prot · H50941 · 2017-12-01 00:00:00 — § 1 Anmälan om kompletteringsval vice talmannen meddelade att anmälts som suppleant i . vice talmannen förklarade vald till § 2 Anmälan om subsidiaritetsprövning vice talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2017/18:10 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från skatteutskottet. § 3 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2017/18:207 Interpellation 2017/18:207 Vargens påverkan på landsbygden av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är brist på tider i kammaren samt tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2017/18:209 Interpellation 2017/18:209 Antalet handledartillstånd av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2017/18:210 Interpellation 2017/18:210 Svarta körskolor av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2017/18:214 Interpellation 2017/18:214 Svarta körskolor av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2017/18:217 Interpellation 2017/18:217 Byggandet av Sydostlänken av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2017/18:222 Interpellation 2017/18:222 skuld till kommunsektorn av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang. § 4 Anmälan om granskningsrapport vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till näringsutskottet: RiR 2017:29 Det samlade stödet till solel § 5 Ärende för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2017/18:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid § 6 Svar på interpellation 2017/18:173 om den grekiska minoriteten i 1 Utrikesminister (S): Ärade ledamöter och åhörare! har frågat mig om avser att vidta åtgärder antingen som enskilt land eller som medlem i EU för att skydda den grekiska minoriteten och dess mänskliga rättigheter i i allmänhet och i i synnerhet. Värnandet av de mänskliga rättigheterna utgör en hörnsten i svensk utrikespolitik och är tillsammans med demokrati och rättsstatens principer ett huvudområde för reformsamarbete med . Situationen för de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatens principer i belyses i den landrapport för dessa frågor som UD publicerade . I likhet med Europeiska kommissionens landrapport konstateras där att har ett tämligen gott rättsligt ramverk för att garantera och främja mänskliga rättigheter. ligger i stort sett i linje med europeiska standarder, och landet har ratificerat de flesta internationella konventioner om mänskliga rättigheter. Brister i genomförande av lagstiftning på grund av svaga statliga institutioner utgör dock ett genomgående problem. stöder därför avseende reformer på detta område bilateralt och via EU. Vidare ger vi även ett omfattande stöd till civilsamhällesorganisationers arbete för bättre skydd av mänskliga rättigheter. För är EU en central plattform för arbetet med mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Inom ramen för EU:s utvidgningsprocesser för västra och har rättsstatens principer i enlighet med ansatsen ”fundamentals first” en framskjuten roll i ländernas reform- och anslutningsprocesser, något som vi välkomnar. stöder EU-närmande politiskt och genom reformsamarbetet. I dialogen kring EU-närmande har vi betonat vikten av att möta och kriterier för att kunna göra framsteg i EU‑närmandeprocessen och landets demokratiska utveckling, inte minst när det gäller skydd av mänskliga rättigheter, inklusive för minoriteter. Förbättringar på området mänskliga rättigheter är en av fem nyckelprioriteringar som EU tydligt ställt som kriterium för fortsatta EU-närmande. Vi välkomnar att antagit lagstiftning som syftar till att möta ramkonvention om skydd för nationella minoriteter. väntas ge sin ståndpunkt kring minoritetslagstiftningen , och den genomförandelagstiftning som återstår blir viktig för att säkerställa att lever upp till internationella standarder. Situationen i bör ses som en bredare fråga rörande bristerna i skyddet av äganderätten och olösta tvister