prot · H40961 · 2017-01-26 00:00:00 — Jag ställde frågan generellt just därför att jag är väl medveten om att statsrådet varken har möjlighet eller sakkunskap att gå in i en specifik fråga. I det här fallet exemplifierade jag med jämtländska Storsjöbygden. Det allvarliga är att det är annat ljud i skällan . pratade prospektörerna och de presumtiva exploatörerna om uran. är det vanadin. Hur ser statsrådet på den frågeställningen? 14 Miljöminister (MP): Man måste utgå från att de uppgifter som en näringsidkare lämnar till Bergsstaten vid ansökan om gruvtillstånd är korrekta. Misstankar om att det egentligen handlar om andra verksamheter kan inte vara utgångspunkten. Självklart utgår vi från att den information som lämnas är korrekt och att de beslut som tas följer lagstiftningen. Utökning av antalet idrottstimmar 15 (SD): Min fråga går till statsrådet . kunde vi läsa att minister inte avser att göra det som en majoritet av vill, nämligen att utöka antalet idrottstimmar från 500 till 600. För mig som idrottslärare och gymnastiktränare är det här som ett slag i ansiktet. Jag roade mig med att gå in och titta på minister cv. Han har faktiskt arbetat som timvikarie i en centralskola i . Det är alltså verkligen en gigant bland giganterna som uttalar sig i frågan. Men all forskning visar att barn som rör sig mår bättre. Vi kan ta Bunkeflomodellen med som ett exempel. Där bjöd man in lokala idrottsföreningar och fick då också avlastning för lärarkollegiet. Av de berörda eleverna var det som klarade sin gymnasiebehörighet. Normalt är det . Jag förstår att statsrådet inte kan tala illa om en kollega, men instämmer hon verkligen i analys? 16 Statsrådet (S): Jag tackar så mycket för frågan. Vi är nog alla överens om att rörelse är en väldigt viktig sak. Rörelse ska också vara en naturlig del av skoldagen. Hur ser vi då till att barn och elever rör sig mycket i skolan? Dels sker det genom undervisning i ämnet idrott och hälsa, dels sker det genom andra typer av fysisk aktivitet och motorisk träning. En viktig åtgärd för att främja elevers lärande är att eleverna ges möjlighet till daglig fysisk aktivitet. För att betona detta anges det i läroplanen Lgr 11 under avsnittet om skolans värdegrund att ”skolan ska sträva efter att erbjuda alla elever daglig fysisk aktivitet inom ramen för hela skoldagen”. Skälet till att det står så i läroplanen är att rörelse ska vara en naturlig del av skoldagen och att rörelse kan ske inom ramen för ämnet idrott och hälsa men också inom ramen för mycket annan undervisning och många andra aktiviteter inom skolans utbildning. 17 (SD): Vi är överens i grundfrågan. Vi vet om att dålig motorik oftast leder till dåligt självförtroende, dålig motivation och dålig koncentration. Framför allt blir kanske de barn som har läs- och skrivsvårigheter extra drabbade av detta. Kortfattat kan man säga att barn som mår bra presterar bra. Man har gjort en liten undersökning och kommit fram till att det är en samhällsvinst vi pratar om. Vad gäller Bunkeflomodellsbarnen blev resultatet per elev. Det är pengar som jag tror att vi kan använda på ett bättre sätt, om inte statsrådet tycker något annat. 18 Statsrådet (S): Som jag sa är det redan nu stadgat i läroplanen att skolan ska sträva efter att barn och elever ska få daglig fysisk aktivitet. Regeringen har också gett i uppdrag att se över behovet av mer rörelse under skoldagen. Detta arbete ska bygga på forskning och beprövad erfarenhet samt den kunskap som finns inom myndigheter och organisationer. Vi är helt överens om att daglig fysisk aktivitet är något väldigt viktigt. Regeringen kommer att bevaka den här frågan väldigt noga. 19 (S): Jag riktar min fråga till statsrådet . Fler och fler människor behöver yrkesutbildning i vuxen ålder. Men ska yrkesvalet göras redan , när man väljer till gymnasiet. Många väljer bort yrkesutbildningar till förmån för teoretiska utbildningar. i livet kommer man på att man vill utbilda sig till ett yrke. Hur avser statsrådet att arbeta med att ge fler möjligheter till yrkesutbildning för vuxna? 