prot · H40987 · 2017-03-28 00:00:00 — § 1 Anmälan om kompletteringsval Talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält som suppleant i . Talmannen förklarade vald till § 2 Anmälan om ersättare för statsråd Talmannen anmälde att (S) skulle tjänstgöra som ersättare för statsrådet (S) –. § 3 Meddelande om statsministerns frågestund Talmannen meddelade att vid frågestunden skulle frågor besvaras av statsminister (S). § 4 Meddelande om aktuell debatt om hälso- och sjukvårdens utmaningar Talmannen meddelade att på begäran av riksdagsgrupp skulle en aktuell debatt om hälso- och sjukvårdens utmaningar anordnas efter voteringen . Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: Begäran om aktuell debatt om det rådande akuta krisläget i hälso‑ och sjukvården bör i enlighet med 6 kapitlet 23 § riksdagsordningen, kalla till särskild debatt med anledning av vikten att komma tillrätta med det rådande akuta krisläget som hälso- och sjukvården befinner sig i. Vi möts av rapporter från landsting om stängda vårdplatser, akutmottagningar med rekordlånga väntetider, överbeläggning samt operationer som ställs in till följd av personalbrist. Bristen på intensivvårdsplatser för barn är akut i hela landet, bara en fjärdedel av de fåtal platser som finns är stängda vilket innebär att svårt sjuka barn kan behöva transporteras utomlands för att få vård, vilket har skett två gånger , för att inte tala om blivande föräldrar som skickas vidare till andra län och till andra grannländer. Enligt SKL:s statistik är det den värsta situationen sedan mätningarna infördes för de som väntar på operation. Var fjärde patient i operationskön väntar än vårdgarantins . Vi har längsta vårdköer tillsammans med några få andra länder. Den negativa utvecklingen visar sig även inom akutsjukvården. På uppdrag av tidningen har gjort en körning av väntetiderna på akutmottagningarna i landet. Den visar att allt färre akutsjukhus klarar väntetiden på max . Istället ökar väntetiderna runt om i landet vilket är alarmerande. Verksamhetschefen för medicin‑ och akutverksamheten i säger ”Jag kan inte garantera att patientsäkerheten inte hotas. Vi har en brist på vårdplatser som är större än vad jag någonsin upplevt tidigare”. Samt så avslöjade tidningen att vårdplatsbristen och personalbristen i den svenska sjukvården orsakar ett dödsfall . Ett exempel är en patient som fick tio gånger för hög dos av läkemedel på grund av att personalen var stressad. I ett annat fall fick fel patient blodförtunnande medel, vilket ledde till att patienten dog. Den senaste tidens utveckling inom hälso‑ och sjukvården visar att krisen är akut och eskalerande samt att patientsäkerheten äventyras till följd av den uppkomna situationen. Då risken att patienter får lida helt i onödan, eller att någon riskerar att avlida till följd av krisen inom sjukvården, anser vi att den rådande situationen påkallar omedelbara åtgärder från sida, vi begär därför en aktuell debatt om det rådande akuta krisläget i hälso‑ och sjukvården. § 5 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2016/17:365 Interpellation 2016/17:365 Inventering av nyckelbiotoper av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Statsrådet har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. § 6 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: KOM(2016) 767 till näringsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2017) 8 till Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2017) 136 till trafikutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 7 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2016/17:FöU10 Skärpta straff för brott mot tillståndsplikten för explosiva varor 2016/17:SfU7 En handräckningsbestämmelse i lagen om mottagande av asylsökande m.fl. 2016/17:SfU13 Ny lag om försäkringsverksamhet i premiepensionssystemet Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2016/17:MJU18 Offentliggörande av uppgifter om ekologiska aktörer 2016/17:NU15 Ombud vid stämma i kollektiva förvaltningsorganisationer 2016/17:NU13 Handelspolitik 2016/17:NU14 Energipolitik 2016/17:KU19 Allmänna helgdagar 2016/17:KU22 Valfrågor 2016/17:SkU25 Mervärdesskatt 2016/17:SkU22 Inkomstskatt § 8 Svar på interpellation 2016/17:364 om brott mot mänskliga rättigheter 1 Utrikesminister (S): har frågat mig hur jag och regeringen avser att agera med anledning av situationen vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter och den senaste negativa politiska utvecklingen i samt hur regeringen ser på ytterligare och mer kraftfulla sanktioner mot regimen. Regeringen följer noga utvecklingen i och ser med fortsatt oro på situationen vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter. Parlamentsvalet präglades av ett betydande antal oegentligheter och bristande insyn, och de flesta rekommendationerna