prot · H409105 · 2017-05-04 00:00:00 — Att vi har en fri press är en viktig del i en demokrati. Tyvärr ser vi att pressen i andra delar av får det allt svårare att agera därför att man vill styra och smalna av den. I har vi sett hur journalister har fått ta emot hot och utsatts för allvarliga trakasserier. Min fråga till ministern är: Vad gör regeringen för att förbättra villkoren för journalisterna i ? 75 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack för denna angelägna fråga, ! Ja, i går var det Pressfrihetens dag. Jag var med , som har gjort ett fantastiskt journalistiskt arbete under många, , men inte minst . Det är ju så att hot och hat mot journalister är hot och hat som egentligen får konsekvenser för hela vårt samhälle. Det drabbar oss alla och hotar vår demokrati. Journalister är en av tre identifierade grupper som utsätts för hot och som jobbar med opinionsbildande frågor. Därför har vi arbetat intensivt med en handlingsplan som vi kommer att presentera . Där riktar vi in stödet och resurser för att säkerställa att de som arbetar med det fria ordet, de som bildar opinion, de som är journalister, de som är förtroendevalda – inte minst lokalpolitiker – och de som är konstnärer ska kunna bedriva sina verksamheter, för allas vårt väl och ve. 76 (S): Jag tror att detta är otroligt viktigt om vi ska värna demokratin. Vi måste hitta verktygen för att människor ska kunna vara journalister. Men en annan fråga är också hur vi agerar för att faktiskt se till att detta sker. Vilket ansvar har vi som medborgare? Det handlar om hur man stöttar de journalister som blir utsatta för hot och hat, men hur kan vi också få medborgarna att fundera på vilket ansvar de har i processen? 77 Kultur- och demokratiminister (MP): Det finns mycket man kan göra. Bland annat stöttar regeringen arbetet med , alltså medie- och informationskunnighet. Vi behöver alla bli bättre på att kolla källor för att inte sprida falska nyheter och inte underminera journalistikens viktiga roll. I biblioteksstrategin har vi dessutom inte bara ett arbete med att öka kunskapen hos skolbarnen utan också planer på att sätta in resurser för att öka kunskapen hos vuxna. 78 (M): Min fråga går också till kultur- och demokratiminister . Frågan gäller kulturskoleutredningen. Vi ser alla ser fram emot att det ska komma en proposition. Jag hade förmånen att få medverka när Rum – största – hade sitt årsmöte, för att tala om just kulturskoleutredningen. Utredningen är bra och intressant, men det finns delar i den som åtminstone vi moderater inte är så väldigt förtjusta i. Det står att ska vara tillgänglig för alla. All verksamhet är ju dock inte skattefinansierad, eftersom kulturskolorna inte kan erbjuda detta. Jag tänker till exempel på dans, som är väldigt populärt bland många ungdomar. Där får föräldrarna gå in och betala, för det är inte skattefinansierat. Hur ser kulturministern på detta? 79 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack, , för frågan! har jag tagit emot. Vi har gått igenom remissvaren, och vi jobbar med några remissinstanser – inte minst med SKL och med moderatledda kommuner. Detta är ju en verksamhet och ska så förbli. Men den är av nationellt intresse, och vi ser att ojämlikheterna är väldigt stora. Därför är det helt centralt att vi säkerställer att de insatser som regeringen nu gör sker på rätt sätt. satsar vi på att alla barn ska få möjligheten att stå på scen och få lära sig ett instrument, lära sig att dansa eller spela teater. Vi behöver säkerställa att dessa resurser hamnar rätt och att de verkligen stimulerar till ett ökat och jämlikt deltagande över hela vårt land. Jag håller med om det som säger: Det finns mycket i utredningen som är bra, men det fick även en del områden där vi behöver ta omtag. Framför allt behöver vi ha kommuner med oss. Regeringen kommer inte att lägga fram någonting som inte kommuner också känner att de vill bära och göra. 80 (M): Det låter positivt, för det är viktigt att det här förblir en verksamhet. Det kom upp en annan sak som gäller just Rum. I utredningen står att grupparbete ska vara norm, vilket är lite oroande. Hur ska de som vill utveckla sin konstnärliga och tekniska begåvning och som behöver enskild undervisning få detta? kommer att behöva särskilt utbildade vad gäller konstmusiken. 