prot · H50944 · 2017-12-06 00:00:00 — Slumpen är möjligen att det kommer precis som metoo, vilket gör att det blir ännu tydligare att vi måste göra någonting åt detta. Vad gäller ekonomisk brottslighet och privatisering håller jag med om att det under den förra mandatperioden fanns en slentrianmässig syn på att privatisera delar av den offentliga verksamheten, vilket också tog sig märkliga uttryck. Jag tror att man hade en alldeles för stor tillit till att privata företag skulle hantera offentliga medel på ett bra sätt. Därför tillsatte vi en särskild utredare, , vars uppgift var att gå igenom och trycktesta alla de offentliga systemen för att se var riskerna finns för att det börjar läcka och för att organiserad kriminalitet tar sig in i de offentliga systemen. Han lämnade sitt betänkande , och vi kommer att kunna leverera en hel del lagförslag på det området för att täppa till de luckor som finns. 44 (V) replik: Jag har kikat på denna utredning om kvalificerad välfärdsbrottslighet och fusk med ersättningar. Många förslag ser bra ut, men det som missas i utredningen och som jag hoppas kan åtgärdas i propositionen är de byråkratiska lättnader gentemot företagare som alliansregeringen genomförde. Detta skedde i en iver att göra det enklare för företag, vilket är behjärtansvärt, men det saknades kontrollmekanismer för att undvika att systemen utnyttjas hela vägen. kommer nu i dagarna, tror jag, att komma med en rapport om avskaffandet av revisionsplikten och vilka effekter detta har fått för brottsligheten. Vad som oroar mig är att civilutskottet kommer att avslå en motion från och hänvisa till ett tillkännagivande där Alliansen vill att fler bolag ska slippa revisionsplikten, vilket kommer att leda till att man öppnar för att det kommer att bli ännu lättare att ägna sig åt ekonomisk brottslighet. Här har vi en stor komplikation. Alliansen lämnar tillkännagivanden som kan leda till en ökad ekonomisk brottslighet och ser inte hela vidden av att vinster i välfärden kan utnyttjas på fel sätt. Vi måste ha en revisionsplikt och lite krånglig byråkrati för att fula företag inte ska utnyttja det välfärdssystem vi har. Jag är orolig över att Alliansen inte ser vidden av hur den ekonomiska brottsligheten gynnar den organiserade brottsligheten. Detta måste vi ta tag i. 45 Justitie- och inrikesminister (S) replik: Vi ser ju detta. Vi har redan från början sagt att vi måste göra en kriminalpolitisk bedömning av alla nya förslag som vi lägger fram, till exempel när det gäller näringspolitiken. Det finns nämligen en risk att man använder sig av exempelvis aktiebolag som brottsverktyg. Det finns också risker om kontrollen över anställningsstödet, som Arbetsförmedlingen betalade ut utan tak, inte är tillräcklig. Man kunde till exempel anställa en vaktmästare med lön på 60 000–70 000 men sedan inte ens ge honom hälften utan stoppa pengarna i egen ficka. Det fanns inga tillsynsmyndigheter. Systemet med och är också vidöppet för fusk och fiffel. har lagt fram ett förslag om att det ska krävas att man betalar för RUT-tjänster och ROT-tjänster med spårbara betalningsmedel, alltså inte med kontanter utan med fakturor eller kort, så att det i efterhand ska gå att kontrollera det hela och se hur mycket pengar det har handlat om. Det finns massor med sådana här byråkratiska detaljer som helt enkelt måste skruvas på. Det finns, som sagt, en lång rad förslag i utredning som vi nu jobbar vidare med. Vi är inte de enda som har sett detta. skrev , som är ledarskribent på , en stor ledare där hon pekade på – och, tror jag, till och med formulerade det som – att Alliansen hade öppnat kassorna för de kriminella genom att man inte hade varit tillräckligt medveten om och vaksam på just detta. Och är ju trots allt en liberal tidning! 