prot · H5098 · 2017-09-21 00:00:00 — När det gäller den viktiga delen om att tolkning och översättning ska bli en uttrycklig rättighet har jag bara en kommentar angående det första inlägget från : finns det ingenting i lagstiftningen som på något sätt skulle förbjuda översättning av broschyrer. Det är tvärtom någonting som tydliggörs mycket mer att översättningar är viktiga för att folk ska kunna förstå sina rättigheter bättre. Det införs ett allmänt krav på lämplighet för den som är ombud eller biträde för en part. Det införs uttryckliga bestämmelser om hur ett ärende inleds och vad som gäller i fråga om myndigheternas utredningsansvar. En parts rätt att bli informerad om hur ärendet handläggs stärks, och dessutom ska motivering av besluten förbättras. Det införs mer heltäckande bestämmelser om när en myndighet får ändra ett beslut och uttryckliga bestämmelser om vilka beslut som överklagas. En modern och rättssäker förvaltning – ny förvaltningslag Precis som flera andra har varit inne på föreslås lagändringarna att träda i kraft . Förändringarna är välkomna, och jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 7 (C): Under minst fyra riksdagsår har jag motionerat om att vi ska skapa förutsättningar för och ställa krav på att beslut i förvaltningsärenden ska fattas snabbare. Jag har lyft fram de långa handläggningstiderna, bland annat i tillståndsärenden, och att de bland annat är negativa för företagen när dessa vill kunna utveckla sin verksamhet. har jag fått som svar – och det har också varit beslut – att detta är en fråga som utreds med den nya förvaltningslagen. har vi äntligen den nya förvaltningslagen för beslut här i . Även min motion om snabbare beslut i tillståndsärenden är uppe för beslut i ärendet. Jag välkomnar det nya rättsmedlet mot långsam handläggning som den nya förvaltningslagen innehåller. För beslutsfattandet tas i den nya förvaltningslagen i två paragrafer, 11 och 12, bland annat in en sexmånadersgräns. Dess syfte är att ärendena normalt ska vara avgjorda i första instans. Om ett ärende blir försenat ska enskild part som ingett ett ärende få ett meddelande från myndigheten om förseningen och vad som orsakat den. Om beslut inte fattas av en myndighet som en första instans kan den som har ingett ärendet och inte fått ett beslut begära att beslut ska fattas av myndigheten. Myndigheten ska då i ett beslut avgöra ärendet eller i ett särskilt beslut avslå begäran om beslut. Även detta beslut kan då överklagas. Det blir alltså ett ganska hårt tryck på myndigheterna att klara av denna sexmånadersgräns. Jag ser sexmånadersgränsen också som en framgång för de syften som jag framförde i motionen med krav på åtgärder för snabbare beslutsfattande inom myndigheter. Men flera åtgärder behövs om vi ska få lagakraftbundna beslut fattade snabbare. Det är önskvärt att färre ärenden blir överklagade. Långa beslutstider och höga kostnader för ombud och biträden på grund av överklaganden gör att många företag låter bli att ansöka om tillstånd för utveckling av sin näringsverksamhet och för andra ändamål. Naturligtvis har de långa beslutsprocesserna delvis kommit till beroende på ett ökat antal överklaganden. Det beror delvis på att ideella föreningar i allt större omfattning ges överklaganderätt som berörda parter. Jag anser det angeläget att lagakraftvunna beslut i fler förvaltningsärenden ska kunna fattas snabbare och utan överklaganden. Ideella föreningar och andra har alltid möjlighet att inge sina synpunkter i överklagandeärenden till alla instanser som ska besluta i dem. De intressen som de ideella föreningarna företräder är normalt allmänna intressen som myndigheterna och förvaltningsdomstolarna har skyldighet att beakta. En modern och rättssäker förvaltning – ny förvaltningslag Jag ser det som önskvärt att ideella föreningar och andra organisationer ges möjlighet att lyfta fram sina synpunkter och speciella kunskaper redan vid prövningen i första instans. Därför är det motiverat med