prot · H40979 · 2017-03-14 00:00:00 — att (L) skulle tjänstgöra som ersättare för (L) för hans ledighet den 2 maj−2 juli och den 6 juli−6 augusti. § 4 Anmälan om kompletteringsval Talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält som suppleant i justitieutskottet under Arhe Hamednacas ledighet. Talmannen förklarade vald –till § 5 Meddelande om frågestund Talmannen meddelade att frågestund skulle äga rum . § 6 Anmälan om subsidiaritetsprövning Talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2016/17:22 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från trafikutskottet. § 7 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2016/17:329 Interpellation 2016/17:329 Teslas etablering i av (C) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2016/17:333 Interpellation 2016/17:333 Arbetsintegrerande sociala företag av (KD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2016/17:343 Interpellation 2016/17:343 Äktenskapstvång av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang. Interpellation 2016/17:361 Interpellation 2016/17:361 En viltvårdsmyndighet av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. § 8 Anmälan om faktapromemorior Talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2016/17:FPM73 Förslag om ändring av direktiv /65/EG om begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning KOM(2017) 38 till miljö- och jordbruksutskottet 2016/17:FPM74 Rapport om genomförandet av EU:s makroregionala strategier KOM(2016) 805 till näringsutskottet 2016/17:FPM75 Yrkesförarkompetensdirektiv och direktiv om körkort KOM(2017) 47 till trafikutskottet § 9 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2016/17:3621 och 3627 till socialutskottet § 10 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2016/17:AU7 Arbetsrätt 2016/17:AU8 rekommendation om övergången från den informella till den formella ekonomin 2016/17:SoU14 Ytterligare åtgärder för att genomföra EU-direktiv om mänskliga vävnader och celler 2016/17:UU4 Kommissionens arbetsprogram 2017 Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden 2016/17:MJU8 Biologisk mångfald 2016/17:MJU9 Naturvård och områdesskydd 2016/17:MJU16 Utvidgning av nationalpark 2016/17:MJU17 Utvidgning av Björnlandets nationalpark 2016/17:FiU19 om myndigheternas delårsrapporter § 11 Svar på interpellation 2016/17:336 om RUT-avdraget 38 Finansminister (S): har frågat mig hur jag motiverar sänkningen av taket i RUT-avdraget. Hon har också frågat mig om jag och regeringen kommer att höja taket igen och i så fall när. Som jag har redogjort för vid flertalet interpellationsdebatter, bland annat med , är motiven bakom de förändringar av RUT-avdraget som trädde i kraft att avdraget ska riktas mer mot vanliga hushåll. Det är viktigt för skattesystemets legitimitet att skattepolitiken upplevs som rättvis. Förändringarna bedöms inte innebära någon skillnad för de allra flesta som gör RUT-avdrag. Detta gäller även efter att ytterligare tjänster har införts och , eftersom det är ytterst få användare av RUT-avdraget som gör avdrag för så pass höga belopp som . Någon höjning av taket i RUT-avdraget är mot denna bakgrund inte aktuell. 39 (M): Tack, ministern, för svaret! Av svaret framgår att vi har interpellerat om denna fråga tidigare. Det är en bra reform som förtjänas att lyftas fram ofta. Den har dessutom en stor utvecklingspotential för fler arbeten. Även regeringen borde tycka att det är bra att denna fråga lyfts upp. I svaret sägs att det avdrag som trädde i kraft ska riktas mer mot vanliga hushåll. När jag tittar på siffror från landet ser jag att RUT-tjänsterna har ökat markant över åren, framför allt utanför storstadsområdena. De hushåll som ministern nämner är till exempel de 1 006 RUT-köparna i , som nog ser sig själva som väldigt vanliga hushåll. Att satsa på fler RUT-jobb är att satsa på dem som står långt från arbetsmarknaden men också att