20 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan, som är väldigt viktig. I det samhälle vi lever i har vi, precis som säger, ett stort problem med att många barn och ungdomar får en dålig start i sitt arbetsliv genom att de går ut gymnasieskolan utan fullständiga betyg eller går ut gymnasieskolan med en utbildning som inte leder dem dit de hade tänkt sig. För att säkerställa att det finns ett livslångt lärande och stora möjligheter att utbilda sig hela livet har regeringen beslutat att inrätta något som kallas för regionalt yrkesvux. Regionalt yrkesvux finns i förra årets budgetproposition, är beslutat av och kommer att innebära att det finns goda möjligheter för många unga och äldre människor att inom ramen för vuxenutbildningen skaffa sig sammanhållna utbildningar som leder mot yrken. Genom ett gott samarbete med det regionala näringslivet är vår övertygelse att det här kommer att leda till goda möjligheter för många unga människor och äldre. 21 (S): SCB beskriver att det kommer att saknas 34 000 gymnasieutbildade inom teknik och tillverkning och 74 000 inom vård och omsorg. Vore det då inte bra ur arbetsmarknadsperspektiv att göra block med yrkeskunskaper och ge det som vuxenutbildning? 22 Statsrådet (S): Det är precis som säger: som arbetsmarknaden skriker efter yrkesutbildade inom de här branscherna har vi stora rekryteringsproblem till de utbildningar som leder till just dessa yrken. Av det skälet är det viktigt att vi inom vuxenutbildningen säkerställer att det finns goda möjligheter hela livet att skaffa sig ett yrke. De möjligheterna kommer att öka dramatiskt med de förändringar som har gjorts med anledning av årets budgetproposition och med ordentliga förstärkningar på studiestödssidan. Stöd till organisationer som arbetar för att värna aborträtten 23 (MP): Herr talman och biståndsminister ! samlades miljontals människor världen över för att marschera för kvinnors rättigheter i Women’s . Jag hoppas att detta är början på en enorm global rörelse för kvinnors rättigheter. Men anledningen till att det här drogs igång är mindre rolig. Det har att göra med att Trump har tagit makten och att han har deklarerat att han går emot kvinnors och barns rättigheter. Bland annat går han emot rätten till abort och vill nu dra ned på de pengar som ska gå till internationella organisationer för att stödja rätten till abort. Min fråga till är: Vad kommer du att göra för att stötta organisationerna i denna svåra tid? 24 Statsrådet (MP): Det är riktigt. har under president tid varit en mycket stor givare till organisationer som stöder kvinnors rätt till information om sexuell och reproduktiv hälsa och rätten till abort. Detta är någonting som har hjälpt till att minska mödradödligheten och barnadödligheten i utvecklingsländer på ett mycket positivt sätt . Det är absolut ett hot mot kvinnor att drar sig tillbaka. och jag har tagit initiativ till flera saker: Vi ska ta kontakt med vårt riksdagsnätverk. Vi ska ta kontakt med likasinnade inom EU-kretsen. Vi ska också ta kontakt med likasinnade länder i världen för att vi tillsammans ska kunna gå till organisationer och lugna dem och säga att vi fortsatt kommer att stödja verksamheten, för den är livsavgörande för kvinnor och för utvecklingen i världen. 25 (MP): Det var mycket bra. Jag har en fråga till. Jag har hört att har tagit initiativ till att starta en som en motreaktion på det nu gör. Ligger det i intresse att delta i arbetet, och har ni haft kontakt med holländarna om detta? 26 Statsrådet (MP): Vi har redan kontakt med om initiativet. Det är också viktigt att vi nu behåller kallsinnet och verkligen analyserar situationen. Var kan vi göra bäst nytta – genom att stötta de organisationer som utför arbetet eller genom att starta nya fonder? Det viktiga är att vi som är progressiva länder och som står upp för kvinnors rättigheter och rätten till abort inte nu på något sätt kompromissar med det och att organisationerna får finansiering. 