kring markfrågor i överlag. behöver komma till rätta med det bristande skyddet av äganderätten i landet liksom oklarheterna kring olösta tvister i markfrågor, inklusive i . Detta är även ett krav från i EU-närmandeprocessen. Problemet är utbrett och drabbar många olika grupper i samhället – inklusive den grekiska minoriteten, romer och andra minoriteter – inte minst i samband med de ombyggnationer som pågår i olika delar av landet, såsom Himarë. Det är viktigt att lokalbefolkningen konsulteras och att regelverk för exempelvis ombyggnationer följs. fortsätter att lyfta fram vikten av att genomför de nödvändiga reformer som följer av de krav som EU ställer inom ramen för EU-närmandet, såväl bilateralt som via EU. Vidare avser vi att driva på för att landet ska följa rekommendationer från och avseende mänskliga rättigheter, inklusive skydd av äganderätten och av minoriteter. kommer även att fortsätta att bistå med stöd genom vårt reformsamarbete med , bland annat till civilsamhällesorganisationers arbete för bättre skydd av mänskliga rättigheter inklusive för minoriteter. 2 (M): Herr talman och utrikesministern – god morgon! Till att börja med vill jag tacka utrikesministern för svaret. Jag noterar också att ambassadör är på plats och följer debatten. Min och mening är att i internationella sammanhang ska arbeta för att värna utsatta minoriteter. Alla människors lika värde är fundamentalt. ska värna ett sammanhållet EU. Vi ska fortsätta att verka för ett fritt, demokratiskt, fredligt och enat . Vi ska fokusera på det östliga partnerskapet och . EU ska vara öppet för alla de länder som vill och förmår leva upp till de krav som medlemskapet ställer. Vägen till medlemskap är ofta krävande och komplicerad, men medlemskapsperspektivet är ett viktigt incitament för reformer. Det gynnar stabilitet, ekonomisk och social utveckling och fortsatt försoning. Skulle vi i stället stänga dörren för länder som vill bli medlemmar och som lever upp till de hårda krav som medlemskapet innebär riskerar vi att få en ekonomisk nedgång och en destabiliserad utveckling i . Uppfyllande av EU:s medlemskriterier är det som i grunden ger medlemskapet dess stora värde. Medlemskapet skapar förutsättningar för att bli en del av en gemenskap av fria samhällen och konkurrenskraftiga ekonomier. är en del av där minoriteter och religioner utgör områden med framtida utmaningar. är ett kandidatland för EU-medlemskap efter fyra tidigare avslag. formella ansökan lämnades in 2009. Medlemskapsförhandlingarna har ännu inte börjat. Kravet 2014 var att genomför reformer, särskilt inom administration och rättsväsen. Dessutom var kraven ökade insatser mot korruptionen och den organiserade brottsligheten samt för de grundläggande mänskliga rättigheterna. menar att skyddet av mänskliga rättigheter i i stort ligger i linje med i övrigt, men trots detta menar rapporten bland annat att tillämpningen av mänskliga rättigheter brister inom äganderätt samt att levnadsvillkoren för minoriteter behöver förbättras. Jag vill därför fråga utrikesministern vad EU kan göra för att stärka skyddet för minoriteter i inom ramen för ett EU-medlemskap och följa upp arbete med mänskliga rättigheter generellt. 3 Utrikesminister (S): och jag delar synen på nödvändigheten av EU-närmande och betydelsen av EU-närmandeprocessen. När jag har varit och besökt är det här någonting som vi hållit fast vid. Där ingår till exempel ”fundamentals first”. Det betyder helt enkelt att vi börjar med att titta på hur demokratin fungerar. Finns det ett skydd för mänskliga rättigheter? Vilka problem har man med att till exempel inkludera minoriteter? Det här är en otroligt central del av EU:s utvidgandeprocesser och närmandeprocesser. Det här är också förstås någonting som vi som enskilt medlemsland jobbar väldigt aktivt med. Som vet är vi ett av mycket få länder i världen som gör landrapporter. Vi gör 135 landrapporter där vi på ett mycket noggrant