från Odihr beaktades inte. är det enda land i som fortfarande tillämpar dödsstraff, med fyra bekräftade avrättningar . Den senaste tidens gripanden och frihetsberövanden är oacceptabla och signalerar ett steg bakåt för demonstrationsfriheten. Givet brister vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter förordar en EU-politik som är kopplad till vitryskt agerande och utvecklingen av situationen i . Genom FAC:s rådsslutsatser från har EU:s politik gentemot lämnat utrymme för möjligheter för till närmare relationer med EU, men det är en process som beror på utvecklingen i landet, inte minst vad gäller respekten för mänskliga rättigheter. Den förda politiken utvärderas löpande av EU. Vid den årliga sanktionsöversynen beslutade EU att förlänga de kvarvarande restriktiva åtgärderna mot , eftersom situationen vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter i stort sett var oförändrad sedan rådsslutsatserna . För är det viktigt att relationen mellan och även fortsättningsvis ska vara kopplad till vitryska framsteg inom demokrati och mänskliga rättigheter. Sanktionspolitiken är en del av EU:s politik i förhållande till , men även den breda ansats som gäller för EU:s politik innebär att vi ställer villkor och krav på förbättringar. Vi sänder signalen att det finns en möjlighet till närmare relationer med EU, men är tydliga med att det är en process som sker stegvis och där takten beror på vad som sker i . har fått gehör för att de krav som EU tidigare kopplade till sanktionerna, utöver frigivandet av politiska fångar, ska vara en del av EU:s politik också framöver. Bättre respekt för mänskliga rättigheter är centralt. är och kommer att fortsätta vara en pådrivande kraft i detta arbete. EU har konstaterat i ett uttalande, som givetvis stöder, att den senaste tidens händelser strider mot den politik för demokratisering som har åtagit sig att föra. Detta är i sin tur en förutsättning för en fördjupad relation med EU. För möjligheten att påverka situationen i krävs en stark EU-politik som bygger på enighet och kontinuitet. Den bör präglas av engagemang och utnyttjande av de möjligheter som kan finnas för att främja förändring i , särskilt när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter. kan EU återinföra sanktioner om utvecklingen så kräver och om vi kan uppnå enighet om det. 2 (M): Jag tackar utrikesministern för svaret på min interpellation. Jag beklagar att vi tyvärr har anledning att fortsätta diskutera den politiska situationen i vad som brukar kallas sista diktatur. Men den negativa utvecklingen i gör att diskussionen även fortsättningsvis är nödvändig och viktig. Vid ett antal tillfällen har vi diskuterat den här frågan efter att jag interpellerat utrikesministern om situationen i . Främst har det då handlat om position och agerande i uppluckringen av de sanktioner som funnits från EU gentemot den förtryckande regimen. Dessa är i det närmaste avskaffade, med undantag av några gamla sanktioner som gäller . Grunden till detta förefaller vara att det finns vissa inom EU som har fått intrycket att det gjorts framsteg gällande demokrati och mänskliga rättigheter i . Dessvärre har jag svårt att hitta någon saklig grund för de slutsatserna. De sanktioner som fanns byggde på att landet hade politiska fångar, saknade fria medier och hade en vallag som lade grunden till det omfattande valfusk som sker och har skett i landet vid varje val sedan president tillträdde. Vallagen har inte förändrats eller förbättrats. Medierna har inte blivit fria. Gällande politiska fångar var det några som tillfälligt släpptes; sedan greps de igen. Det sker nya gripanden vid politiska manifestationer. Därefter har arresteringarna fortsatt. Bland de gripna återfinner vi välbekanta ansikten, såsom , och , som är partiledare från oppositionella partier, och en rad andra. Vi finner också den tidigare ungdomsledaren och mångåriga politiska fången Zmitser Dasjkevitj. Många har frigivits i fängelse, men vissa sitter även fortsättningsvis kvar i fängelse, däribland Zmitser Dasjkevitj. stormade också myndigheterna människorättsorganisationen kontor, och de medlemmar som fanns på plats greps med våldsamma metoder. har ett parlament bestående av ledamöter som har fått sina positioner genom val som inte av några seriösa bedömare eller valövervakningsorganisationer har ansetts leva upp till standarderna för fria och demokratiska val. Detsamma gäller givetvis landets diktator, som suttit på posten . Det var med anledning av vad jag nu redogjort för som jag ställde mina frågor i interpellationen till utrikesministern: Hur avser utrikesministern och regeringen att agera med anledning av vad som skett i och det som tagits upp i interpellationen, givet den senaste negativa utvecklingen i , och hur ser man på ytterligare och mer kraftfulla