27 (M): Avsaknad av regeringsförslag i bostadskrisen slår hårt inte bara mot de delar av som har stark inflyttning, det vill säga våra storstäder. Det slår hårt även mot de delar av , exempelvis mitt hemlän , som har det största behovet inte bara när det gäller nya invånare utan också för att behålla de befintliga. Det handlar om överlevnad för landsbygder och glesbygder. Vi som bor där vet att man framför allt kan konkurrera med ett attraktivt boende i förhållande till storstadens utbud. I denna fråga är ett förändrat och uppluckrat strandskydd avgörande för kommuner och landsting, vilket nu konstaterar. Jag skulle vilja fråga miljöminister : När avser regeringen att överge sin tidigare mycket passiva inställning och börja förändringen av strandskyddet för att möjliggöra boende i landsbygder, glesbygder och skärgårdar? 28 Miljöminister (MP): När vi talar om bostadsfrågan är det värt att alltid komma ihåg att det initiativ som regeringen tog, och som var det viktigaste, var att bjuda in till breda partipolitiska diskussioner om detta, bland annat för att kunna diskutera strandskyddet. Oppositionen var inte med på det, och jag beklagar verkligen att detta inte gick att få till stånd. Det har självklart inte gjort att vi från regeringens sida är passiva, utan vi har presenterat 22 punkter som vi kommer att gå fram med. En av dem är att se över LIS-systemet, som vi får konstatera inte har lyckats. Det når inte de intentioner som låg bakom systemet. Det handlar om att möjliggöra ökat bostadsbyggande, framför allt i landsbygden. 29 (M): Det är anmärkningsvärt att i den värsta bostadskrisen har ingen regering levererat så få förslag för att öka möjligheterna till boende och bostadsbyggandet i som den nuvarande. De minimala förändringar som presenterar vad gäller LIS-områden kommer enligt alla experter att ha en marginell påverkan på bostadsbyggandet i . Det krävs större och mer genomgripande förändringar. När ska regeringen leverera dem? 30 Miljöminister (MP): Vi kan vara överens om en sak: Förändringen av strandskyddet är inte det som i stor utsträckning kommer att avgöra hur bostadsbyggandet sker i . Men vi kan konstatera att bostadsbyggandet aldrig har varit så högt som det är nu och att vi har en regering som levererar en lång rad tydliga förslag, bland annat på områden där tidigare regeringar har misslyckats. Jag tänker exempelvis på bubblor. När det gäller strandskyddet ska vi börja där problemen är som störst så att vi gör verklig nytta. Det innebär att var och en fokuserar på LIS-områdena. 31 (L): Jag lyssnade på Ekots lördagsintervju med statsrådet . En av de viktigaste punkter som programmet handlade om var de frågor jag jobbar mycket med, nämligen brottsligheten och att bekämpa den. Det ligger högst upp på den lista över saker som ska samordna i den kommande delegationen men också i regeringen i det uppdrag han har som minister med ansvar för segregerade områden. Ett uttalande som jag reagerade på var att regeringen har ökat stödet till polisen med . Eftersom jag sitter i justitieutskottet tittade jag i budgeten och såg att huvuddelen av dessa resurser ligger 2019 och 2020. Jag har just varit i , där polisen lever under besparingshot, och träffat polischefen. Vad säger till polisen när de hamnar i denna situation? 32 Statsrådet (S): Att situationen är allvarlig i många delar av landet kan vi nog vara överens om. Lika överens måste vi vara om att detta inte är acceptabelt och att samhället måste vara tydligt med det. frågar vad vi säger. Det viktigaste är kanske inte vad vi säger utan vad vi faktiskt gör. Denna regering har stärkt stödet till polisen i varenda budget vi har lagt fram. Så är det. Det har vi gjort just därför att vi vill stärka , och vi vill att det ska vara tydligt att polisen ska vara ute där det sker flest brott. Det är det ena. Det andra är att vi förändrar lagar i snabb takt för att tydligt markera att detta inte är acceptabelt. Så visst kan man prata, särskilt om