81 Kultur- och demokratiminister (MP): Bredd ger spets. För mig och för regeringen är det självklart att vi både ska skapa möjligheter för bredden – för alla – och vara ett land som har råd att investera i spetsen. Vi ska ha de bästa konstnärerna, kulturskaparna, dansarna, skådespelarna och musikerna. Det kommer denna regering att arbeta tydligt för. 82 (S): De sista elever som jag var klassföreståndare för innan jag blev riksdagsledamot kommer att ta studenten. Jag är oerhört stolt över dem, och jag har med glädje följt deras år under gymnasiet. Jag vet dock att enligt statistiken kommer ungefär en tredjedel av dem tyvärr inte att få fullständiga betyg när de lämnar gymnasiet. Detta är en stor sorg för mig och ett stort problem för vårt samhälle. Därför är jag tacksam över att vi lever i ett land där vi har många andra vägar tillbaka till studier och till arbete. Ett lysande exempel på dessa vägar är våra folkhögskolor, som jag nu vill lyfta upp. Därför vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilken roll anser statsrådet att folkhögskolorna kan spela för att fler ska kunna delta i samhällslivet och etablera sig på arbetsmarknaden? 83 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Vi har talat en del om skatter under denna frågestund. Här har vi en nationell skatt – våra svenska folkhögskolor – som kan erbjuda inte bara ungdomar utan även den övriga befolkningen en rik flora av utbildningar. Folkhögskolorna kan också erbjuda en fullkomligt livsnödvändig ingrediens i vårt utbildningssystem, nämligen en ordentlig portion bildning. Vi lever i då folkbildning kanske är viktigare än någonsin – då alternativa fakta uppstår och världen, problemen och lösningarna målas i svart och vitt. I kan folkhögskolorna bidra till att vi får en lite gråare förståelse för hur stora och svåra problemen i samhället är. Jag vill se folkhögskolor som står på folkbildningens grund men som erbjuder utbildning till fler grupper än vad som är fallet. Jag skulle gärna se att fler grupper med bristfällig gymnasieutbildning hade möjlighet att gå på folkhögskolorna. 84 (S): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag blir väldigt glad av att höra att verkar ha samma syn på folkhögskolorna som jag har, nämligen att de är en fantastisk arena för att folk ska få bildning samt för att människor ska kunna hitta tillbaka till samhällslivet och till arbete när till exempel gymnasieskolan inte har fungerat för dem. Men jag måste såklart också ställa frågan: Finns det inte en risk att folkhögskolornas särart försvinner när vi satsar och gör dem väldigt stora? 85 Statsrådet (S): har alldeles rätt: Det här är en utveckling som vi måste hålla ögonen på. Jag och regeringen vill att folkhögskolorna ska kunna nå fler – jag tänker inte minst på de många ungdomar som lämnar gymnasieskolan med ofullständiga betyg och på de många nyanlända elever som har kommit hit, som kan erbjudas en bra start i det svenska samhället. Vi vill öka antalet platser på folkhögskolorna, men vi vill göra detta på ett sådant sätt att folkhögskolans särart, där bildning och ett lite långsammare lärande kan få ges plats, finns kvar. 86 (M): Jag har en allmänpolitisk fråga till näringsminister . Frågan är i ja-eller-nej-form, så det går inte att slingra sig. har beslutat om ett tilläggsdirektiv till , som skulle tillföras . ansåg att utredningen ska ta fram förslag på hur delar av Arbetsförmedlingens uppdrag som inte innebär myndighetsutövning kan läggas ut på andra aktörer. Vilka åtgärder har regeringen vidtagit med anledning av detta, och har det tilläggsdirektiv som skulle tillföras utredningen tillförts utredningen? 