sätt går igenom situationen vad gäller demokrati, MR och rättssamhällets principer. Detta är viktigt. Jag vill tacka för att han tagit upp den grekiska minoritetens situation i . Det här är i grunden en fråga om mänskliga rättigheter. har ett omfattande stöd till arbetet med att stärka respekten för dessa. Det har vi bland annat genom vårt bilaterala reformstöd. Då interagerar vi med en bredd av aktörer i det albanska samhället som just driver de frågorna. Vi stöder via vårt samarbete med organisationen arbetet med att säkra respekten för MR. Som jag nämnde tidigare är situationen i Himarë en bredare fråga också om bristerna i skyddet av äganderätten och olösta tvister i markfrågor. Det gäller landet överlag. Regeringen i har via det nationella utvecklingsprogrammet satsat på att utveckla och förbättra olika städer i landet, däribland i Himarë där majoriteten är grekisktalande. En konsekvens av satsningen har varit att 9 000 byggnader i landet har rivits. Trots att byggnadsägare har fått ersättning för det har ersättningen varit låg. har i samtal med premiärminister betonat äganderättsfrågor och behov av dialog med grupperna i Himarë. Det gäller inte minst då det rör sig om en minoritet och att den låga ersättningen till byggnadsägare är ett problem. Vi har också talat med inom integrationsprocessen med EU. EU har påmint om behovet av att man ska slutföra en fastighetsregistreringsprocess och har uppmanat landet att se över strategin för egendomsrätt. Det gäller 2012–2020. Dessutom betonar EU i de kontakter som det ständigt har bättre institutionellt samarbete, transparens och tydlighet också vid genomförande av politik som påverkar egendomsrätten. Detta är ofta väldigt centralt. Det kan väldigt ofta börja där. Om människor känner att de inte ens har möjlighet att värna sin egendom eller sin rätt till land blir det väldigt problematiskt. Vid sidan av EU finns också andra forum som till exempel . Det är genom bredden av olika forum och kontakter som vi vill fortsätta att se till att man har respekt för mänskliga rättigheter i . 4 (M): Jag till tacka utrikesministern för det utförliga svaret och ser fram emot att följa det fortsatta arbetet. 5 Utrikesminister (S): Tack för debatten, som är viktig. Jag hoppas att vi därför kan fortsätta den. Överläggningen var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2017/18:182 om i världen 6 Utrikesminister (S): har ställt mig följande fyra frågor som uppföljning till mitt svar på hennes fråga 2017/18:93 om politiska roll i FN-sammanhang. om jag avser att verka för att tas upp i FN som fullvärdig medlem om jag ser en möjlighet att erkänna som stat om jag ämnar verka för att tas upp som officiell observatör i om jag ämnar verka för fullvärdiga deltagande i . Precis som jag svarade stöder även fortsatt deltagande i internationella organisationer när ett sådant deltagande är meningsfullt och inte kräver status som stat. har, precis som övriga EU-länder, erkänt och följer den så kallade ett-Kina-politiken. Det betyder att vi inte ser någon möjlighet att erkänna som stat. Medlemskap i är öppet för stater. I och med att endast 20 länder i världen erkänner som stat är det inte möjligt för att röstas in som medlem. Länder tas dessutom upp som FN-medlemmar på förslag av . Eftersom har vetorätt i säkerhetsrådet finns det inga utsikter för att ska tas upp som fullvärdig FN-medlem. har ansökt om permanent observatörskap i , men detta har inte varit möjligt. ICAO-arbetet ska fokusera på bland annat flygsäkerhet, luftfartsskydd och miljö. har betydande luftfartsintressen, och i den mån dess myndigheter på lämpligt sätt kan få delta i och tillgodogöra sig arbete har detta svenskt stöd. Eftersom inte är en FN-medlem kan man inte ansluta sig till genom en formell underrättelse till FN:s generalsekreterare. och framåt kunde delta som observatör i WHO:s högsta beslutande organ, Världshälsoförsamlingen (World Health Assembly, WHA). Deltagandet var värdefullt, och jag skulle välkomna en utveckling som möjliggjorde observatörskap i WHO för . Detta kräver dock konsensus inom , och det föreligger inte . Regeringen fortsätter att stödja aktiva deltagande i WHO:s hälsotekniska arbete. Det regleras i formella processer men också genom deltagande i olika expertmöten inom olika områden. 