en utveckling i riktning mot att vissa ideella föreningars och organisationers synpunkter tas till vara och att de blir remissinstanser i första instans. Detta är naturligtvis speciellt viktigt i principiellt viktiga ärenden. Tanken är, som jag ser det, att möjligheten att vara part i juridisk mening då inte är lika angelägen. Det skulle kunna bidra till att vi får ett bättre beslutsunderlag i myndigheterna, ett mindre antal överklaganden, till lagakraftvunna beslut och lägre kostnader för alla som är berörda. Detta är synpunkter som jag har tagit in i ett särskilt yttrande i betänkande om den nya förvaltningslagen. Trots dessa synpunkter yrkar jag bifall till förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 9.) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av arbetsmarknads- och etableringsminister , statsrådet , statsrådet och kultur- och demokratiminister . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Arbetsmarknads- och etableringsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Stärkandet av invandrarkvinnors ställning på arbetsmarknaden 9 (M): Om invandrarkvinnor skulle jobba i samma utsträckning som svenskfödda kvinnor skulle ekonomi stärkas med . Det är flera miljarder mer än vad regeringen , likt en popcornmaskin, satsar i olika delar – det är kanske främst satsningar som gynnar regeringen själv under ett valår. Vad budgeten däremot saknar, herr talman, är strukturella reformer som löser långsiktiga problem, exempelvis för just de invandrade kvinnorna. Många kvinnor lever i utanförskap. De kan inte försörja sig själva. Inte sällan lever de med förlegade normer. Min fråga till arbetsmarknadsminister är: Varför undviker regeringen att ta fram strukturella, långsiktiga och betydande reformer som kan förändra livet för dessa kvinnor men också för deras barn? 10 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Det är betydande skillnader mellan män som är nyanlända och kvinnor som är nyanlända när det gäller möjligheten att komma in i det svenska samhället. Över tid ser det bättre ut. De utlandsfödda kvinnorna är de som mest har stärkt sin ställning på arbetsmarknaden , men det är fortfarande betydande skillnader. Regeringen ser mycket allvarligt på denna fråga – det är en högt prioriterad fråga. Det har resulterat i att vi har tagit fram en särskild handlingsplan när det gäller nyanlända kvinnor inom ramen för etableringsuppdraget på Arbetsförmedlingen. Vi har gjort om etableringsuppdraget, så att man också kan ställa krav. Vi kommer att införa en utbildningsplikt från . förstärker vi informationen om hur det svenska samhället fungerar. Vi gör betydande insatser mot hedersförtryck. Vi gör insatser för att kvinnor som är föräldralediga ska kunna delta i svenskundervisning parallellt med föräldraledigheten. Vi har gjort förändringar i föräldraledigheten så att det inte ska bli en fälla för den som kommer hit med flera barn. Vi har avskaffat vårdnadsbidraget. Detta är ett område där vi kommer att fortsätta att lägga fram förslag. 11 (M): Ja, det som ministern nämner har vi kommit överens om . Det är mycket bra att det genomförs. Men jag undrar ändå: Hur kommer kvinnor som bor i och i och som har varit i att påverkas av detta? Det krävs verkningsfulla reformer som ger resultat. I högkonjunktur, herr talman, måste man våga ta tag i strukturella problem. Ministern rabblar återigen upp en del åtgärder som absolut behövs, men regeringen måste ta tag i de svåra frågorna: värderingsfrågorna. 