prot · H409126 · 2017-06-15 00:00:00 — Jag har sedan min första utredning, , 1995, suttit i minst fyra utredningar som har kommit fram till att det inte finns någon möjlighet att hitta en rationell fördelning mellan väg, järnväg och sjöfart med mindre än att man inför kilometerskatt eller vägslitageskatt. , , Miljömålsberedningen – alla har föreslagit det. Det räcker inte med morötter. Klimatfrågan är alldeles för allvarlig. Det behövs både morot och piska. Det behövs en fungerande järnväg och sjöfart, men vi behöver också låta dem som bränner olja betala mer för den. Det är en förutsättning för att man ska ta klimatmålen på allvar. 136 (S): behandlar vi trafikutskottets betänkande 2016/17:TU18, vilket behandlar regeringens proposition 2016/17:134 Komplettering av barlastvattenlagen och regeringens skrivelse 2016/17:164 om statliga investeringar i allmänna farleder samt motioner från den allmänna motionstiden. Lagen syftar till att säkerställa inspektioner av utländska fartyg i enlighet med internationella bestämmelser. Samtliga åtgärder som enligt lagen bör kunna avgiftsbeläggas täcks av ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om avgifter. Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Först vill jag betona att man måste se de olika transportsystemen som en helhet. Vi klarar oss inte utan järnväg, åkerier, sjöfart eller flyg, vare sig det gäller gods- eller persontransporter. Jag håller med om att det är lätt att falla in i stuprörstänkande. Vi måste se helheten, och det gör vi nog i vanliga fall, men det är lätt att falla in i stuprörstänkandet även när vi träffar branscher, och de har faktiskt börjat att protestera lite grann. Vi behöver en bra infrastruktur för industrin, inte minst för exportindustrin, vilken ger oss möjlighet att behålla, utveckla och nyetablera kvalificerad industriproduktion i . Möjligheter till snabba och leveranssäkra godstransporter betyder mycket när ett företag väljer var man ska etablera sig. Detta skapar också fler arbetstillfällen, och det är bra för . Vi ser sjöfarten som strategiskt viktig och som en basnäring som verkar i en global miljö. Då behövs det ett konkurrensneutralt regelverk som gör att man inte väljer bort att angöra hamnar i för att i stället angöra europeiska hamnar och därigenom transportera mer gods på gummihjul som belastar våra vägar ytterligare. Tonnageskatten har länge varit en symbolfråga för sjöfartsnäringen. är den lagstiftningen på plats, och den trädde i kraft . Syftet var att man skulle ha lika villkor som andra europeiska länder, och tonnageskatten är en del av flera åtgärder för att stärka svensk sjöfartsnärings konkurrenskraft. På grund av ökningen av transporter inom vill vi i både trafikutskottet och regeringen föra över mer gods till järnväg och sjöfart. vet vi att delar av vårt järnvägsnät redan nu är hårt belastade och att det knappast är möjligt att utan åtgärder öka belastningen ytterligare. Därför kommer sjöfarten att ha en allt viktigare roll framöver. Det är inom sjöfarten som det finns goda möjligheter för kapacitetsökningar. Regeringen har lagt fram olika propositioner, bland annat om regelverk för inlandssjöfarten. Man har också påbörjat arbetet med regelförenklingar inom sjöfarten. låg det en ny proposition om regelförenklingar i våra postfack. Denna proposition ansåg man också från fritidsbåtsnätverket som positiv, eftersom regelförenklingarna kommer att gälla även det. överlämnades till regeringen en analys av utvecklingspotentialen för inlandssjöfarten och kustsjöfarten i . Som en följd av denna utredning har regeringen nu gett Transportanalys i uppdrag att utvärdera vilka konsekvenser de nya farledsavgifterna och den miljödifferentiering som föreslår får för näringen. Vi ser positivt på att använda farledsavgifterna som styrmedel för att minska sjöfartens miljöpåverkan, men då måste avgifterna vara på sådana nivåer att de faktiskt ger effekt. Vidare tittar regeringen på lotsplikten, som