bland annat stärka valfriheten inom välfärdssektorn. behöver fler jobb, också för dem som har kort oavslutad utbildning. Lägre trösklar till jobb är viktigt, och fyra av fem nya jobb skapas av de små och medelstora företagen, precis sådana företag som RUT-företagen utgör. fungerar integrerande för nyanlända och, som sagt, för dem som står långt ifrån arbetsmarknaden. Det genererar nödvändiga skatteintäkter som vi kan använda till fler välfärdstjänster. Företagarna och Offerta lade fram en rapport , som bland annat visade att av de RUT-anställda kom direkt från arbetslöshet. Ett av fem företag har fler än 18 nationaliteter anställda. Det är fantastiska siffror, och därför är en bra reform som vi skulle kunna vidareutveckla ytterligare. Det är därför jag anser att vi borde höja taket. Totalt beräknas RUT-reformen ha skapat omkring 20 000 jobb. när vi har utvidgat överenskommelsen så att det är fler tjänster blir det intressant att se hur många nya arbeten detta generar efter 2017. En annan viktig sak med RUT-reformen är att svartjobben har minskat kraftigt i branschen. Det finns flera syften med att ha RUT-reformen och utveckla dessa tjänster vidare. Regeringen har som mål att ha lägsta arbetslöshet 2020. Om det ska nås måste man tänka vidare, släppa alla heliga kor och tänka nytt. Då är RUT-branschen absolut en bransch som kan bidra till att komma närmare detta mål. har gett många kvinnliga entreprenörer. Jag såg statistik som visar att antalet kvinnliga entreprenörer växer, men med det tak som har satts avseende ser man inte den kraftiga ökning som fanns tidigare. Vi moderater har arbetat för att utvidga olika sorters tjänster, och det är glädjande att det nu blev fler . Det som är anmärkningsvärt är att till exempel LO:s ordförande säger att det är en dålig idé med RUT-avdrag och att man har sett att varje jobb på RUT-avdrag har kostat mycket pengar som i stället skulle kunna användas till dem som har svårt att få jobb. Jag skulle vilja att ministern vidareutvecklar detta, för jag förstår inte riktigt – det har gett väldigt många jobb. Instämmer finansministern i det som LO:s ordförande säger? 40 Finansminister (S): Jag delar helt inställning att det finns många fördelar med det RUT-system som den borgerliga regeringen införde. Det är därför vi inte avskaffar , utan vi har kvar det med samma höga subventionsgrad som den tidigare regeringen införde. Precis som säger är detta en sektor som har skapat jobb som kan vara ett ingångsarbete för många personer och som också har skapat en hel del nya entreprenörer. Därför har regeringen utvidgat RUT-avdraget så att man nu får göra RUT-avdrag för fler tjänster . Vi ser att under vår regering har RUT-avdragen ökat , såväl i utbetalningar och antal köpare som i antal utförare. Här finns många poänger. Poängen med den förändring vi gjorde var att skulle riktas mer mot vanliga hushåll, och vi ser också att fler vanliga hushåll använder det. Det som nu bekymrar sig för är den procent av RUT-köparna som slår i taket. Då ska man veta att det är en grupp personer som har en inkomst på ungefär 1 miljon. Det är inte särskilt många personer som har den typen av inkomster. Om man har miljoninkomster kan man nog köpa RUT-tjänster även . säger att det var ett viktigt sätt att bli av med svartjobb. Här vill jag höja ett varningens finger. Det är klart att svartjobben har minskat i denna bransch, men det beror också på att subventionsgraden är så låg att branschen i praktiken är obeskattad. Om det är på det sättet – genom att helt avskaffa skatten – som vill bekämpa skattefusk och svartjobb blir det inte mycket pengar kvar till välfärdssektorerna. Regeringen jobbar vidare med helt andra förslag för att minska skattefusket och svartjobben. 