12 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Låt mig ge ett exempel på en mycket viktig strukturreform som denna regering har genomfört. Det är att nyanlända inte bara ska bosätta sig i Vivalla eller i områden där det redan bor många utrikes födda. De ska tas emot i alla kommuner, och de ska tas emot i kommuner utifrån kommunernas förutsättningar att ta emot nyanlända när det gäller till exempel arbetsmarknaden. Det är en mycket viktig strukturreform. Det är ett exempel på hur regeringen gör skillnad för att vi ska klara av att få in de många nyanlända på arbetsmarknaden. Anvisningslagens konsekvenser för kommunerna 13 (-): Jag ställer min fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister . trädde anvisningslagen i kraft. I stället för att sluta frivilliga avtal med kommunerna och också ha förståelse för att det på många håll saknas bostäder valde regeringen att åsidosätta det kommunala självstyret och införa en tvingande lagstiftning för kommunerna om att de ska ta emot nyanlända. var som enda parti och av flera skäl motståndare till den lagen. ser vi konsekvenserna. Ett flertal kommuner mäktar helt enkelt inte med. I till exempel kommun har man tvingats köpa 94 bostadsrätter till ett värde av 305 miljoner för att kunna följa lagen. Min fråga till ministern blir således följande: Är ministern orolig när hon nu ser konsekvenserna av en lagstiftning som undanröjt den kommunala självständigheten och som medför orimliga kostnader för kommunerna? 14 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Ja, det är sant att är det enda partiet i som inte tycker att nyanlända ska fördelas över hela landet. De tycker att nyanlända ska bo i vissa utsatta stadsdelar och att man ska fortsätta att göra det svårare och svårare för vissa stadsdelar och kommuner, medan andra kommuner ska vara utan nyanlända. Jag är glad över att det fanns en bred majoritet i för den nya lagen, som är en viktig strukturell förändring. Kommuner har ett bostadsförsörjningsansvar. Det är ganska långtgående. Det innebär att man ska planera för de bostäder som kommer att krävas i kommunen. Det gäller de barn som växer upp, som blir ungdomar och som sedan ska flytta hemifrån. Det handlar om de äldre som kanske kan bo kvar i sin villa utan behöver flytta till en mer ändamålsenlig lägenhet. Och det handlar om de nyanlända som man ska ta emot. Kommunerna tar höjd för detta på lite olika sätt. Men ansvaret är tydligt och bör vara det också i fortsättningen. 15 (-): Jag får tacka ministern för svaret. Vi sverigedemokrater ser emellertid en stor fara i att man vältrar över ett stort ansvar på kommunerna från statens sida. Det gäller inte minst de omfattande kostnader som uppkommer efter etableringsfasen. Just därför är dessa kostnader så allvarliga. Jag undrar om ministern anser att det är rimligt att kommunerna ska sörja för en invandringspolitik som staten egentligen ska ansvara för. 16 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Det var en märklig vändning som gjorde. Man kan inte bo i staten utan att bo i någon kommun. Det vi gör med anvisningslagen är att vi säkerställer att vi fördelar ansvaret på ett rättvist sätt mellan kommuner. Man kan naturligtvis företräda uppfattningen, som gör, att vissa kommuner och vissa stadsdelar ska bära hela det ansvar som det innebär att ta emot nyanlända. Men regeringen och en stor majoritet i riksdag har en annan uppfattning. Detta är någonting som vi bär gemensamt i . Budgetanslagen till regional kulturpolitik 17 (L): Min fråga riktar sig till kulturminister . Regeringen lägger mycket pengar i årets kulturbudget. Det är lite som vädret . Det är väldigt spridda skurar, och det är koncentrerat till några stråk i storstadsområdena. Regional kulturpolitik och kultursamverkansmodellen saknas i det närmaste helt i budgeten. Vi liberaler välkomnar naturligtvis den regionala satsningen på läs‑ och litteraturfrämjande. Men de statliga anslagen till landets kulturskapare inom modellen och till kulturinstitutioner urholkas. När det gäller kultursamverkansmodellen fortsätter den statliga finansieringen att minska. Vad säger kulturministern till kulturskaparna runt om i landet när de ser att det bara är statlig finansiering på nationell nivå som gäller? 