också varit ett av de områden som näringen har riktat mycket kritik mot. För att stimulera godsägare att använda sjöfart utreder nu regeringen, precis som sa, det som kallas eco-bonus. Detta innebär att man ger en rabatt till godsägarna för att de ska använda sjöfarten som alternativ till att frakta godset. , bland andra, använder sig av systemet, och har fattat beslut om att införa eco-bonus. Regeringen har gett , , ett fortsatt uppdrag att ta fram och uppdatera kunskapsunderlag om sjö- och luftfartens samhällsekonomiska kostnader. VTI ska slutredovisa detta . Alla partier i trafikutskottet säger sig vilja ha en förflyttning från gummihjul till järnväg och sjöfart. Jag skulle gärna vilja veta hur ni inom Alliansen har tänkt er att få till en sådan förflyttning av delar av godset till järnväg och sjöfart utan att jämna ut villkoren. Regeringen fattade beslut om En svensk maritim strategi – för människor, jobb och miljö , och många frågar om det fortsatta arbetet. Regeringen arbetar vidare med sin del inom strategin. Dessutom har Havs- och vattenmyndigheten fått ett fortsatt uppdrag att utföra en fördjupad uppföljning av den nationella maritima strategin och utveckla ett begränsat antal indikationer för årlig uppföljning inom de olika åtgärdsområdena tillsammans med andra berörda myndigheter och aktörer. Detta ska slutredovisas . Regeringen har för övrigt genomfört ett antal dialogmöten med branschen, myndigheter och transportköpare inom sjöfarten. Ni vet också att det har kommit ett antal regelförenklingar, och en sådan har vi nu på vårt bord. Regeringen gör alltså en hel del för att det ska bli enklare för sjöfarten. Betänkandet innehåller en del objekt på åtgärder för Vänersjöfarten, och . Dessa förslag kommer att behandlas i den kommande åtgärdsplanering som lämnar över till regeringen tidig höst 2018. Under förra årets debatt lyfte utskottet fram kontrollerna på svaveldioxidområdet, Seka, och glädjande nog kan jag konstatera att det kommer att presenteras ett förslag från . IMO arbetar med ett förslag på reduktion av kväveoxidutsläppen – kallat Neca – vilket det ska fattas beslut om . Det förväntas träda i kraft . om fick åtminstone mig att höja på ögonbrynen. I rapporten finns ett antal påpekanden som verkligen måste rättas till. Det finns brister i rutiner för att anmäla och pröva bisysslor. gjorde där antaganden att flera personer kunde vara konkurrerande mot den syssla de har i sitt arbete. Inom en viss grupp anställda fanns ett högt övertidsuttag. Totalt har 83 personer arbetat i övertid till en kostnad av , utan sociala avgifter. Om man endast utgår från de timmar och det antal personer som är angivna kan man konstatera att verket bryter rejält mot arbetstidslagen. Där har ledning en hemläxa att göra. Slutligen vill jag säga några ord om fritidsbåtsnätverket, som från och jag leder tillsammans. Vi har haft två sittningar med representanter från båtbranschen och , som är en organisation som samlar båtklubbarna. Vi har även träffat representanter från försäkringsbolag, polis och tull. De har uppmärksammat oss på det ökande antalet stulna utombordsmotorer och i viss mån båtar, vilket har blivit en industri för organiserad brottslighet. har beloppet av det gods som förts ut från ökat från ett värde på uppskattningsvis 85 miljoner till 200 miljoner. Man har bedrivet ett bra förebyggande arbete på , men statistiken därifrån tror man ska rasa då tjuvarna har börjat gå in i sjöbodar och hos företag som ansvarar för vinterförvaring av privata båtar. Det handlar om beställningsjobb, och enligt branschfolk är värst drabbat på grund av det höga värdet, bra transportvägar och låg uppklaringsnivå. Godset plockas ut via ett fåtal hamnar som har färjeförbindelser över . Det är inte enbart båtmotorer som försvinner ut utan även jordbruksmaskiner, entreprenadmaskiner, robotgräsklippare, hemelektronik, cyklar och mycket annat till ett uppskattat värde på sammanlagt drygt 1 miljard