46 (KD) replik: Jag skulle vilja haka i en fråga som ställde, som jag tycker att han inte riktigt fick svar på. tog upp en fråga som han ställde till företrädare, före detta inrikesministern . ställde han frågan om vi inte behöver satsa på fler poliser och fick ett entydigt svar – nej! 2014 ska enligt uppgift ha sagt till flera höga polischefer att det inte spelar någon roll om antalet poliser är 19 000 eller 20 000. Detta har inte velat svara på, och sa i en radiodebatt att det var trams. Jag undrar om det är så att detta helt enkelt är felaktigt. Det är lätt i en debatt att skylla på Alliansen, att Alliansen gjorde för lite. Men regeringen själv signalerade så sent som och så tydligt att det inte behövs fler poliser, och under galgen, efter hårt tryck från oppositionen, kom man, i alla fall från Socialdemokraterna, med förslaget om 10 000 fler polisanställda. Det blir ju inte riktigt seriöst med tanke på de här citaten bakåt i tiden. Min fråga är dels vad regeringen har för ansvar – man kan inte bara skylla på Alliansen – dels vad pengarna kommer att räcka till. Kommer de pengar som regeringen har avsatt i sin budget att räcka till 10 000 fler poliser och en kraftfull lönesatsning på poliser. Det är ett felaktigt påstående från , för har faktiskt föreslagit och krävt en polislönesatsning, en riktad satsning, men det är givetvis parterna som ska fördela medlen. Vi i Alliansen vill inte sätta de exakta lönesummorna, men vi vill ha en riktad polissatsning för att det ska räcka till ökade löner. Kommer regeringens pengar att räcka till 10 000 fler poliser och kraftfullt höjda löner? 47 Justitie- och inrikesminister (S) replik: Vi har sagt att vi ska ha 10 000 fler polisanställda . Det går vi nu in och resurssätter för. Och som sagt de 2 miljarder som vi anslår är mer än själv äskade. De äskade 1,6 miljarder, och de får 2 miljarder. Sedan trappar vi upp det till 2,3 miljarder och året därpå till 2,8 miljarder. Vår bestämda ambition är precis den. Vår ambition är faktiskt högre än . vill ha 10 000 fler anställda till 2025, och vi säger att vi vill ha 10 000 fler anställda till 2024. Man säger också att man vill ha 5 000 civilanställda och 5 000 poliser. Fördelningen är ungefär en tredjedel civilanställda och två tredjedelar poliser. Då kanske vi talar om 6 000–7 000 poliser och 3 000–4 000 civilanställda till 2024. Det är som ska bedöma fördelningen däremellan, men där någonstans kanske vi kommer att landa. Vi säger att vi är beredda att öka utbildningsplatserna ytterligare. Det blir fler utbildningsorter och uppemot 2 000 nya polisstudenter som ska tas in. Ja, vi är beredda att resurssätta så att vi når upp till vårt mål, och vi menar att de pengar vi nu har gått ut med och för åren framöver räcker så här långt. Som sagt: Lönefrågan ligger hos parterna. Jag är säker på att man kommer att hitta en bra lösning, och det rör sig om veckor tills man är färdig med det. När det gäller vad har sagt har han klart sagt att det där är fullständigt fel, och jag har ingen anledning att tvivla på det. Det är förmodligen något rykte som gärna sprids, men han säger att det är fullständigt fel. 48 (KD) replik: Ja, det stämmer att regeringen lägger mer på än vad har äskat. Men har ju inte äskat pengar för 10 000 polisanställda, så min fråga är: Hur mycket pengar kommer att finnas kvar när man tar höjd för att ha 10 000 fler polisanställda. Vi kristdemokrater vill ha 10 000 fler poliser. Men vi vill också ha en riktad lönesatsning, så att det inte helt plötsligt blir en liten tummetott kvar till poliserna i yttre tjänst, så att fler inte ska sluta. 950 poliser slutade , och 800 har slutat . Vi måste få ett stopp på detta, och vi måste få tillbaka dem. Då kan man ha informationskampanjer och man kan vända sig till dem, men det många av dem själva säger är att skillnaden i lön blir för stor när de får ett jobberbjudande någon annanstans. Man behöver kanske inte matcha hela skillnaden, men de har bolån att betala, familjer att försörja, och de behöver en försvarbar lönehöjning. Det är därför vi vill ha en riktad lönesatsning, så att inte pengarna försvinner bort långt . Pengarna måste hamna i polisernas plånböcker, så att de väljer att stanna kvar i yrket. Attraktiviteten