7 (KD): Tack, utrikesministern, för svaret! Utöver den skriftliga fråga som du hänvisar till skulle en interpellationsdebatt ha skett , men då hade jag tappat rösten. Jag var tvungen att dra tillbaka interpellationen och lägga fram den nu igen. Det är bra att vi kan ha debatten i stället. Det var nästan lite talande att jag tappat rösten och var otalbar, för precis så upplever nog sin situation på världsarenan. De vill bidra, ta ansvar och påverka. De vill vara en positiv kraft. Men de har lite stöd, alltför lite stöd. Det visar också hur fel delar av FN-systemet är när ett land har så tydlig vetorätt och ett land så tydligt kan bestämma över ett annat. Så var aldrig tanken. Låt mig förstärka det genom att ge ett litet historiskt perspektiv. På grund av den komplicerade historiska koppling som har till har alla försök att återupptas i världssamfundet FN nekats till följd av vetorätt. Men var en av grundarna av FN och satt med i då president och ordförande kom överens om att återuppta i FN och utesluta . Jag vill säga lite om hur situationen ser ut . inflytande gjorde sig påmint då förvägrades sin observatörsstatus WHA, , som är beslutsorgan för , mer känt som WHO. hade deltagit i WHA och bidragit till en bättre världshälsa utifrån sina resurser och sitt engagemang. Risken med politisk isolering är att den kan få farliga konsekvenser under förhållanden där man egentligen ska ha ett utbyte, såsom vid den historiska epidemin sars och om vi skulle få liknande sådana epidemier. har en viktig roll att tjäna som demokratisk förebild för den kinesisktalande världen – bland annat genom dess bakgrund men också genom de kulturella värden som har. Det blir en bro mellan och västvärlden som vi inte ska försumma. Med stöd av det internationella samfundet kommer att kunna bli en viktig aktör och försvarare av de demokratiska värdena. har fullvärdiga diplomatiska förbindelser med över 20 stater. Det är 23 länder som har erkänt landet, däribland och större länder som . Länder som har högt utvecklade inofficiella diplomatiska förbindelser med . har också egna inofficiella diplomatiska kontakter i en rad länder, ofta under beteckningen Mission, som finns här i . Det har en tydlig egen utrikespolitik, ett eget nationellt försvar, och alla politiska och ekonomiska frågor och avtal förhandlas med den demokratiskt valda regeringen i huvudstaden . Utifrån detta och utifrån ekonomiska ställning är en betydande aktör i såväl handel som diplomati. Tyvärr tycker jag att svaret på både den skriftliga frågan och denna interpellation inte riktigt öppnar för någon förändring av situationen. Jag beklagar att utrikesministern avfärdar roll med att få stater erkänt det som stat. Om man ska jämföra med andra länder såsom tycker jag att regeringen där har en helt annan ton och öppenhet kring dess möjligheter till engagemang i internationella organisationer. 8 Utrikesminister (S): Först och främst delar vi samma syn på vetorätten i . Det är någonting som vi arbetar för att försöka att förändra . Det är väldigt olyckligt när det tar sig sådana här uttryck. Precis som jag sa i mitt svar verkar vi för ett så brett och heltäckande deltagande som möjligt i internationellt samarbete. Vi har också ett egenintresse av att det internationella samarbetet om flygsäkerhet fungerar och att samarbetet om viktiga hälsofrågor är så allomfattande som det över huvud taget går. Vi stöder som sagt även i fortsättningen meningsfulla deltagande i expertorgan. Men kärnan handlar om relationen mellan och ; det kommer vi inte ifrån. Det finns väl inget av EU-länderna som är på