bara . Branschen ser inte att problemet kommer att minska utan att åtgärder sätts in. Det senaste mötet hade vi , men jag tyckte ändå att frågan var viktig att lyfta fram. Vi kommer att återkomma om detta. Regeringen gör alltså en hel del, trots att tidigare talare har sagt att den inte gör det. En tonnageskatt och regelverket för inlandssjöfarten har kommit på plats, och vi har ett andra förslag med regelförenklingar för sjöfarten på vårt bord. Det finns en utredning om farledsavgifterna och om lotsplikten, vilket diskuteras på departementet. Många av de synpunkter som har framkommit i regeringens utredningar bereds i , och förslagen kommer att hamna på bord efterhand som de blir klara. Det var ju lite olika saker som tidigare efterfrågades här. I detta anförande instämde , , , och (alla S). 137 (V): Det är viktigt att regeringen är pådrivande i IMO för att skapa internationella lösningar, vilket vi också har hört från allianspartierna. Självklart är det viktigt att är en stark röst i sådana sammanhang. bör vi gå före. Se bara på vad som har skett sedan svaveldirektivet infördes! Vi har fått en enorm och fin teknikutveckling. De svenska redarna blir världsledande med ny teknik. Jag satt själv med i Miljömålsberedningen när den beredde svaveldirektivet. Det är väldigt spännande att nu se hur mycket nytta det gör när man slår fast miljöregler som ger gemensamma förutsättningar för en region men som också gör att denna region kan få en teknikutveckling och därmed går före. Ute i världen ser nu till viss del det som något positivt att backar från . Jag tror dock att det finns viss sorg i hjärtat och att man är orolig för vår klimatframtid. ses detta dock som en möjlighet för affärsutveckling, för att ligga före med ny teknik, och därmed kunna expandera först och komma först på banan. Samma sak gäller här. När vi antog svaveldirektivet ledde det till att många redare gick före och utvecklade miljöteknik. Detta ska vi stödja och hjälpa till med på alla sätt vi kan. Det ska bli gynnsamt att segla under svensk flagg. Där har vi mycket kvar att göra. var väldigt viktigt att få på plats. Det hjälper till med att behålla flagg i . Men som utredningen påvisar kommer det kanske inte att göra att man tar hem flagg eller bygger nya fartyg här i som får gå under svensk flagg om vi inte vidtar ytterligare åtgärder. Detta måste vi verkligen arbeta med. Eco-bonus, som utreds, är väldigt positivt till. Detta är bra, och vi behöver det. Vi skulle behöva en även för järnvägen. Problemet är bara att den förslagsvis ska gälla . När man pratar med redare säger de att det kan vara så att man som redare ändå inte vågar satsa riktigt, eftersom man har längre framförhållning och behöver en bättre situation långsiktigt för att verkligen våga satsa. Jag tycker att det är viktigt att det här kommer in i utredningen om eco-bonus – att man också tittar på långsiktigheten och hur redarna ska våga gå in i det här. Kanske kan det också leda till svensk flagg och att man vill göra satsningar. Då bör man titta på infrastruktursatsningar, till exempel vad gäller LNG, hamninfrastruktur och infrastruktur för intermodalitet, det vill säga att vi får bättre omlastningsmöjligheter i hamnarna gentemot järnväg och andra transportmedel, och framför allt att vi kan få kedjan med hållbara transportmedel effektiv. Här behöver vi ha en dialog med alla aktörer för att komma framåt. Det är oerhört viktigt för vårt klimat att vi gör det här genomgripande och framför allt lyhört för de verkliga problemen och de viktigaste praktiska lösningar som måste till för att det ska vara effektivare att transportera via sjöfart och järnväg än via väg. Vi kan inte fortsätta att ha av godstransporterna på väg. Det är ohållbart ur klimatperspektiv, men också ur trafiksäkerhetssynpunkt. Det sker väldigt många olyckor på våra vägar med de här lastbilsekipagen, inte minst beroende på dumpningen inom åkerinäringen. Här tycker jag att det är väldigt