man är i opposition. Men om man jämför de som denna regering har suttit som parti satt i regeringsställning ser man att det händer betydligt mer nu än vad det gjorde då. 33 (L): Tack så mycket, statsrådet! Regeringen kommer aldrig att komma upp till de nivåer vi lägger och kommer att lägga på polisen. Ni lägger 100 miljoner , och vi lägger 975 miljoner. Jag tycker att det är felaktigt att i Ekots lördagsintervju säga att ni har lagt 2 miljarder när ni lägger 100 miljoner. Era miljarder kommer senare . Det refererades till rikspolischefen i intervjun, och han sa: De pratar ofta om det här, men jag ser det inte och jag upplever det inte! Det handlade alltså om satsningar. Attackerna mot blåljuspersonal ska utredas . Vad säger du till de poliser och den ambulanspersonal som utsätts för brott? 34 Statsrådet (S): De här resurserna finns i den budget som precis har klubbat och därmed också ställt sig bakom. Det som rikspolischefen efterlyste var sociala insatser, och jag håller med rikspolischefen. Det har under varit mycket snack. Inte minst i den förra regeringen talade man om insatser, och där hade parti ansvaret för de här frågorna . Den enda insats som har fastnat i mitt minne var att man flyttade ut kontoret till . Lärare i nationella minoritetsspråk 35 (M): Min fråga går till statsrådet . Hur tänker regeringen göra för att försäkra sig om att det finns lärare i nationella minoritetsspråk ? Gymnasieelever får meritpoäng som uppmuntran för att läsa moderna språk, matematik och engelska, men vill man läsa ett modersmål får man inga sådana poäng. Alldeles för få elever får möjlighet att läsa samiska eller något av de andra nationella minoritetsspråken trots att behovet är stort nu och kommer att vara det . Behöriga lärare i modersmål har heller inte behörighet att undervisa i moderna språk, och det är svårt för lärare i modersmål att komplettera för att få gymnasiebehörighet på samma sätt som lärare i moderna språk kan göra. Det borde inte vara någon skillnad mellan modersmålslärare och lärare i moderna språk, utan samtliga borde ha gymnasiebehörighet. Min fråga är: Hur tänker regeringen göra för att försäkra sig om detta? 36 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Frågan avser lärare i nationella minoritetsspråk men skulle kunna avse en mycket större grupp än så. Vi har i ett mycket stort problem med att vi har för få behöriga lärare i många ämnen. Det är ett problem som är gemensamt för i princip alla årskurser, och det är en fråga som står mycket högt upp på både regeringens och dagordning. lyfter i sin frågeställning fram vilken betydelse det kan ha att en del moderna språk ger extra behörighetspoäng. Det är alldeles riktigt. Den förra regeringens beslut att ändra mycket på reglerna för behörighet till högskolan har påverkat hur elever i gymnasieskolan och har valt språk. Den frågan är just nu föremål för en utredning som ligger under , och vi ser verkligen fram emot att den utredningen kommer fram till ett bra svar. 37 (M): Det är ju inte de nationella minoriteterna som ska ha ansvar för att det finns kompetent personal och kompetenta lärare i kommuner, landsting, regioner och stat och , utan det är statens ansvar. Jag kan också tillägga att det finns ett stort intresse bland modersmålslärare att komplettera sin utbildning till gymnasielärarnivå. Har regeringen för avsikt att se över högskoleförordningen för att införa meritpoäng i de nationella minoritetsspråken? 