väg i någon annan riktning just , och vi försöker att hålla ihop om denna politik i EU-kretsen. Det är ingen tillfällighet att det bara är ett tjugotal länder som har erkänt . Vi menar dock att kan bidra positivt till internationell samverkan både inom hälsoområdet och inom det hälsotekniska samarbetet. Man behöver olika former, samförståndsavtal och annat, och ska fortsätta att delta. mellan 2008 och hade och relativt goda förbindelser. Det tog sig uttryck i att då bjöds in att delta i världshälsoförsamlingen som observatör. Det var något som EU välkomnade . skulle verkligen välkomna en situation som tillät att återigen delta som observatör. Det är viktigt att fackorgan och styrelsemöten också tillåts ägna mötena åt sakfrågor och inte åt de politiska konflikterna. De experter som företräder och andra länder är där för att föra vår talan och för att lyssna och lära i sakfrågor där både de och huvudmännen är specialister. Samtliga EU-länder har diplomatiska relationer med , och vi följer alla den så kallade ett-Kina-politiken. Efter regeringsskiftet i har spänningarna mellan och ökat, och det är olyckligt på många olika sätt. Det tar sig också uttryck i samarbetet på de olika sakområdena. 9 (KD): Detta är inte en interpellation om FN, men både i ministerns svar och i det jag är inne på känns det som att mycket landar i att det behövs ett reformerat och handlingskraftigt FN. FN är en unik och viktig organisation, lik ingen annan. Den samlar stater för att arbeta för fred och säkerhet. Trots detta är FN en organisation med stora problem. befinner sig som FN-medlem jämte en mångfasetterad rad av länder med olika syn på demokrati, internationell rätt och mänskliga rättigheter. I mångt och mycket skiljer sig en del länder från vårt land. används alltför ofta vetorätten av någon av de fem permanenta medlemsstaterna i säkerhetsrådet för att politisera redan infekterade frågor och driva sin egen agenda i stället för att, som det var tänkt när säkerhetsrådet konstruerades, användas för att stoppa farliga förslag. Utrikesministern är tydlig med – vilket jag är positiv till – att man måste fundera mer på sakfrågor än att använda dessa forum till redan politiskt infekterade frågor och politiska konfliktfrågor. Jag kan bara hoppas att utrikesministern tar med sig några av medskicken härifrån kammaren när det gäller såväl hur FN behöver utvecklas som det farliga i att låta enskilda länder diktera så tydligt över andra och använda freds- och säkerhetspolitiska organ för politiska markeringar av helt andra slag. 10 Utrikesminister (S): Tack för debatten och för att du väcker frågan, ! har ett intresse av att stödja – en av världens största ekonomier med över 23 miljoner invånare – på ett meningsfullt sätt. ska få delta i internationellt samarbete så länge som det inte förutsätter status som stat, och kommer att fortsätta att verka för ett så allomfattande samarbete som över huvud taget är möjligt. Vi kommer att fortsätta att i säkerhetsrådet och i FN verka för reformer som i varje fall begränsar vetoanvändningen. Det är viktigt att vi för diskussionen om hur man utvecklar internationella samarbeten; där har vi en stark samsyn. har förändrat sin hållning vad gäller deltagande i internationellt samarbete. Det kan vi bara beklaga. Det gällde senast exempelvis Kimberleyprocessen, som handlar om diamanter. är en jättestor importör och aktör när det gäller diamanter. Det är olyckligt för oss alla när det tar sig den här sortens uttryck, och det är sådant som vi kan föra diskussion om också i våra bilaterala kontakter. 