intressant att diskutera den kilometerskatt som vi har skrivit in i budgeten att vi vill utreda. Det är den regionalt baserade kilometerskatten. Det har glömts bort lite grann här i debatten , men det är faktiskt så att det är ostkusthamnar som har drivit hårt att man vill ha en regionalt baserad kilometerskatt. Då kan man skapa zoner som är så pass stora att man till exempel skyddar skogsnäringen i och andra näringar. Man kan då fortfarande köra ganska billigt med lastbil mot omlastning till järnväg och sjöfart om man vill frakta längre transporter. Det här är en väldigt bra balans för att skydda de inhemska näringarna och inte behöva göra undantag för varenda näring, så att man till slut inte har någon kilometerskatt. Med en sjyst zonindelning i blir det inte så dyrt att köra inom sin egen zon. Det kostar då kanske knappt någonting extra eller inget alls. När man sedan kör in i en ny zon kostar det, och kör man in i en tredje zon kostar det ännu mer. Det här sättet att lösa frågan skulle göra att vi dels fick bort de långväga transporterna, dels kunde gynna både sjöfart och järnväg. Det här är ett väldigt klokt förslag ur klimatperspektiv. Jag har talat med flera aktörer på motståndarsidan mot kilometerskatt som har tyckt att det här har varit väldigt intressant. Jag tror att vi kan komma framåt här. Om inte den borgerliga sidan vill vara med kommer vi i alla fall att kunna få med oss näringarna om vi har en klok och balanserad diskussion. Det är mycket viktigt att vi försöker göra det, för vi måste få till klimatstyrmedel som styr bort från den mängd med lastbilar vi har på våra vägar. Vi ser tidiga tecken på att vårt klimat är på väg att kunna skena om vi inte aktar oss. Vi ser uppvärmningen av världshaven, isavsmältningen i och ett ökat antal skogsbränder. Alla de här sakerna är sådana mekanismer som kan göra att vi tappar kontrollen om de går igång för mycket, så att vi inte längre lever under antropocen, som vetenskapen säger, den geologiska tidsålder vi har där människan är den starkaste drivkraften. Vi är så att säga planetskötare, trädgårdsmästare över planeten. I det här läget kan vi påverka utvecklingen, men om detta fortsätter kommer vi inte att kunna göra det. Det är väldigt skrämmande hur fort vi ser de här mekanismerna komma igång. Jag läste om det här på min biologiutbildning för ungefär 12–och trodde aldrig att jag skulle få uppleva det under min livstid. Men jag får se det med egna ögon, och det är väldigt skrämmande. Därför är det viktigt att vi har klimatåtgärder och följer med den globala utvecklingen. Det är mycket omställning som sker nu globalt, och vi måste hänga på. Jag vill också lyfta fram det särskilda yttrande vi har i betänkandet. Där berör vi tungoljan, som man har diskuterat i att förbjuda i . Vi tycker att det är väldigt viktigt att regeringen driver på för ett förbud, eftersom tungoljan bildar partiklar på isen och gör att isen blir mörkare och att albedot förändras, så att värme sugs in i stället för att reflekteras till jordskorpan. Det gör också att isen smälter fortare. Det är alltså oerhört viktigt att få detta på plats. Det är viktigt att regeringen fångar upp den här frågan och stöder de andra i att driva på för ett förbud inom IMO mot tungolja. Det skulle inte vara negativt om man även införde det på fler områden. Det finns också en reservation i betänkandet när det gäller med avseende på tungoljan. Vi behöver stärka arbetet med att få en fungerande infrastruktur i hela när det gäller hållbara transportmedel. Man har gjort studier av transporter mellan och samt för att titta på hur man kan få intermodalitet och en samordnad sträcka med sjöfart och järnväg, och man lyckades minska energiförbrukningen med . För bara sjöfartsalternativet uppgick minskningen av koldioxidutsläpp till mellan beroende på hur fort man framförde fartygen. Det är oerhört viktigt att vi stärker en sådan utveckling och får den här infrastrukturen på plats samt att vi pratar och är lyhörda, vilket jag tycker att kanske ibland missar. Vi måste prata väldigt marknära med dem som är beroende av våra beslut, följa upp och försöka hitta de knäckfrågor som behöver lösas. 