måste höjas, och man måste locka tillbaka poliser som har slutat. Det som är oklart med regeringens budget är vilket utrymme parterna har. har äskat medel för en polislönesatsning. sa i sitt inlägg här tidigare att de inte vill ha det. De vill inte att vi politiker är inne och petar i lönenivåerna, och det är det ingen från Alliansen som har föreslagit. Vi talar om vad våra riktade lönesatsningar skulle räcka till, exempelvis om man skulle vilja höja lönerna för poliser i yttre tjänst. Sedan är det givetvis dags för parterna att förhandla om lönerna. Men när man inte pekar ut hur mycket pengar det finns att röra sig med, när man utfäster ett löfte om 10 000 fler poliser, är jag oroad för att det blir en alldeles för liten lönesatsning. 49 Justitie- och inrikesminister (S) replik: Det här går faktiskt inte ihop. Man kan inte i ena andetaget säga att riksdag och regering inte ska ta över lönebildningen och i nästa andetag säga att poliserna ska ha 5 000 eller om det nu är 2 000, 3 000 eller 4 000 mer, beroende på vilket borgerligt parti man frågar – ni har ju helt olika uppfattningar i den delen. har vi tagit över lönebildningen. Gången är den att vi respekterar den svenska arbetsmarknadsmodellen, den som har levererat våra löneökningar . Där är det parterna som tar ansvar för lönebildningen. Det är de som förhandlar, och de sitter just nu och gör det. Lika lite som alliansregeringarna klev in i lönebildningen för poliserna under sin period kommer vi att göra det. Jag tittade på löneutvecklingen, genomsnittslönerna, , och den var inte så förfärligt lysande. Jag tror att lönerna steg med ungefär 2–2,. Det kanske finns en eftersläpning här som man måste ta hänsyn till. Men låter vi parterna förhandla. Vi finansierar, och vi tar inte in själva lönebildningen i regering och riksdag. vill inte heller att vi ska sitta här och bestämma om löner. ställer frågan om pengarna kommer att räcka. Ja, det beror lite grann på valet. Om vi får sitta kvar kommer vi att fortsätta prioritera offentlig verksamhet, rättsväsendet, framför stora skattesänkningar. Men om det blir ett regeringsskifte kanske det blir annorlunda. Under era sänkte ni skatterna med 140 miljarder! Och ni ökade polisanslagen med ungefär 5 miljarder. Det visar tydligt vilken prioritering ni gjorde. Vi gör en annan prioritering. Vi ser att det finns stora behov i rättsväsendet, och det kommer vi att prioritera under den kommande mandatperioden om vi vinner valet. 50 (L) replik: Tänka sig att vi lyckades både sänka skatten och satsa mer pengar på polisen under alliansregeringsåren, sett till bnp per capita. Det är , , som vi har tappat flest poliser . Det är som ansvarig minister som vi har flest tomma platser på polisutbildningen. Ni har noll trovärdighet. Hur skulle de 100 miljoner som ni aviserade för exakt för det här budgetåret ha räckt till allt det som ni står och lovar? Sanningen är, fru talman, att den socialdemokratiskt ledda regeringen inte har en enda krona för att höja polisernas löner – inte en enda krona! Vi vill ha en lönesatsning motsvarande till alla poliser, och det skulle motsvara utifrån den budget vi lägger fram. Ni kanske vill satsa 2 000, 3 000 eller 10 000, men säg det då! Men ni har inga pengar i er budget. Den enda anledningen till att ni backade och bokstavligen kovänder när det gäller polisbudgeten är att rikspolischefen sa att om han inte får mer pengar måste han sparka 1 500 medarbetare – i en situation med ökad brottslighet, ökad otrygghet och allt färre poliser. Det är resultatet av Socialdemokraternas så kallade polispolitik. Min andra fråga gäller polisutbildningen. utbildades fler än , och 2012 utbildades fler än , då ni hade ansvar för det här politikområdet. Till skillnad från er satsar vi mer på prövningskapacitet hos . Ni gör inte motsvarande satsning på polisutbildningen. Tvärtom fick jag besked om att nu ska skära ned antalet platser. Hur ska ni få ihop det här, justitieministern? 