41 (M): Taknivån är inte enbart en limit för köparen. Det är en limit för den som ska starta företag och se om det kan gå runt. Det är en limit för den entreprenör som kanske riskerar att gå ifrån ett fast arbete, som brinner för sitt jobb inom och som drömmer om att bli egen entreprenör. Denna limit gör att man kanske inte vågar starta och framför allt inte anställa fler. Jag tycker att det är väldigt olyckligt. Det är synd att vara raljant i denna debatt. Detta är ett sätt att lösa det. För att ni ska kunna nå ert mål att ha lägsta arbetslöshet 2020 skulle det, enligt , som har räknat på detta, gå åt 460 000 nya jobb. Då är detta en del. Det är i tjänstesektorn som jobben kommer att växa till, och då gäller det att öppna upp och försöka hitta bra lösningar. Det som är viktigt för den som ska bedriva näringsvänlig politik, och även för den som ska starta ett företag, är att det är långsiktiga spelregler. när regeringen har hot om kilometerskatt, flygskatt och nya 3:12-regler finns det många uttalade hinder som ännu inte är klubbade och som verkar hindrande för den som vill anställa fler i sitt lilla RUT-företag. I stället avvaktar man. Jag ska bevaka denna fråga, för jag är övertygad om att vi kommer att se detta i statistiken. Arbetslösheten bland kvinnor som är födda utanför är . Jag hörde detta . Det är en oacceptabel situation för varje arbetslös kvinna men också ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Med varje åtgärd från regeringen som hämmar jobbtillväxt hamnar dessa kvinnor ännu längre från arbetsmarknaden. – så tar det för hälften av alla nyanlända i att få ett jobb, enligt nya siffror från SCB. Att korta för nyanlända och för personer med låga kvalifikationer när det gäller att få jobb är en av största utmaningar. Alla partier delar naturligtvis regeringens uppfattning om detta. Arbetsmarknadsministern har dessutom som mål att det ska ta för den som är nyanländ att få ett arbete. Då måste det också finnas verktyg för detta. Det är lite grann detta som min fråga handlar om. Vilka verktyg finns det mer i verktygslådan som kan göra att man kortar den tid som nyanlända är arbetslösa, från till ? Det måste vara enorma reformer som ska göras. Är det realistiskt över huvud taget när det är och målet är ? Vad gör regeringen för att nå detta mål? Ligger regeringens mål om att ska ha lägsta arbetslöshet 2020 fast? Varför föreslår regeringen då till exempel tillväxthämmande skatter? Hur ska man nå detta mål? är en del i detta. 42 Finansminister (S): Regeringen har höga ambitioner när det gäller att öka sysselsättningen och få ned arbetslösheten. Vi kan se att det har blivit 150 000 nya jobb sedan regeringen tillträdde. Vi ser också att arbetslösheten minskar, och ungdomsarbetslösheten är den lägsta . Regeringen har jobbat brett med att få fler människor i utbildning, så att den kompetens som företagen efterfrågar kan mötas. Vi har fått fart på bostadsbyggandet. Vi är också på väg att göra stora infrastrukturinvesteringar, och vi ökar underhållet vad gäller bland annat järnvägen. Vi driver också en mer aktiv arbetsmarknadspolitik. Detta är viktiga steg på vägen. Naturligtvis kommer regeringen att fortsätta att arbeta och göra ytterligare insatser för att fler människor ska kunna få den utbildning som företagen efterfrågar. Men ska också jobba mer aktivt, inte minst med nyanlända kvinnor i som behöver komma snabbare ut på arbetsmarknaden. Däremot tror inte jag, som , att det är just taket på RUT-avdraget som kommer att göra att man löser dessa problem. Jag tror att det behövs helt andra åtgärder än att det är de 4 500 personer med en genomsnittlig inkomst som ska lösa detta problem i någon större utsträckning. Jag delar inte uppfattningen att detta skulle vara en särskilt viktig fråga i detta sammanhang. Jag tror att många av dessa personer kommer att fortsätta köpa RUT-tjänster precis som tidigare, givet vilka inkomster detta rör sig om. 43 (M): Vi befinner oss i en högkonjunktur . Men i till exempel min hemkommun är arbetslösheten . Det är framför allt så att bland