138 (L) replik: Jag vill kommentera det här med svaveldirektivet lite grann. Vi får väl ha brickorna på rätt ställe. Svavelfrågan är egentligen ett otroligt gott exempel på internationellt arbete och internationella överenskommelser. Det är inte så att införde något svaveldirektiv ensidigt. Men var naturligtvis med och röstade ja i IMO. Sedan gick det till EU. EU som organisation gick delvis före, men vi hade samma krav på oss. Sedan håller jag helt med om att den som fångar upp det här och inser att det är en affärsmöjlighet har alla möjligheter i världen. Det finns nu många svenska idéer som har fångat upp detta på ett väldigt bra sätt, egentligen efter vissa konvulsioner gällande konsekvenserna. Det som jag tror att de stora kraven kommer att gälla är kontroll av systemet. Vi var nere i hamn för inte så länge sedan och fick se hur man på hade satt upp en så kallad ”sniffer” för att titta på avgaserna. Det hade varit en hel del båtar som kommit med svavelhaltig olja. Men man hade bara ringt upp dem och sagt: Vi ser att ni har för mycket svavel. Sedan hade det sjunkit dramatiskt. Det var nästan noll. Det var ingen som körde in i hamn med svavelhaltig olja längre. Det här med kontroll kommer att bli den stora frågan. Det var egentligen bara en kommentar. Jag har inga frågor i övrigt. 139 (V) replik: och jag satt i Miljömålsberedningen tillsammans när det här beslutet var framme. Vi beredde det i Miljömålsberedningen, och alla partier som satt där stod bakom position. Det var då det här arbetet sattes igång. Som jag sa i mitt huvudanförande var det vi i som gick före. Det är en region som är större än . Jag håller absolut med om att vi behöver bättre kontroll av systemet för att det inte ska vara orättvist fartygen emellan på så sätt att de som verkligen ställer om och sköter sig får betala och blir utkonkurrerade av de företag som inte sköter sig. Jag är helt med på detta. har också tidigare reserverat sig på den punkten här i utskottet – vi vill ha ett bra sanktionssystem. 140 (KD) replik: från tog upp frågan om kilometerskatt. Hon vill fördyra godstransporter och försämra konkurrenskraften för lastbilsbranschen. Det är en skatt på avstånd, som ökar transportkostnaderna för näringslivet. Dessutom talade du lite mer detaljerat om hur införandet ska ske i olika zoner och så vidare. Det är en utredning och ett förslag som vi inte har tagit del av och som inte riktigt har presenterats. Eftersom det var en så detaljerad beskrivning av dig, , undrar jag: Var finns detta förslag om införande av kilometerskatt som i detaljer har beskrivits av dig i talarstolen? Har regeringspartierna och en dold överenskommelse som ännu inte är offentlig när det gäller att införa kilometerskatt? 141 (V) replik: Det är ingen hemlighet. Det står i budgeten. I den senaste budgeten står skrivningen ”regionalt baserad kilometerskatt”. Om man inte känner till bakgrunden till skrivningen kan jag förstå att det är en ny företeelse som man kanske blir förvånad över. Men det är inte något märkligt utan någonting som regeringen nu utreder efter vårt budgetsamarbete. Vi har tyckt att det är en väldigt bra idé att titta på. Det är en regionalt baserad kilometerskatt. Läs gärna mer om den. Det är framför allt bland annat Ostkusthamnar i samverkan som har varit pådrivande i detta. Det finns i , tror jag det var. Det handlar om att man zonindelar landet. Det är en väldigt bra modell som gör att man inte behöver göra alla undantagen för olika näringar men ändå kan skydda den lokala industrin så att den är stark och kan bygga en robust ekonomi. Jag tror att vi kommer att behöva ha en diskussion. Det gäller särskilt uppe i där vi funderar på olika kompensationsåtgärder. Även om vi lägger en bra zon i vet jag att de redan från början känner sig väldigt klämda, och de har varit på undantag så otroligt länge historiskt. För att kunna få många med oss på detta tror jag att vi även kommer att behöva diskutera flera åtgärder. Även om man lägger en liten pålaga på blir de väldigt upprörda. Jag har precis varit uppe och debatterat frågan där. Det var ändå många som var positiva och många inom branschen som själva kan se fördelarna med det. Ska vi rädda klimatet måste vi hitta en balans mellan näringarna, medborgarna och att nå klimatmålen effektivt. Det är ett väldigt smart förslag ur den aspekten. 