och matchning är det största tillväxthindret för . Vi kommer att fortsätta bedriva en politik som satsar på investeringar, inte stora skattesänkningar. 30 PER RAMHORN (SD): Som vi alla vet befinner sig svensk sjukvård i djup kris. Vi har längst väntetider i hela , vilket innebär att patienter i operationsköerna har väntat än vårdgarantins . Ett sätt att korta operationsköerna skulle vara att erbjuda patienterna rätten att välja slutenvård i hela landet. För att alla här inne ska förstå hur orimligt dagens system är ska jag ta ett kort exempel: Som patient i får man vänta för att byta hjärtklaffar, medan bredvid, , har en kötid för samma operation med ledig kapacitet. Min fråga till statsrådet är om statsrådet anser att det är rimligt att patienterna ska stå i en lång operationskö i sitt eget landsting när det finns ledig kapacitet i ett annat landsting. Om inte, tänker regeringen införa rätten att välja slutenvård i hela landet? 31 Närings- och innovationsminister (S): Sjukvården är en starkt prioriterad fråga för regeringen. Generellt sett kan man säga att svensk hälso‑ och sjukvård håller hög kvalitet i internationell jämförelse. Men vi har utmaningar. Inte minst är kötiderna ett problem. Därför har regeringen sedan dag ett jobbat med att se till att man klarar kompetensförsörjningen i landstingen, som är den stora tröskeln för att beta av köer. Vi har dessutom tillfört kommuner och landsting 10 välfärdsmiljarder långsiktigt för att man ska kunna jobba med kompetensförsörjning men också uppvärdera yrket så att fler söker sig tillbaka till det. Vi presenterade ambitionen om en patientmiljard ytterligare för att korta tiderna till sjukvård och omsorg i . Det här är en prioritering vi kommer att fortsätta jobba med. Jag kan konstatera att inte har haft en politik som har prioriterat kommuners och landstings ekonomi. Det är snarare en av era största besparingsposter, i alla fall i er förra budget. Man måste inse att sjukvård av hög kvalitet kostar pengar, och man måste våga prioritera den ekonomiskt. 32 PER RAMHORN (SD): Jag noterar att jag inte fick svar på min fråga. Det hade jag heller inte förväntat mig. Men vi talar alltså om mer än 30 000 patienter som har väntat på operation än vad som är tillåtet. Regeringen aviserade att man ska skärpa vårdgarantin och införa ett patientkontrakt. Min fråga är följande: På vilket sätt kommer garantier och kontrakt att korta operationsköerna inom sjukvården, när det i själva fallet är bristen på vårdpersonal som gör att köerna växer? 33 Närings- och innovationsminister (S): Den stora förändringen är ju den miljard som kommer med i det här. Vi ger pengar för att man ska kunna lösa de kompetensbrister som finns genom att avlasta befintlig personal och jobba med att göra yrket attraktivt så att fler söker sig tillbaka till det. Återigen: Ska man förbättra hälso‑ och sjukvården bör man koncentrera sig på att ge resurser, inte jobba med skattesänkningar som metod för att förbättra sjukvården. Eftergymnasial utbildning för funktionshindrade 34 i (C): Jag skulle vilja ställa min fråga till statsrådet . Just debatterar utbildningsutskottet vuxenutbildning här i kammaren.