87 Närings- och innovationsminister (S): Arbetsförmedlingen debatteras ju ofta – inte minst , då arbetsmarknadsministern själv har hållit en presskonferens där flera nya åtgärder från regeringens sida har presenterats. Dessa åtgärder innebär tuffare krav på Arbetsförmedlingen att leverera bättre resultat och på att kunna följa upp verksamhet bättre. Åtgärderna innebär också en omsvängning och ett förtydligande av Arbetsförmedlingens regionala uppdrag – att kunna samverka med kommuner och regioner för kompetensförsörjning. Detta är en av nycklarna, inte minst för tillväxt. När det handlar om alternativa utförare och komplement till Arbetsförmedlingens verksamhet har regeringen gjort en satsning på matchningsaktörer. Vi går in och stimulerar andra aktörer som kan matcha mot jobb. Detta projekt drivs av i samarbete med Arbetsförmedlingen och är ett exempel på arbete som går i linje med det som efterfrågar. 88 (M): Jag lyssnade också på presskonferensen. Arbetsmarknadsminister var tydlig i sin otydlighet – frågan om tillläggsdirektivet kom upp även där, och jag kunde inte tolka det på annat sätt än att man inte har tillfört det. Eftersom har beslutat om detta tycker jag att regeringen visar nonchalans mot genom att man ännu inte har tillfört tilläggsdirektivet. Jag hoppas att näringsministern talar med den övriga regeringen och ser till att detta blir gjort . 89 Närings- och innovationsminister (S): Jag kan garantera att vi i regeringen ofta talar om att vi ska behandla tillkännagivanden med respekt och att vi ska göra det som grundlagen kräver av oss. Å andra sidan kan man säga att Arbetsförmedlingen var i mycket dåligt skick när vi tog över. Vi har fått vända om Arbetsförmedlingens verksamhet för att man ska bli mer av en matchningsaktör, så att man också arbetar med att förmedla jobb och utbildning till de bristyrken som vi ser runt om i . gjorde arbetsmarknadsministern ytterligare utspel för att stärka Arbetsförmedlingens regionala koppling. Jag tror att det är en välkommen utveckling. 90 (M): Jag ska inte upprepa luring till kulturministern – min fråga är nämligen riktad till henne. Kulturministern sa i ett tidigare svar att det är fel och att trendigt är dåligt, vilket jag håller fullkomligt med om. Den nya filmpolitiken är fel och trendig, och på har konsekvenserna börjat att visa sig. Till exempel har biobesöken gått ned på grund av att skatten på biobesök har gått upp från . Filmproduktionen, som kulturministern pratade så mycket om, har fått mindre . Min fråga är: Vad tänker kulturministern göra för att vända den trend som redan har börjat att visa sig vad gäller den nya filmpolitiken? 91 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack för frågan, ! Jag höll på att börja lägga ut ett svar som berörde alternativa fakta, men det kanske inte vore lämpligt. Det är så här: Det blir mer pengar till svensk film. I det gamla filmavtalet inräknades de pengar som SVT bidrog med. I den nya filmpolitiken hamnar SVT:s insatser i stället ovanpå de redan stora investeringar som denna regering gör. Det är väldigt viktigt att hålla reda på fakta i debatten. Det är en självklarhet. Du gillar sifferexercis, förstår jag. Om vi har lovat att det ska finnas minst lika mycket pengar, då finns det minst lika mycket pengar. Jag vill bara ha det tydligt och klart innan vi står och debatterar frågan här i kammaren. 92 (M): Vi brukar inte tilltala talmannen med du. Jag ska svara på frågan. Det är som redovisar dessa siffror att det blir mindre till svensk filmproduktion. Den stora vinnaren i detta är staten som vinner till, som kunde gått till svensk film. Hur ska svensk film få mer pengar? Det vill jag gärna ha svar på. 93 Kultur- och demokratiminister (MP): Det finns mer pengar till svensk film. Jag uppmanar riksdagsledamoten att sätta sig in i siffrorna i bokföringen på riktigt för att säkerställa att man inte säger fel saker här i kammaren. Det är dessutom så att svensk film har gått så strålande bra att biograferna