142 (KD) replik: Jag blev inte klokare av svaret. Jag förstår att ni har en agenda inom att beskatta allt som går att beskatta utan att ta hänsyn till näringslivets konkurrenskraft, tillväxten i landet och så vidare. Men jag ska hålla mig till frågan. Det är ett väldigt märkligt svar från din sida. Vi hörde företrädare från regeringspartierna. Ingen av dem har nämnt att det finns ett förslag som är färdigt om att införa kilometerskatt. Du står här och säger först att det är under utredning. Sedan säger du att det finns med i något budgetförslag. I vilket budgetförslag finns den så kallade kilometerskatten? 143 (V) replik: Jag kan ta fram det och visa det för dig sedan i utskottet. Det är i den senast framlagda budgeten. Det står en tydlig skrivning om att regionalt baserad kilometerskatt ska utredas. Det är väldigt tydligt och klart. Sedan är det ett nytt begrepp. Jag kan förstå att man kanske inte tänker på det om man inte har fördjupat sig i begreppet. Men det står tydligt och klart. Det kan vem som helst gå in och läsa i senaste budgeten. Det är inte så att är näringsfientligt. Däremot vill vi ha en robust ekonomi. Vi vill inte ha en ekonomibubbla som spricker. Vi vill inte ha ett globaliserat system som gör att vi bygger allt bara för de allra största företagen. Vi vill skydda småföretag, lokal produktion, lokala jobb och miljön. Vi behöver bygga vårt näringsliv på ett genomtänkt sätt där vi sätter regleringarna precis där de behövs. Det ska inte vara för mycket regleringar utan exakt de som behövs för att rädda planeten, skydda ekonomin och skydda medborgaren, arbetstagaren, våra barns framtid och även våra barn här och . Vi behöver ha alla de perspektiven när vi bygger företagspolitik. Därför tror vi inte på marknadens fria hand. Det har visat sig vilka otroligt stora olyckor det har blivit när vi släppte loss marknaden på klimatområdet, det sociala området och vad gäller ekonomin. och väldigt många andra aktörer påtalar att de ökade klyftorna och den kapitalkoncentration som skett efter att man avreglerade så här mycket är skadliga såväl för ekonomi som för människa och miljö. Vi behöver hitta en ny balans. Det står för. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 15 Nytt mål för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2017 och Avtal om ändring av avtalet mellan och om en gemensam elcertifikatsmarknad Nytt mål för förnybar el och kontrollstation för elcertifikats-systemet 2017 och Avtal om ändring av avtalet mellan och om en gemensam elcertifi-katsmarknad betänkande 2016/17:NU20 Nytt mål för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2017 (prop. 2016/17:179) och betänkande 2016/17:NU25 Avtal om ändring av avtalet mellan och om en gemensam elcertifikatsmarknad (prop. 2016/17:187) 144 (SD): Vi debatterar näringsutskottets betänkande nr 20 som behandlar nytt mål för förnybar el i elcertifikatssystemet och näringsutskottets betänkande nr 25 om avtal med om detsamma med en justering i elcertifikatssystemet. Jag vill inledningsvis yrka bifall till reservationerna 1 och 2 i näringsutskottets betänkande 20 och till reservation 1 i betänkande 25. Elcertifikatssystemet är ett stödsystem som är tänkt att stimulera så kallade förnybara energislag. Systemet har sedan införandet 2003 bidragit med ett flertal positiva effekter. Det är speciellt kopplat till nyetablerad baskraft i kraftsystemet.