38 Statsrådet (S): Som jag sa är frågan om meritpoäng just nu föremål för en utredning som ligger under . Jag vill vidga svaret till att avse hela skolan. Det stora problemet vi har med rekrytering av studenter till lärarutbildningen hänger förstås ihop med läraryrkets status och hur attraktivt läraryrket uppfattas vara. Här har regeringen stora insatser med lärarlönelyft och annat, och förhoppningsvis har de en god effekt på den framtida rekryteringen. Ska läraryrket vara ett framtidsyrke måste det också vara attraktivt. Integrationsinsatser i utsatta områden 39 SERKAN KÖSE (S): Jag vill ställa en fråga till statsrådet . Många är rädda och upplever vissa av våra storstäders förorter som laglöst land. Tilltron till samhällskontraktet och det allmänna rasar. Jag menar att rädda människor inte agerar solidariskt och med allas bästa för ögonen. Socialdemokraterna har inte velat ha någon integrationsminister för att mandat och resurser ska ligga utspridda på alla ministrar. Statsrådet är nu satt att från Statsrådsberedningen samordna olika insatser för att åter skapa ordning och reda, trygghet och stabilitet i de förorter där bilarna brinner. Det är väsentligt att tilltron till myndigheterna återupprättas. Hur tänker statsrådet kring detta? 40 Statsrådet (S): Tack, ledamoten, för en mycket viktig fråga! Det är sant att det är ett ansvar såväl för regeringen i sin helhet som för kommunerna gemensamt. Jag tror att det här måste vila på två ben. Det ena benet är brott och straff. Närvarande poliser behövs, och där satsar, som ledamoten vet, regeringen på att ha en ökad polisiär närvaro. Tydligare lagstiftning behövs också. Det måste bli betydligt snabbare påföljder, och det måste, när det handlar om grova vapenbrott, gå mycket snabbare och man ska dessutom inte komma ut så snabbt. Det andra benet är det sociala. Ska vi hamna i ett läge där vi bryter den här utvecklingen räcker det inte bara med de polisiära åtgärderna, utan då måste vi också se till att kapa inflödet i den här kriminella verksamheten. Det är precis det som är fokus för hela regeringens arbete. 41 SERKAN KÖSE (S): Tack för svaret, statsrådet! Delaktighet och engagemang måste vara ledord för återgången till en vardag i de utsatta förorterna. måste det stå klart vad som kan accepteras i . En förlegad mansroll, hederskultur och stenkastning mot utryckningsfordon måste upphöra. Det måste vara ordning och reda. Jag tänker att studieförbunden, Föreningssverige och hela civilsamhället har en oerhört stor roll att spela. Vilka initiativ förordar statsrådet när det gäller inkludering via till exempel folkbildning och studieförbunden? 42 Statsrådet (S): Jag tror i grunden att om vi ska lyckas med det här långsiktiga arbetet – det kommer tyvärr att ta tid, för vi har haft en utveckling som gått åt fel håll med ökade klyftor och dessutom en politik som också har ökat klyftorna – krävs det att vi tillsammans med det civila samhället, alltså studieförbunden, kommunerna och statens olika myndigheter, gör gemensamma insatser. Jag är övertygad om att det går, men det kräver att vi gör detta gemensamt och att vi fokuserar. Det är därför regeringen gör det samfällt. Exporten av krigsmateriel till diktaturer 43 (KD): Alliansregeringen tillsatte en parlamentarisk utredning i syfte att skärpa exportkontrollen av krigsmateriel till diktaturer. Arbetet pågick , och lade utredningen fram förslag på lagstiftning som skulle träda i kraft . Förslaget har dragits i långbänk i som nya ansträngningar har gjorts för att öka exporten till diktaturer, senast genom statsminister resa med en delegation, bestående av bland annat företrädare för vapenindustrin, till . Att regeringen också tycks storsatsa i Dutertes väcker ytterligare frågor kring var regeringen står. Det finns en stor oro hos oss kristdemokrater men också hos många civilsamhällesorganisationer som är engagerade i frågan. Kommer regeringen att lägga ett förslag i linje med politiken för global utveckling som därmed på allvar skärper vapenexportkontrollen? Min fråga går till . 