18 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack, , för frågan! Det är ett högt tonläge hos Liberalerna och hos Alliansen i stort vad det gäller budgeten. Det är särskilt anmärkningsvärt när man knappast kan ha haft tid att läsa den, vilket gör tydligt i och med sin fråga. Är det något som finns i den historiska kulturbudget som regeringen nu har lagt fram är det just satsningar som når hela landet. Det är satsningar på den fria konsten och på stipendier till konstnärer runt om i hela vårt land. Det är satsningar på fria grupper, som kanske framför allt finns runt om i hela landet och utanför våra storstäder. Det är satsningar på film för att den ska nå hela landet, och det är satsningar på biblioteken i hela landet. Är det någonting som finns i den budget som regeringen nu har lagt fram är det mycket konst och kultur för just hela landet, bland annat via kultursamverkansmodellen. 19 (L): Den regionala kulturen måste premieras bättre om kultursamverkansmodellen ska leva vidare. Jag har läst tabellerna. Urholkningen innebär att kulturinstitutioner på det lokala planet inte kan betala ersättning till professionella kulturskapare och fortsätta att utvecklas. Är det verkligen kulturministerns mening att de spridda skurarna ska fortsätta att vara koncentrerade till några områden? 20 Kultur- och demokratiminister (MP): Min och regeringens mening är att vi ska ha ett som håller ihop. Vi investerar i , och vi ser kulturens självklara plats i vårt land. Därför investerar vi nu historiskt stora summor. Det är dessutom så att kulturen – med denna budget – tar en större del av statens samlade utgifter. Det betyder att vi vill att mer kultur ska vara tillgänglig för fler, och vi gör detta med besked. Arbetsmarknadspolitiskt stöd till de mest utsatta 21 (KD): Jag har en fråga till arbetsmarknadsminister . I går fick vi ta del av regeringens budget. Jag försökte att hitta satsningar på den kanske allra mest utsatta gruppen på arbetsmarknaden, nämligen personer med funktionsnedsättning eller med olika typer av sociala problem som gör att de inte får en plats i samhället. De behöver särskilt stöd. I budgeten finns satsningar på , vilket är bra, men inte ens de tar in de mest utsatta. sitter flera tusen personer hemma, sysslolösa och oroliga. De som tidigare fanns i den så kallade fas 3 får ingen möjlighet till arbetsträning eller anställning i så kallade sociala företag. Varför satsar inte regeringen på de mest utsatta på arbetsmarknaden i årets budget? 22 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Det är en viktig fråga som tar upp – tack för den! Vi ser ju att det är just de som är allra mest utsatta som har det svåraste läget. Vi har en stark arbetsmarknad. Det är många som får jobb, men inte alla. Den grupp som står långt ifrån arbetsmarknaden har det väldigt svårt. Vi har gjort förändringar för dem som har varit arbetslösa . Det finns till exempel möjlighet till arbetsträning. Det finns extratjänster som växer till, och det finns många andra åtgärder. Alla verktyg som Arbetsförmedlingen äger är tillgängliga för den gruppen – det var de inte tidigare. Vi förändrar även anställningsstöden, vilket jag räknar med kommer att underlätta. Men jag tror inte att detta räcker. Jag tror att vi också behöver göra satsningar på sociala företag, som tog upp. Därför finns det ytterligare resurser för sociala företag i den budget som vi presenterade för i går. Jag tror också att man måste titta på regelverket för dem som inte alls kommer in på arbetsmarknaden. Vi har en utredning – en så kallad flexjobbsutredning – som tittar på den gruppen. 23 (KD): Jag tycker inte att det stämmer. Sedan Socialdemokraterna och kom till makten har utvecklingen varit sådan att antalet sociala företag har minskat. Det finns ungefär 350 företag, och 35 av dem har tvingats att lägga ned eftersom upphandlingen från Arbetsförmedlingen inte fungerar. Arbetsmarknadsministern uppmanade tidigare till att låta Arbetsförmedlingen få en chans till att göra dessa upphandlingar. Men varför händer ingenting? Trots uppdrag till och , tror jag, händer ingenting. 