har tjänat mer pengar än vad SFI kalkylerade för. Det är en positiv sak. Försäkringsbolagens grunder för att avslå ansökningar 94 (S): blev jag kontaktad av , som har utbildat sig till sitt drömjobb. Han har dessutom startat ett företag med sitt drömjobb. Han kontaktade ett försäkringsbolag för att teckna försäkringar, bland annat en livförsäkring och en olycksfallsförsäkring, som han kände att han behövde ha som företagare. Man ska i det här sammanhanget komma ihåg att genomgår en könskorrigering. Han fick nej på att teckna försäkringar för att han genomgick könskorrigeringen. Jag förstår att man inte kan kommentera enskilda fall på det sättet. Men det intressanta i det här fallet är att vi har hört talas om när försäkringsbolag säger att den ena eller andra inte får försäkringar av det ena eller andra skälet. Jag skulle vilja fråga: På vilket sätt ska man kunna förändra den bilden så att inte försäkringsbolagen nästan godtyckligt kan avvisa försäkringarna? 95 Justitie- och migrationsminister (S): Precis som säger kan jag inte kommentera enskilda fall. Jag kommer att med stort intresse vilja sätta mig in i situationen. Det korta svaret är naturligtvis att man inte på osakliga grunder kan förvägras att teckna en försäkring. Jag vill gärna hämta in lite mer underlag vad gäller hur den här situationen ser ut. Men vi ska inte ha någon diskriminering av dem som håller på att genomgå könskorrigering eller av andra skäl i det här sammanhanget. Låt mig gärna återkomma till frågeställningen senare, när vi hämtat in mer underlag. 96 (S): Jag får nog erkänna att jag inte har någon följdfråga. Vi får återkomma när det är utrett i sak. Åtgärder för att stärka lärarnas it-kompetens 97 (M): Min fråga är till statsrådet . I går och är det väldigt många lärare, rektorer och andra skolintresserade som befinner sig ute på . Det är , som är en mässa som är helt inriktad på it-användningen i skolan. It i skolan har stora möjligheter när det gäller både förenklad administration och pedagogisk utveckling. Helt avgörande för att det ska lyckas är att lärarna har rätt kompetens för att hantera teknikens möjligheter. Tyvärr ser det inte riktigt ut så. En undersökning från visar att hälften av landets lärare och studenter upplever sig illa förberedda för att bedriva digital undervisning. Min fråga till statsrådet är: När avser regeringen att stärka lärarutbildningen så att alla lärarstudenter får med sig de kunskaper som krävs för att jobba i en digital skolmiljö? 98 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Det är alldeles riktigt, när vi diskuterar it i skolan, att det är klart att utrustning, innehåll i programvara och liknande spelar roll. Men det absolut avgörande är lärarnas kompetens. I samtliga de utvärderingar som har gjorts av och andra utvärderare ser vi att bristen på kompetens uppges som det största problemet och det största hindret för framgång, detta oavsett vem vi frågar. Också lärarna själva uppger att de har ett mycket stort behov av kompetens. Inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogram som regeringen har satsat väldigt stora belopp på ingår olika former av stöd för lärarnas kompetensutveckling också på it-området som en väldigt avgörande del. Självklart är också lärarutbildningen viktig. Jag hoppas kunna få en möjlighet att komma tillbaka i nästa inlägg till den frågan, för nu är min talartid slut. 99 (M): Vi har en situation just nu i där många skolor och kommuner satsar på att få till it-infrastrukturen på ett bra sätt. De satsar också stort på att fortbilda lärare som de har ute i sina klassrum. Vi moderater har föreslagit att man ska ha med sig digital didaktik och metodik när man kommer som nyutexaminerad lärare. Min fråga är: Tycker statsrådet att det är rimligt att vi har en situation, som vi har , där det första man får göra som huvudman är att sätta igång och vidareutbilda nyutexaminerade lärare för att de inte har digital kompetens? 