51 Justitie- och inrikesminister (S) replik: Ni sänkte skatten med 140 miljarder och lade 5 miljarder på polisen. Redan där var det snett. Ni säger att ni lyckades. Men det gjorde ni inte alls, för ni lånade av utländska banker. Arvet från er var 60 miljarder i underskott. Ni tog hela överskottet 2006 och lämnade efter er ett stort underskott 2014. Ni lånade till både skattesänkningar och investeringar. Så kan man inte hålla på. Man måste ha ordning och reda i statsfinanserna. När man har det kan man genomföra stora satsningar, precis som vi gör. Man kan inte gå till utländska bankirer och låna så som ni gjorde. Påstår att det inte blir några lönehöjningar? Jag hörde honom bombastiskt säga att det inte finns en enda krona avsatt till lönehöjningar framöver. Jag har ju precis förklarat hur svensk arbetsmarknad fungerar. Det är parterna som förhandlar, och sedan finansierar man det med utgångspunkt i de avtal som tecknats. Just i denna stund sitter och och förhandlar om framtidens löner, och vi kommer givetvis att finansiera det avtalet när det är färdigt. Men det är de som ansvarar för lönebildningen. Påstå inte att det inte kommer att bli några löneökningar, för det är jag helt övertygad om att det kommer att bli – och vi kommer att finansiera det avtalet när det kommer. Vi går vidare till polisutbildningen. Ni tog in 689 på polisutbildningen . De gick ut . Jag har påpekat att det är alldeles för lite när man har pensionsavgångar på 400–500. Min fråga till är: Om ni ville ha fler poliser, varför utbildade ni så få? 52 (L) replik: utbildade alliansregeringen över 800 poliser. Det var fler än 2015 och 2016. Problemet är att er utbildningssatsning inte hade ekonomisk täckning när vi stod här och ni föreslog bara 100 miljoner till svensk polis, . De pengarna skulle gå till att avveckla gamla . Det stod inte en mening om fler platser, högre polislöner eller fler medarbetare. Det är en efterhandskonstruktion. Det är socialdemokratisk kovändning. Dessutom gick de tre lärosätena ut på och sa att regeringens utfästelser vad gäller utbildningstakt är orealistiska. Det påverkar kvaliteten, det påverkar de praktiska momenten och det påverkar handledningen. Återigen: Varför lägger ni inga pengar på så att man kan pröva fler? Ni måste ha ställt er frågan varför det står 400 platser tomma. Jag har lyssnat på och träffat och läst i medierna, och man säger att man inte klarar av att pröva alla sökande. Det är kärnproblemet, inte att kraven är för höga. Ni sänkte begåvningskraven , och det är fel väg att gå. Hur ska ni få det att gå ihop med alla utfästelser? Jag får inte ihop det. 53 Justitie- och inrikesminister (S) replik: Det går ihop om man inte så fort man tillträder bestämmer sig för att lägga alla pengar på skattesänkningar. Då går det ihop, för då har man pengar över till offentlig verksamhet såsom vård, skola, rättsväsen eller annat. Man kan inte ha den sneda föredelningen med 140 miljarder i skattesänkningar och bara 5 miljarder till polisen. Då blir det inte bra. När jag frågar varför de inte utbildade fler poliser kommer dragandes med 2012. Men jag talar om 2014, för det var de som gick ut . beskyller mig för att det var för få 2015 och 2016, men det var er utbildningsdimensionering åren före som styrde, . Utbildar man 689 poliser 2014 får man för få 2016. Så enkelt är det. Varför gjorde ni inte mer? För att ni inte prioriterade det. Det finns vissa saker som borgerliga regeringar aldrig gör. För det första klarar ni aldrig statsfinanserna, så det är alltid budgetunderskott efter er. För det andra klarar ni aldrig jobben, så det är alltid arbetslöshet efter er. För det tredje startar ni aldrig några nya polisutbildningar. Vi startade i både och och kommer att starta i och . Det handlar om att signalera att detta är ett område där vi kommer att anslå stora resurser . Då får man ett stort intresse. Det var 10 000 som sökte polisutbildningen nu senast, vilket är fler . Allt fler ungdomar vill bli poliser, och det är fantastiskt glädjande. Det gör att vi har goda möjligheter att utöka så som vi vill. har förstärkts och kommer att förstärkas för att få bort den flaskhals vi talade om. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 10.) § 6 deltagande i det permanenta strukturerade samarbetet inom Europeiska unionen deltagande i det permanenta strukturerade samarbetet inom Europeiska unionen Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2017/18:UFöU3 deltagande i det permanenta strukturerade samarbetet inom Europeiska unionen (prop. 2017/18:44) 54 (SD): Jag yrkar bifall till reservationen. Vad är Pesco? Är Pesco en liten förändring, närmast försumbar? Ja, så låter det mellan varven i den svenska debatten. Vi hör det från regeringen som anser att är alliansfritt. Alliansfriheten påverkas inte av Pesco, säger regeringen. De borgerliga partierna har en spegelvänd uppfattning. är inte alliansfritt, så Pesco förändrar inget. Samarbetet löper endast i den dagsaktuella riktningen. Så säger de borgerliga partierna. Vilket av dessa politiska block har rätt? Enligt min mening har inget av de två nämnda blocken rätt i att Pesco är en liten förändring. Pesco är en stor förändring av vår försvarspolitiska inriktning som relativt snart kommer att få stora konsekvenser. Vi kan i och för sig samarbeta försvars- och säkerhetspolitiskt med andra länder utan att ge upp alliansfriheten. Det är sant, men det finns en gräns där trovärdigheten i alliansfriheten börjar urholkas. Den gränsen är nådd i flera hänseenden i och med att vi skrivit under värdlandsavtalet och övar enligt detsamma. och är naturligtvis tvungna att i sina krigsplanläggningar räkna in att övar enligt värdlandsavtalet. Vi kommer in i och blir en del av en ekvation där räknas som potentiellt offensivt och spänningshöjande. Pesco är ytterligare ett samarbete som tangerar gränsen för vad alliansfria länder kan kosta på sig. Och som det hörs på namnet, om Pesco leder till att EU:s gemensamma försvar bildas har vi naturligtvis inte längre kvar vår alliansfrihet. I praktisk mening kommer Pesco att handla mycket om försvarsmaterielutveckling. Här kan endast den politiskt närsynte missa Pescosamarbetets överstatliga mekanismer. Genom att godkänna ett system där medlemsstater momentant och mellanstatligt samarbetar militärt inom EU:s ram medverkar man till att tränga ut andra samarbetsformer. Redan från start kommer en del av EDF-projekten att uppträda som duplicerande och konkurrerande till andra samarbetsprojekt utanför EU:s direkta inflytande. deltagande i det permanenta strukturerade samarbetet inom Europeiska unionen Alliansen, som inte anser att är alliansfritt och som röstade för EU:s gemensamma försvar vid voteringen i , torde anse att Pesco ligger i linje med deras ambitioner för . Men regeringen som betraktar som alliansfritt har en del att förklara. SD säger alltså nej till Pesco för att vi anser att samarbetet är duplicerande till partnerskapet med Nato och för att vi är emot EU:s militarisering. Låt oss se vad vi har. Med en Sverigebaserad framgångsrik försvarsindustri som har förmåga att utveckla tekniska samarbeten på marknadsmässiga grunder med företag i andra länder bör vi titta mer på möjligheterna till bilaterala samarbeten med vår strategiska partner och med . Jag kan konkretisera med exempel där Pesco leder till duplicering. Exempel ett är Military Schengen. Det är det genomförandeprogram som regeringen driver med syfte att avveckla nationsgränserna för andra medlemsstaters militära förband. Implementeras Military Schengen uppstår en duplicering. med Nato får en konkurrerande struktur avseende såväl juridik, särskilt materiel, som standardisering och övningar. Exempel två är att EU vill konsolidera stridsflygsproduktion. Det ska ske i ett Edaformat. Om vi tänker oss en positiv utveckling där köper JAS 39 , ingår vi då i en Edastruktur kommer det i så fall att bli en EU–Indien-affär och inte en –Indien-affär. Våra strategiska partner skulle lämnas utanför om andra medlemsländer så kräver. Det är lätt att se många