dem som har en utbildning och är födda i är arbetslösheten mycket låg. Men för att utföra just RUT-tjänsterna på ett bra sätt krävs det inte en akademisk utbildning. Det är den sortens jobb som vi behöver få mer av. Som jag sa tidigare är taket på RUT-avdraget egentligen inte ett problem för köparna. Det handlar i stället om signalsystemet när det gäller dem som vill starta ett företag i denna bransch och som vill anställa fler. Det är precis det som vi behöver i . Det är ett problem för dem snarare än för dem som ska köpa RUT-tjänsterna. Vd:n för beskriver på ett mycket konkret sätt entreprenörens vardag. Det är kanske då som denna limit, taknivån, blir problemet. Entreprenörer tar risker i sitt företagande – risker med satsat kapital och upparbetade vinster. Företag är inget som bara tickar och går. Tvärtom har de ett ansvar för anställda. Räcker inte intäkterna kommer ägaren sist när lönerna ska betalas den 25:e. Det är så en entreprenörs vardag ser ut. presenterade siffror som visar hur halveringen av RUT-avdraget har slagit hårt mot RUT-sektorn. Det är också där man ser att kvinnligt företagande har bromsat upp. Vi vill se fler kvinnor som startar företag. Jag tycker inte att jag får konkreta svar. Hur ska vi få fler kvinnor att starta tjänsteföretag? Och hur ska vi få ned arbetslösheten bland dem som är födda utanför ? 44 Finansminister (S): Hur ska vi få fler kvinnor som är födda utomlands att snabbt komma i arbete? Att höja taket i RUT-avdraget är nog en av de mest ineffektiva åtgärder som man i så fall kan syssla med, i och med att det berör så få köpare. Det är betydligt mer omfattande och breda insatser som behövs. Det handlar om att se till att dessa människor kommer i utbildning, om det är det som de behöver. Det handlar om att fylla på och komplettera utbildning om man har utbildning . Det handlar om att ställa höga krav på dessa människor att delta i undervisning i svenska. Det handlar om att göra om föräldraförsäkringen, så att man inte börjar sitt liv i med en lång föräldraledighet utan snabbt kommer ut i utbildning i svenska och även vidareutbildning. Det handlar om att fler ska få möjlighet att använda de extratjänster i välfärden som denna regering har introducerat. Och här har regeringen ett mycket brett och omfattande paket. Om man tror att detta skulle lösas med en höjning av taket i RUT-avdraget, då har man nog inte riktigt problemets omfattning klar för sig. Här handlar det om betydligt bredare och viktigare arbetsuppgifter. Däremot är det tydligt att det som har hakat upp sig på är att den grupp på ungefär 4 500 personer med inkomster på i genomsnitt 1 miljon inte får möjlighet att göra RUT-avdrag på samma sätt som de har gjort tidigare. Det är klart att den omsorg som känner för dessa miljoninkomsttagare gör att vi andra känner igen de gamla , och vi vet vilka det är som de värnar. Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2016/17:332 om åtgärder för att få fram fler lärare 45 Statsrådet (S): har frågat utbildningsminister vad han och regeringen har för förslag för att få fram fler lärare. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Regeringen har sedan dag ett arbetat för att stärka läraryrket och för att få fler att vilja bli och förbli lärare. Lärarbristen är en högt prioriterad fråga för regeringen, och regeringen genomför flera åtgärder för att motverka den, både på kort och på lång sikt. visar att studenter med höga gymnasiebetyg stannar kvar på lärarutbildningarna och att avhoppen från förskollärarutbildningen är färre än genomsnittet när det gäller avhopp från andra program i högskolan. Däremot ser vi att ämneslärarutbildningen sticker ut då en stor andel av studenterna med lägre betyg hoppar av den. En viktig slutsats av rapporten är därmed att det inte går att dra alla lärarutbildningar över en kam. För mig är det utifrån detta prioriterat med åtgärder för att fler ska