44 Statsrådet (MP): Tack, , för frågan! Jag vill börja med att invända mot beskrivningen att regeringen vill sälja vapen till genom en handelsdelegation. Det var en delegation som hade för avsikt att främja fredlig handel och ingenting annat. När det handlar om att skärpa demokratikriteriet för vapenexport har vi en parlamentarisk delegation som har tittat mycket noga på den frågan, och regeringen kommer att lägga fram en ny lagstiftning senare i vår med avsikt att tydliggöra demokratikriteriet som är helt i linje med politiken för global utveckling. Jag vill också betona vikten av att vi har den myndighet som avgör fallen när det gäller export och huruvida det ska vara möjligt att exportera eller inte. 45 (KD): Tack så mycket för svaret, statsrådet! Det är positivt att regeringen har för avsikt att presentera ett förslag som skulle innebära att ett demokratikriterium tydliggörs. Frågan är om det är ett verkligt demokratikriterium som regeringen kommer att presentera i sitt förslag. Eller är regeringens tanke att andra skäl, till exempel ekonomiska, kommer att väga tyngre än respekten för människovärdet och demokrati i utvecklingsländer? 46 Statsrådet (MP): Det är en prioritet för den här regeringen med mänskliga rättigheter och demokrati. Det genomsyrar också regeringens näringspolitik. Som ett av de första länderna i världen har en strategi, som näringsministern har lagt fram, för hur vi ska följa FN:s riktlinjer för mänskliga rättigheter i affärer. När det gäller vapenexporten är den en grundligt utredd fråga som vi kommer att gå vidare med. 47 (V): Jag har en fråga till miljöminister . Sjön är helt unik. Det är en av största sjöar. Det är också norra största dricksvattentäkt som försörjer nästan en halv miljon människor med dricksvatten. Här vill nu Försvarsmakten kraftigt utöka sina verksamheter. Man vill kunna skjuta 69 000 skott. ska man avfyra 150 raketer, och man vill utföra 10 000 flygningar . , den här frågan har landat på ditt bord. fattade du beslut om att Försvarsmakten inte ska behöva beskriva alternativa platser och metoder. Man behöver inte heller ha någon nollvision, det vill säga att man inte ska ha några verksamheter alls. Varför ska Försvarsmakten inte behöva göra några alternativa beskrivningar? 48 Miljöminister (MP): Tack, , för att du tar upp den här väldigt viktiga frågan och ger mig en möjlighet att försöka förtydliga det arbete som görs med tillståndsprocesser för Försvarsmaktens verksamheter i närheten av . Det finns en rad olika tillstånd varav några har avgjorts och några är på gång. Det är väldigt viktigt att slå fast att ärendena bereds separat och behandlas var för sig. Precis gjorde vi ett avslut. Det handlade om flygningen och specifikt om att lagstiftningen inkluderar en miljökvalitetsbeskrivning. Det finns möjligheter till undantag. Man behöver inte alltid beskriva ett nollalternativ där det inte är relevant, om det bara blir ett papper som hamnar i en pärm. Det var det beslut som vi fattade . Alla andra tillståndsfrågor är under beredning. Men man ska inte göra någon sammankoppling. Det är viktigt att veta att tillståndsfrågorna bereds var och en för sig. 49 (V): Då måste jag få fråga miljöministern: inte miljöministern att ifall Försvarsmakten femdubblar i detta viktiga område – från 2 000 till 10 000 flygningar – ska Försvarsmakten då inte åläggas att göra en beskrivning av ett alternativ, av alternativa platser och metoder? Man ska kanske ligga kvar på antalet flygningar som man gör , eller också ska man inte göra några flygningar alls. Borde inte försvaret ha ansvaret att kunna presentera alternativ? 50 Miljöminister (MP): Det beslut som vi fattade innebar att vi överlämnade tillståndsprövningen till den tillståndsmyndighet som har hand om dessa frågor. Vi prövade bara frågan ifall miljökonsekvensbeskrivningen ska innehålla en alternativ plats och gjorde bedömningen att det inte var aktuellt för försvaret. Det finns inga andra platser i där försvaret skulle kunna bedriva den här verksamheten, och det skulle inte göra miljökonsekvensbeskrivningen bättre. Men resten av tillståndsfrågorna hanteras i sin helhet av ansvarig myndighet. 51 (M): Speciellt från den socialdemokratiska sidan talas det i debatterna ofta om den svenska modellen – modellen i ental. I en debattartikel som har publicerats i ett antal tidningar runt om i , bland annat i i min hemtrakt, skriver statsrådet om den svenska modellen i skolan. Vad är det? Menar statsrådet att det bara finns en modell?