sanktioner mot regimen? I interpellationssvaret är det många fina ord. Jag tror egentligen inte att det skiljer så mycket i uppfattning mellan mig och utrikesministern. Men det är väldigt mycket i stil med: ”Regeringen följer noga utvecklingen i och ser fortsatt med oro på situationen vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter. – – – EU har konstaterat i ett uttalande, som givetvis stöder, att den senaste tidens händelser strider mot den politik för demokratisering som har åtagit sig att föra.” Ingenting av det där är fel, men jag saknar det svenska engagemanget, leverans, konkret action – det svenska ledarskapet i frågan. Jag betvivlar inte utrikesministerns intentioner och de fina orden, men jag konstaterar att det verkar vara långt från ord till konkret handling och resultat. Det förefaller helt enkelt vara mycket snack men ganska lite verkstad. Jag skulle vilja veta: Vad gör ? Hur ser ministern till att det är som är pådrivande i dessa frågor på det sätt som vi var tidigare? Hur agerar vi inom EU? Vad är uppdraget till att göra på plats? 3 Utrikesminister (S): Först och främst: Tack så mycket, , för att du återigen säkerställer att vi diskuterar här i kammaren! Det är bra. Det är en diskussion som kommer särdeles lägligt , givet den senaste tidens händelser. Både du och jag – och alla andra också, antar jag – är väldigt oroade över den senaste tidens händelser. Mer än 200 personer har gripits enbart för att de har manifesterat sin åsikt om en orättvis lagstiftning. Det sätt på vilket makten här har slagit ned på fredliga demonstranter och inskränkt mötesfrihet och yttrandefrihet är oacceptabelt i ett land som vill utveckla sina relationer med EU. Det är mycket som står på spel, och det är också upp till att nu bestämma åt vilket håll relationerna med EU ska utvecklas. Låt mig påminna om att vi har en samsyn även när det gäller sanktionerna. varken initierade eller drev frågan om att avsluta merparten av sanktionerna mot , men det var inte möjligt att nå enighet i EU-kretsen om sanktionsförlängning. Då hade vi riskerat att stå utan en samlad EU-politik för . Jag tror att man måste vara medveten om detta. Om det enda verktyg man har också här är sanktioner kräver det att vi uppnår enighet. Då måste vi diskutera det ordentligt i EU-kretsen för att se till att vi inte gör någonting som bara blir ett slag i luften eller avslöjar att vi är oeniga. Jag har inte hört att det finns några andra verktyg i din verktygslåda heller, . Jag menar att ett ledarskap måste handla om hur dialogen med ser ut. Hur agerar vi till exempel via våra ambassader eller via vår representation, som sagt? Jag menar att det är otroligt viktigt – viktigare än någonsin – att se till att vi har kontakt med civilsamhällets organisationer och en opposition. Det är sådant som vi traditionellt arbetar mycket med, och jag menar att detta måste gälla också för EU. Det handlar om att se till att vi ständigt bjuder in dem och låter dem få en röst i våra kontakter med . Resten måste vara en diskussion som förs i EU-kretsen, där vi ska se till att hitta en väg framåt. Vi ska även fortsättningsvis hålla dialogen uppe och göra alldeles klart att det vi har sett är inslag i en politik som inte för närmare EU, utan tvärtom. Vi behöver en stark och gemensam EU-politik; det är helt avgörande för att kunna påverka utvecklingen i . Om de direkt kan slå in kilar mellan medlemsländerna blir vi svagare. Sanktioner är ett av flera verktyg som EU måste använda sig av, och det gäller att välja det som har bäst förutsättningar att leda till resultat. Jag menar att vi ska sända signalen att det finns en möjlighet till närmare relationer men att det är en process som sker stegvis och där takten beror på vad de gör i . Det ska ske en löpande utvärdering från EU:s sida, och är och kommer att fortsätta att vara en pådrivande part i detta arbete. 4 (M): Tack, utrikesministern! Jag hoppas och tror att alla ledamöter i riksdags demokratiskt valda kammare är för mänskliga rättigheter och mot den som bryter mot dessa regler. Jag skulle dock vilja veta på vilket konkret sätt regeringen agerar och på vilket sätt avser att agera i frågan. Vad gör för att inte följa EU utan för att fortsätta som det vi har varit efter valet i , när våldsamheterna eskalerade och det blev mycket sådant? Då var det som tillsammans med drev på allra hårdast och fick till stånd de sanktioner som sedermera avskaffades. Det är viktigt att EU är med på båten. Det är viktigt att hela EU talar tydligt. Det hindrar i och för sig inte att är kritiskt och högljutt vid sidan om, men det är viktigt att vi driver på inom EU. Vad är det gör där för att fortfarande vara den som har taktpinnen när det gäller vårt östra grannskap? Vi vet att det finns olika prioriteringar i olika delar av unionen. Detta