sådana exempel där Pesco blir duplicerande och konkurrerande till andra strukturer. Pesco är början på en ny inriktning som leder vår försvarsmaterielförsörjning i en helt ny riktning. Faror i denna nya riktning är att vi får byråkrati, och vi kan misslyckas med de svenska förhandlingarna inom EU-systemet. Vi binder också upp oss vid en Europaunion som vi inte vet om den kommer att bestå . Den kommer kanske att tappa fler medlemmar och bli obsolet. Det gäller att planera långsiktigt rätt. Långsiktigt rätt är ett rustat och med starka totalförsvar. Ett rustat och har en krigsavhållande tröskel. Det skulle definitivt kosta mer än det smakar att angripa oss. Våra rustningar är defensiva och hotar ingen. De skapar ingen farlig upptrappning av spänning i . Låt oss välja rätt väg, samma väg som guidade oss genom det förra . Det är ett totalförsvarsrustat med en känd defensiv hållning. Låt oss undvika att välja fel säkerhetspolitisk väg. Låt oss inte skapa en situation där vi bidrar till att krig kan drabba vårt land. Låt förbli fortsatt alliansfritt! 55 (V): Åhörare i kammaren, lyssnare och ledamöter! Vi diskuterar nu deltagande i det permanenta strukturerade samarbetet inom Europeiska unionen, Pesco. militära alliansfrihet har tjänat oss och vår omvärld väl och har möjlighet att göra det . Den militära alliansfriheten har bidragit till att generation efter generation i vårt land kunnat leva i fred och sluppit att uppleva krigets fasor. Den har dessutom gett oss ett utrikespolitiskt handlingsutrymme som gjort att kunnat spela en viktig internationell roll för fred och nedrustning när den politiska viljan funnits. deltagande i det permanenta strukturerade samarbetet inom Europeiska unionen har dock sakta men säkert alltmer frångått en traditionell och framgångsrik säkerhetspolitik som bygger på militär alliansfrihet, nedrustning, fredliga lösningar på konflikter, stöd till FN och solidaritet med tredje världen. Sedan vi blev medlemmar i unionen har den svenska militära alliansfriheten urholkats alltmer. är vi med och bidrar till militariseringen av EU, vårt samarbete med Nato stärks och det uppstår allt oftare frågetecken om de internationella militära insatser vi deltar i. Deltagandet i Pesco innebär ytterligare ett steg i samma riktning. är emot denna utveckling. Ett deltagande i Pesco innebär dessutom en rad åtaganden som rör viktiga försvars- och säkerhetspolitiska områden. De deltagande medlemsstaterna åtar sig att arbeta för att de gemensamma målsättningarna ska uppfyllas. Det handlar om investeringar i försvarsmateriel, om att ge stöd till gemensamma EU-insatser och bidra till EU:s stridsgrupper, snabbare militär rörlighet mellan länderna samt genomförande av stridsgruppsövningar. har till exempel redan erbjudit som ett testområde för ammunition, missiler och flygfarkoster inom ramen för Pesco. ser med oro på hur stora delar av görs om till ett militärt övningsfält. En ökad övningsverksamhet oavsett om den sker tillsammans med Nato, Pesco eller andra konstellationer inom EU riskerar att få negativa konsekvenser såväl för människor och miljö som för viktig näringsverksamhet i området. Pesco innebär också en rad åtgärder som kan komma att påverka framtida försvarsbudgetar. Dessutom är mycket fortfarande oklart. I propositionen beskrivs till exempel hur substansen i samarbetet kommer att utgöras av olika projekt där deltagarna förbinder sig att delta i minst ett sådant. Vad projekten kommer att bestå i är dock i stort sett höljt i dunkel. Pesco är ett samarbete av mellanstatlig karaktär, någonting regeringen lutar sig mot i propositionen. Icke desto mindre innebär samarbetet en tydlig inriktning där målet är att bygga en tätare försvarsunion inom EU. Man motiverar ett svenskt deltagande med komplexa säkerhetspolitiska utmaningar i . Men utvecklingen av en alltmer militariserad union bidrar snarare till ökad upprustning och oro än till minskade spänningar. Den säkerhetspolitiska situationen i har förändrats och försämrats.