100 Statsrådet (S): Förutsättningen för att kunna undervisa i en skola där den digitala miljön redan finns, och där till exempel ämnen som programmering nu kommer att ingå i kursplaner och läroplaner, är att lärarutbildningen ska ge en sådan bra grund. Vi arbetar med den frågan i . är det så att en väldigt stor andel av den undervisning som finns bedrivs av lärare som redan finns i vår skola. Också där behövs betydande insatser. Utländska it-företags etablering i 101 (S): Jag har en fråga om etableringar av datahallar i , som jag skulle vilja ställa till närings- och innovationsminister . Bakgrunden till min fråga är egentligen det uppenbara. Det är bra för , arbete, tillväxt och välfärd om vi ligger i framkant när det gäller olika delar av digitaliseringen. Jag har själv haft möjligheten att besöka till exempel och LTU, som jobbar strategiskt med att till exempel få etableringar som Facebook till sin region. Det är nu glädjande att andra internationella företag kommer att etablera sig i . Därför blir min fråga till närings- och innovationsministern: Hur arbetar regeringen för att få fler dylika investeringar till ? 102 Närings- och innovationsminister (S): Tack för frågan! Det är en viktig fråga. Detta har möjlighet att bli en ny basnäring i . Det kommer att driva på digitaliseringen av övrigt svenskt näringsliv om vi får investeringarna till stånd. var först ute och banade väg. Vi har mycket att tacka dem för i deras arbete när de drog hit Facebook. I går var jag på en konferens där jag välkomnade som bygger nya serverhallar i , och . Också i har en väldigt stor aktör bestämt sig för att göra investeringar. Regeringen har lagt ett uppdrag på Business . Man jobbar nu med investeringsfrämjande direkt mot till exempel dataserverhallar. Men vi jobbar också med skattefrågan. är dataserverhallar att betrakta som övrig svensk industri. En väldigt konkurrenskraftig energibeskattning är en väldigt viktig del av utvecklingen framöver. 103 (S): Just när det gäller datahallar tänker jag att olika regioner i kanske snarare kompletterar varandra än konkurrerar. Som ledamot från i är jag naturligtvis nyfiken på vad ministern tror om orsakerna till att Amazon nu etablerar sig i Stockholms- och och även vad ministern tror om regionens framtida konkurrenskraft. 104 Närings- och innovationsminister (S): Här får jag vara lite försiktig. Vi brukar inte från regeringens sida ha några uppfattningar om var privata företag väljer att göra sina investeringar, under förutsättning att de gör dem i , vilket är vårt intresse. Jag träffade i går. Då förklarade de att det var deras närhet till kunder. Detta är molntjänster. De vill jobba nära sina kunder, titta på kompetensförsörjning och ha ett väldigt grönt och stabilt energisystem. Alla de parametrarna hittade man här. Jag vill betona att var framme, är framme, och jag tror att det kommer fler. Följderna av slopade id-kontroller 105 (M): Min fråga går till migrationsminister . togs id-kontrollerna bort mellan och . Det fick polisen veta med mycket kort varsel. Jag tror att det var i förrgår de fick veta det. Polisen kallades till krismöte. De vet helt enkelt inte hur de ska lösa det. Id-kontrollerna har tagits bort, men gränskontrollerna ska i princip fördubblas. Hur har regeringen tänkt att det ska gå till rent praktiskt? Hur ska man få fram personal med så kort varsel? Hur ska man få till exempel kameror på plats? Jag är orolig för att många asylsökande ska söka sig till på det sätt som skedde . Vad gör regeringen för bedömning? Hur många fler tror regeringen kommer att söka asyl i nu när man har tagit bort id-kontrollerna? 