24 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Regeringen tycker att sociala företag i allmänhet och arbetsintegrerande sociala företag i synnerhet har en mycket viktig roll att spela i samhället. Vi vill se att dessa företag kan spela en ännu större roll. I min roll som arbetsmarknadsminister ser jag att de ger arbete åt människor som inte kan få arbete någon annanstans. Därför kommer vi att fortsätta att arbeta för att kunna stärka dessa företag och för att kunna ge nya möjligheter för de människor som står längst ifrån arbetsmarknaden. Jag ser fram emot att samarbeta med i de frågorna. 25 (M): Den parlamentariska public service-utredningen kommer att presentera sina förslag för hur public service ska finansieras efter tv-licensen. Vi ska sedan inleda arbetet med sändningstillstånden. Det är nu som politiken ska föra diskussionen om , och Utbildningsradions inriktning samt om de avgränsningar som behöver göras. Det här handlar om förtroendet för de tre public service-bolagen. För att detta förtroende ska finnas måste det också finnas en fungerande granskning och en fungerande uppföljning som är skild från politiken. Detta har också bolagen själva påtalat. I en skrivelse från Utgivarna lägger man fram förslag om att sådant ska införas. Ändå väljer kulturministern och regeringen att uttryckligen hindra public service-utredningen från att se över och lägga fram förslag om detta. Ser inte kulturministern det orimliga i att man ska fatta beslut om finansiering och om innehåll men inte kan lägga fram förslag om hur detta ska följas upp? 26 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack, , för frågan! Det är, precis som säger, otroligt viktigt att public service-bolagen har goda och grundade villkor för sin verksamhet. Det är därför vi har den särskilda ordning som vi har i vårt land – vi utreder, och sedan utfärdar vi sändningstillstånd . Under den pågående sändningstillståndsperioden har förutsättningarna för public service förändrats radikalt. Teknikskiftet har inneburit att online-uppdraget är helt centralt. Vi behöver säkerställa att vi kan följa public service-verksamheter online. Just därför är detta ett av de tydliga uppdrag som kommittén har att arbeta med. När det gäller hur vi ska kunna sköta uppföljning – om jag förstår frågan rätt – har jag när vi har diskuterat frågan tidigare, och även , varit tydlig med att vi ska göra detta i en särskild ordning. Ett sådant tillfälle är när vi nu tillsätter en ny mediegrundlagsutredning. 27 (M): För samtliga andra medier finns och en pressombudsman, som ska se till att överträdelser inte sker. De ska se till att man arbetar i enlighet med de etiska riktlinjer som finns, och det finns sanktioner om man inte sköter sig. Detta gäller dock inte public service, och kulturministern förbjuder utredningen att titta på det. Detta är inte en grundlagsfråga utan en ren uppföljningsfråga och en medieetisk fråga. Jag ser detta som fullständigt orimligt – hur kan kulturministern inte göra det? 28 Kultur- och demokratiminister (MP): Som sagt: Jag vill verkligen se över den här frågan. Just därför är , där vi kommer att se över den, så viktig. 29 (S): Jag har en fråga till arbetsmarknadsministern. Extratjänster är en viktig åtgärd – inte bara för den enskilde, som får möjlighet att få ett jobb med kollektivavtalsenlig lön, utan också för välfärden, som får extra resurser som behövs väldigt väl. En del kommuner i min närhet, i , har utvecklats väl och har många fler extratjänster . Jag ser enbart en positiv utveckling där man har jobbat väl med detta. Men så ser det inte ut i hela landet. Min fråga är: Hur ser arbetsmarknadsministern för extratjänster? Hur ska vi se till att detta blir en åtgärd som slår väl ut i hela landet? 