11 (KD): Tack, utrikesministern, för möjligheten att få några förtydliganden ! Jag tar med mig att kommer att stödja deltagande på ett meningsfullt och aktivt sätt när det finns möjlighet och att kanske också titta på samförståndsavtal i större omfattning. Jag är glad för de förtydliganden som har kommit under dagens interpellationsdebatt. Tack för den! 12 Utrikesminister (S): är en välutvecklad demokrati med demokratiska rättigheter som fria val, yttrandefrihet och ett gott läge för mänskliga rättigheter. Det förtjänar att påpekas. är på många sätt ett bra samhälle att leva i. har välutvecklade handelsförbindelser med , och vi träffas på statssekreterarnivå. Vi kommer som sagt att fortsätta att stödja meningsfulla deltagande i internationella sammanhang. Vi vill se till att säkerställa ett brett samarbete på många olika områden, särskilt när det gäller folkhälsa och flygsäkerhet. Vi vill komma framåt i substansfrågorna, och det ska vi fortsätta att verka för. Tack för debatten! Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellationerna 2017/18:227 och 228 om relation till och Nato 13 Utrikesminister (S): har frågat mig om jag ämnar ompröva min inställning till ett svenskt Natomedlemskap givet att det säkerhetspolitiska läget i närområde har försämrats samt om det är min uppfattning att den finländska regeringens hållning vad avser ett eventuellt medlemskap i bidrar till stabilitet och säkerhet i norra . har även frågat mig om det är min uppfattning att och Nato på ett otillbörligt sätt har kritiserat för att vi röstade för om kärnvapenförbudet och vilka åtgärder jag i så fall vidtar med anledning av den bedömningen. Jag väljer att besvara interpellationerna i ett sammanhang. I oroliga tider är förutsägbarhet och tydlighet av största vikt. säkerhetspolitiska linje ligger fast. Vi gör inte några tvära kast i utrikes-, försvars- eller säkerhetspolitiken. Regeringen hanterar det försämrade läget i närområdet på bred front genom politiskt och diplomatiskt arbete bilateralt samt multilateralt i EU, FN, och . Parallellt stärks nationella försvar, och våra internationella försvarssamarbeten fördjupas. Vi måste också fortsätta att verka förebyggande och försvara en bred syn på säkerhet där demokrati, respekten för rättsstatens principer och mänskliga rättigheter är centralt. Inom ramen för vårt arbete inom EU tas nu också nya viktiga steg för att stärka den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken som både möjliggör för att ta ett större ansvar för sin egen säkerhet och bidrar till EU:s sammanhållning. Den militära alliansfriheten tjänar oss väl och är en förutsättning för stabilitet i vår del av . Tillsammans med stärkt nationell militär förmåga och fördjupade samarbeten är en aktör som bidrar till fred och säkerhet i vårt närområde. I förhållande till Nato har , liksom , valt en samarbetslinje och inte en medlemskapslinje. Det är ett samarbete som ger oss möjligheter att utveckla den svenska försvarsmakten både för det nationella försvaret och för förmågan att delta i insatser för internationell krishantering. Vårt partnerskap med Nato fortsätter att utvecklas. erhöll 2014 status som , vilket ger möjlighet till ett fördjupat samarbete med Nato, framför allt vad gäller politisk dialog, övnings- och utbildningssamarbete och informationsutbyte. Vi välkomnar Natos beslut att förlänga status som . Varje land har rätt att självständigt bestämma sin utrikes- och säkerhetspolitiska linje. Det gäller , och det gäller . och har en likartad säkerhetspolitisk utgångspunkt. Våra länder samarbetar nära i utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska frågor, inklusive inom ramen för våra respektive partnerskap med Nato. Detta samarbete har blivit särskilt betydelsefullt givet det försämrade säkerhetspolitiska läget i vårt närområde. Det är ett utmärkt fungerande samarbete och en stabiliserande faktor i vårt närområde. engagemang i den multilaterala förhandlingen om ett kärnvapenförbud var ett uttryck för vår etablerade politik för nedrustning och icke-spridning. Grunden för den är insikten om kärnvapnens fruktansvärda förstörelsebringande kraft och de ökade risker som ett försämrat säkerhetspolitiskt läge medför. Ytterst handlar det om att förmå kärnvapenstaterna att leva upp till ingångna nedrustningsåtaganden.