ta sig igenom ämneslärarutbildningen. Regeringen har till exempel remitterat förslag som syftar till att skapa en mer attraktiv ämneslärarutbildning av högre kvalitet. Jag inväntar även underlag från Universitets- och högskolerådet om lämplighetsbedömning, som provats vid två lärosäten. Det är dock positivt att antalet sökande till lärarutbildningarna har ökat mellan och . För att möta den ökade efterfrågan bygger regeringen ut lärarutbildningarna. Utbyggnaden har skett i samverkan med lärosätena, där hänsyn tagits till skolans behov, söktryck till utbildningarna och att kvaliteten kan bibehållas. Utbyggnaden kombineras också med en kvalitetsförstärkning på ca totalt till bland annat lärarutbildningarna. Medlen ska bland annat användas för att öka andelen lärarledd tid. Regeringen genomför dessutom ett antal andra satsningar för att öka antalet legitimerade och behöriga lärare. Ett exempel är försöksverksamhet med kompletterande pedagogisk utbildning, så kallad KPU, för att öka antalet ämneslärare i matematik, naturorienterande ämnen och teknik. Ett annat exempel är satsningen på en särskild KPU för dem med examen på forskarnivå för att få fler forskarutbildade lärare i den svenska skolan. Lärarbristen måste också mötas med en ökad attraktivitet i läraryrket. Det är avgörande för att fler ska vilja bli lärare och för att verksamma lärare ska stanna kvar i skolan. Regeringen har genom lärarlönelyftet bidragit till att öka attraktiviteten. Satsningen innebär höjd lön för ca 60 000 lärare. Vi arbetar även för att förbättra arbetsvillkoren i skolan, bland annat genom att minska administrationen för lärarna. Regeringen har dessutom gjort satsningar på fler anställda i skolan. Sammantaget genomför regeringen många åtgärder för att komma till rätta med lärarbristen, och det arbetet fortsätter. Lärarförsörjningen är en avgörande fråga för svensk skola. Alla barn förtjänar att få möta kompetenta och behöriga lärare. 46 (M): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag delar statsrådets slutsats att alla barn förtjänar att möta kompetenta och behöriga lärare; det skriver vi nog alla under på. Därför tycker jag att UKÄ:s rapport om avhoppen på lärarutbildningen är väldigt allvarlig. Värst är det när det gäller ämneslärare och även mellanstadielärare. I går var jag på , på som är en så kallad övningsskola. De hade hoppats på många VFU-studenter på mellanstadiet, men de har fått beskedet att det i princip inte finns några alls att ta emot. Om vi inte utbildar tillräckligt med lärare kommer vi ju aldrig att kunna höja svensk skolas resultat. Lärarna är nämligen avgörande för att vi ska få bra resultat i skolan. I sitt svar radar statsrådet upp ett antal åtgärder som vidtas, men det är långt ifrån tillräckligt. På kort sikt är det svårt att se att någon av insatserna leder till någon större ökning av antalet behöriga lärare. Att utöka den ordinarie lärarutbildningen med 3 600 platser leder inte till fler lärare på kort sikt, och frågan är hur många lärare det blir på lång sikt med tanke på det UKÄ säger i sin rapport. Vi moderater tycker att det vore bättre om man satsade mer på KPU och kunde omfördela pengarna så att fler platser skapades där. Vi har flera förslag på förändringar kring KPU som skulle kunna leda till fler behöriga lärare snabbare än med de 3 600 platserna på den ordinarie, långa lärarutbildningen. antas mellan av dem som söker till en KPU. Intresset för KPU har ökat kraftigt, vilket naturligtvis är jättebra. Vi behöver få fler antagna eftersom avhoppen från KPU:n är betydligt färre än från den långa lärarutbildningen. ser behörighetsreglerna för KPU väldigt olika ut, så det kan vara svårt för en person som är intresserad av att läsa en KPU att få klart för sig vad de olika lärosätena kräver. Det ser nämligen olika ut, och det är svårt att få en överblick. Det är också många som missar att bli antagna på grund