30 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Extratjänsterna fyller en viktig funktion, precis som säger, inte minst mot bakgrund av den situation som vi just nu har på arbetsmarknaden. En stor andel av de arbetslösa står mycket långt ifrån arbetsmarknaden och har svårt att konkurrera om de lediga jobb som finns. När det gäller subventionerade anställningar är män i majoritet bland dem som får del av dessa, medan kvinnor verkar vara i majoritet bland dem som får del av extratjänsterna. Det är viktigt också ur den aspekten. Att få till extratjänster har gått trögt i starten, men växer sådana fram i ett mycket bra tempo. Det finns nästan 6 000 extratjänster runt om i landet. De finns framför allt i kommuner och landsting, men vi öppnar nu också för den ideella sektorn. Jag ser framför mig att många jobb kommer att växa fram där. Min bedömning är att så gott som alla kommuner är på god väg att inrätta extratjänster och har ett bra samarbete med Arbetsförmedlingen när det gäller att rekrytera rätt personer till jobben. 31 (S): Jag tackar för svaret. Jag har en följdfråga som gäller människor som länge har befunnit sig i åtgärder och stått utanför arbetsmarknaden och som är trötta på att snurra runt i systemet. Det är berättigat att fråga arbetsmarknadsministern hur hon ser på möjligheten att gå vidare in på den reguljära arbetsmarknaden när man har haft en extratjänst. Hur ser arbetsmarknadsministern på möjligheten att få en lön att leva på och att kunna starta sitt liv, med allt vad det innebär att få en tillsvidareanställning? 32 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Det är väldigt tidigt att dra någon sådan slutsats. har 500 personer avslutat en extratjänst. Dock vet vi inte varför – man kan ha avslutat extratjänsten därför att man fick ett jobb, därför att man var sjuk eller därför att man inte alls kan arbeta. Vi har ännu inte uppgifter angående den analysen. Av de 500 som har avslutat en extratjänst har ungefär 200 gått över till ett annat, ordinarie, arbete, med eller utan subvention men i så fall med en lägre subventionsgrad. Vi får återkomma till denna fråga. Bibliotekens roll i samhället 33 (MP): Jag har en fråga till kulturministern om biblioteken. En av samhällets viktigaste institutioner är av flera skäl . Det främjar läsning och litteratur. Många, och inte minst barn och unga, får genom biblioteken möjlighet att bekanta sig med litteratur och medier som de kanske annars inte skulle upptäcka. Dessutom är våra bibliotek en väldigt viktig arena för kultur och samhällsdebatt. Därför är min fråga: Vilka idéer har du som minister om hur vi ska kunna stärka bibliotekens roll i samhället? 34 Kultur- och demokratiminister (MP): Precis som säger är biblioteken en del av vår bärande bildnings- och demokratistruktur i vårt land. Det är en struktur att vara stolt över och som finns över hela landet även om siffror tyvärr visar att biblioteken minskar i antal, vilket är en mycket oroväckande trend. har vi också en bibliotekslag. Det är en fantastisk lag som arbetades fram under den förra regeringen, och vi ska alla vara glada för att den har antagits. Den ställer krav på biblioteken. Det är krav som biblioteken emellanåt har svårt att leva upp till. Det gäller speciellt när det är stök på våra bibliotek, när bibliotek fungerar som socialkontor och när bibliotekarierna och de som arbetar på bibliotek inte kan fylla den roll de vill ha. Vi gör nu stora satsningar på biblioteken för att vi vill behålla dem och för att de fyller en stor och allt större funktion utifrån det uppdrag de har. 35 (MP): Jag tackar för svaret. En sak som är viktig, förutom det som du tog upp, är hur många bibliotek vi har framför allt ute i glesbygden. Vad kan regeringen göra, och vad kommer du att göra, för att öka tillgängligheten till bibliotek ute i landet på mindre orter? 36 Kultur- och demokratiminister (MP): Det vi nu har gjort är att vi har lagt fram förslag i budgeten om att stärka biblioteken med . Det är pengar som våra kommuner kommer att kunna ha till hjälp för att skjuta till i bibliotekens centrala verksamheter och för att de för oss alla ska kunna göra just det som biblioteken är till för. Vi kommer dessutom att göra en särskild satsning på medie- och informationskunskap med källkritik för vuxna.