106 Justitie- och migrationsminister (S): Det är intressant att få den frågan från en moderat, för när det verkligen begav sig och vi drev igenom id-kontrollerna orkade inte rösta för utan lade ned sina röster. Ni kritiserar oss både när vi inför id-kontrollerna och när vi avskaffar id-kontrollerna. Det är också en form av opposition, men ni borde kanske vara lite mer konsekventa. Vi sa från början att id-kontrollerna är temporära. Vi ska ha dem så länge vi behöver dem, och när vi inte längre behöver dem får vi avveckla dem. Det vi sa är att vi dessutom skärper gränskontrollerna. Intensiteten i gränskontrollerna har faktiskt redan ökat. Mellan av alla som passerar Hyllie har kontrollerats av polisen . Man har alltså redan ökat intensiteten, och så kommer det att fortsätta. Man behöver säkert anställa mer personal. Jag tror att det framför allt handlar om mer civil personal. Vi skjuter ju till till svensk polis i och med vårändringsbudgeten. 107 (M): Det finns redan många asylsökande i som inte har kommit ut i samhället. Det är brist på bostäder och sysselsättning, och det är ganska stora problem på skolor och många andra ställen. Till exempel har sagt att man vill ha en flyktingpaus för att hinna i kapp. Regeringen har sagt att man är beredd att återinföra id-kontrollerna om det skulle behövas. Var går gränsen? Är det 500 fler , 1 000 fler eller 3 000 fler som gäller för att återinföra id-kontrollerna? 108 Justitie- och migrationsminister (S): Vi har tydligt sagt att inte ska tillbaka till samma situation som 2015. Det var därför denna regering tog ansvar genom gränskontroller, id-kontroller och förändrad lagstiftning. Det som skiljer läget nu från är att vi har ändrat lagstiftningen så att ligger på EU:s miniminivå men också att har betat av sin backlog, alltså de som inte var registrerade tidigare. Det gör att vi nu vågar ta detta steg. Vi följer detta dag för dag och , men efter vår totalbedömning anser vi att det är möjligt att ta bort id-kontrollerna. Mänskliga rättigheter och organhandel i 109 (M): Min fråga går till statsrådet . I går var jag på ett mycket uppskakande seminarium om transplantationsindustri. Det är en verkligt mörk historia där man genom att olagligt avlägsna organ från kinesiska samvetsfångar tjänar in 9–. Den kinesiska regimens brott mot mänskligheten har givetvis uppmärksammats, och det internationella samfundet har reagerat kraftfullt. Hur tänker den svenska feministiska regeringen agera konkret för att uppmärksamma på dessa brott mot mänskligheten? 110 Närings- och innovationsminister (S): Jag ska vara ärlig och säga att jag inte är lika uppdaterad i denna fråga som ledamoten. Jag var inte på seminariet i går. är dock tydligt i fråga om mänskliga rättigheter och bevakar dem i alla sammanhang. får vi kritik för att vi för fram kritik mot andra länder när det gäller brott mot mänskliga rättigheter. Det kommer vi att fortsätta att göra. Jag hoppas att ledamoten kan ställa denna fråga till utrikesministern eller annat statsråd som har bättre kunskap i frågan. Jag vill inte säga något som jag inte har täckning för. 111 (M): Jag hade förväntat mig att ministern skulle reagera mänskligt. Men ministern vill ha bevis som redan finns och påpekar att han inte är insatt i frågan. Jag anser att mot bakgrund av regeringens ansvar för utrikespolitiken borde det finnas ett svar. Det som händer i är ju ett välkänt faktum. 112 Närings- och innovationsminister (S): Jag anser att det är mänskligt att inte ha koll på precis varenda politisk fråga, även när man går till frågestund. Regeringen är dock fast besluten att stå upp för mänskliga rättigheter i alla länder över hela världen. Det är en viktig princip som jag hoppas och tror att det finns en bred politisk enighet om i riksdag. deltagande i internationella organisationer 113 (M): Min fråga är också av allmänpolitisk karaktär och går till statsrådet . Min fråga gäller också , dock Demokratiska Republiken , , som ju har goda affärsrelationer med men inte fullt ut diplomatiska relationer givet situationen. I , alltså den kommunistiska , jobbas det hårt på att inte ska delta i internationella församlingar. Senast gällde det , där man på länge inte är inbjuden. Hur kommer regeringen att jobba för att republiken , , ska kunna delta i internationella sammanhang, exempelvis i FN och WHO? 114 Närings- och innovationsminister (S):