av något enstaka poäng. Det borde finnas större möjlighet för lärosätena att göra undantag. Det finns någonting i som heter Teach for , vilket jag vet att statsrådet är väl bekant med. I vårt budgetförslag satsar vi mer än dubbelt så mycket som regeringen på just Teach for . Detta program har ett väldigt intressant upplägg som faktiskt innebär att de som går en KPU finns ute i klassrummen från dag ett. Dessutom har man kompletterat utbildningen med både digitalisering och ledarskap, vilket är något som saknas i lärarutbildningen. Teach for har betydligt fler kvalificerade sökande än man har möjlighet att ta emot, vilket jag tycker är tråkigt. Man skulle kunna ta emot betydligt fler, och de personerna skulle som sagt finnas ute i klassrummen. Man satsar dessutom på de skolor som har särskilt tuffa förutsättningar. Det skulle alltså finnas möjlighet att få ut fler Teach for Sweden-kandidater i våra skolor . Det behövs snabbare vägar och mer flexibilitet. Jag uppfattade tidigare, efter att vi moderater gick ut med en del förslag om KPU, att regeringen var försiktigt positiv. Jag är lite nyfiken på att få höra när vi eventuellt kan få se fler konkreta politiska förslag. 47 Statsrådet (S): Tack för inlägget, ! Jag har sagt det tidigare i denna kammare, och jag säger det igen: Jag är glad att nu engagerar sig i lärarbristen. Som jag sa har regeringen gjort det sedan dag ett. Detta var en av de stora utmaningar vi ärvde efter den borgerliga regeringen. Den ena var sjunkande kunskapsresultat, och den andra var en lärarbrist som var i antågande och som vi nu är mitt uppe i. Det är helt riktigt att det tar i snitt tre till att utbilda lärare, så det är klart att det inte går att utbilda bort en sådan brist på kort sikt. Däremot måste vi tänka långsiktigt. har enligt en av de äldsta lärarkårerna i hela , och det innebär att många kommer att gå i pension . Det kände ni till när ni satt i regeringen, , men det är ju inte så att det lades fram särskilt många skarpa förslag då. Just KPU var en av de saker jag tidigt identifierade som en möjlighet att få fler som kanske redan har en akademisk examen eller bakgrund att vilja bli lärare genom att komplettera med en pedagogisk utbildning. Framför allt är detta viktigt för att vi ska få fram fler ämneslärare. Jag sa det i mitt svar, men det verkar väldigt svårt att få in det, så återigen: Det ser väldigt olika ut mellan de olika lärarutbildningarna. Det är från ämneslärarutbildningen vi har avhopp, och det är för att det är en lång utbildning. Där visar UKÄ:s rapport väldigt tydligt att det är de som har kommit in med de lägsta betygen som inte klarar hela utbildningen. Vi behöver nu titta på hur vi ska öka genomströmningen där. När det gäller utbyggnaden av de 3 600 platserna fördelas de mellan de olika lärarutbildningarna och även inom KPU:n. Vi bygger alltså ut KPU:n. De förslag ni har kommit med tycker vi alltså är jättebra, för det är ett arbete som redan pågår. Vi har också gjort flera olika varianter på KPU, bland annat dem jag nämnde – för forskarutbildade och för dem inom bristämnen, som kan få en anställning som de läser in KPU:n. Det är ett sätt att få ut dem i skolan de utbildar sig och kompletterar sin pedagogiska utbildning. Det vidtas alltså flera åtgärder. Vi vidtar även åtgärder för att ta till vara dem med utländska lärarutbildningar, det vill säga nyanlända som har varit lärare tidigare, så att de också kan gå kompletterande utbildningar. Det är självklart att vi kommer att fortsätta titta på detta. Vi ger också mer pengar till Teach for , som vi ser som ytterligare ett komplement i detta arbete. Det är faktiskt så att våra universitet och högskolor har möjlighet att ha fler och använda pengarna mer flexibelt om de så önskar och om söktrycket är högt. Vi gör denna utbyggnad i nära dialog med våra universitet och högskolor just för att det ska göras på ett ansvarsfullt sätt.