är frågor där man kan agera även på annan nivå, exempelvis via FN. Vi har säkerhetsrådet och inte minst rådet för mänskliga rättigheter inom FN, som i sig kan ha utmaningar. Hur agerar vi på dessa nivåer? Det är viktigt att vi agerar på dessa fronter så att även fortsättningsvis är drivande. Vi vet att vi har hög trovärdighet i frågorna. Ett agerande av förväntas i det närmaste från de oppositionella, från journalister och inte minst från de kvinnor i som har utsatts för kraftigt våld och fängslanden. Om vi kollar på grannländerna , och andra länder ser vi också där att det finns en stor förväntan på att levererar och att är den som talar med den tydligaste rösten. har vi när det gäller regeringens kontakter, som ofta sker via ambassaden, sett något annat. Så sent som var det ett möte mellan och myndigheterna där man tydligt sa att man vill se normaliserade relationer mellan och . Och det är klart att man vill. Men det handlar då inte om det vi ser , utan det förutsätter att det blir ett annat . Personligen tror inte jag att det finns någon möjlighet att uppnå någon typ av demokratisering av diktatorn , utan jag tror att vi behöver vara tydliga och kräva en förändring i det politiska styret av och att vi behöver jobba för detta. Dessutom ska vi se till att vi är tydliga i våra strategier med att vi så gott vi kan stöder de oppositionella rörelser och de frihetsförsvarare som finns i landet. Det måste också motsvaras av att vi är tuffa mot dem som bryter mot mänskliga rättigheter. Vi ska vara tuffa mot och mot hans närmaste medhjälpare, som är ansvariga för de grova kränkningar av mänskliga rättigheter som vi nu ser och som vi har sett i grunden sedan tillträdde 1994 och med ökad tydlighet och kraft. Återigen: På vilka konkreta sätt avser utrikesministern att agera för att ska hålla liv i frågan om mänskliga rättigheter och den gällande situationen i och i det östliga partnerskapsområdet? 5 Utrikesminister (S): Jag tror att kan fråga vem som helst i , och de kommer att säga att om det är något land som driver till exempel frågor om det östliga partnerskapet och har ett engagemang för dessa länder, inklusive synen på , är det . Vi har sett till att dessa frågor hamnar högst upp på dagordningen, att vi inte glömmer bort dem och att vi använder alla våra diplomatiska verktyg. Som jag sa tror jag att man i det här läget bör se till att ha mer fokus, precis som du själv föreslår, på att se till att bjuda in civilsamhällets organisationer och ha kontakt med dem. Det gäller både EU och enskilda medlemsländer. I övrigt ska man inte utesluta att man kan använda sanktionsverktyget eller till och med utöka det. Men det kräver enighet. Jag tycker att man måste vara medveten om det så att det inte bara blir ett slag i luften. sanktionsregim gentemot har inte lett till några förändringar. Man kan alltså säga att det har sina begränsningar. Därför är de diplomatiska kontakterna förstås även fortsättningsvis väldigt viktiga. När vi har etablerat en sådan dialog måste den användas för att säga: Det ni gör nu kommer att föra er längre bort från kontakterna med EU och ett närmande till EU. Därför hoppas vi att det också ska finnas kontinuitet i våra kontakter, och vi vill se till att vi kan rätta till det som har blivit tokigt. Några andra instrument har vi inte, om du inte menar att vi ska använda våldsmetoder mot . Det är denna typ av insatser som vi kan göra. Vi kan se till att vi använder hela den diplomatiska verktygslådan och att vi engagerar oss tillsammans med dem som är i opposition, dem som utgör civilsamhället och röster för frihet och ett EU-närmande. Vi kan se till att vi i övrigt trycker på. Jag utesluter inte att vi kan komma tillbaka till frågan om sanktioner, men det kräver då verkligen enighet. Vi ska inte tillåta att visa på oenighet i EU-kretsen, för det kommer bara att tjäna deras syften. 6 (M): Jag tror inte heller att sanktioner i sig löser allt och är allena saliggörande i det här fallet. Men jag tror att de är viktiga och att just risken att utsättas för dem har en avskräckande effekt. Det gäller framför allt om man tar till både de ekonomiska och de personella sanktionerna – att man gör det besvärligt för dem och ser till att de varken får komma till eller mellanlanda i länder. Man kan dessutom se till att frysa de tillgångar de har inom exempelvis Europeiska unionen. Då är frågan: Har tagit initiativ för att EU tydligare ska se över möjligheten att återinföra hårdare sanktioner, och i så fall på vilket sätt? Och kommer regeringen att stärka stödet till civilsamhället, frihetsförsvarare, oberoende journalister och oppositionella givet den enormt negativa utveckling som vi ser nu? Så många personer som har gripits har inte gripits i sedan valet , och metoderna ser inte ut att vara trevligare än de var 2010. Folk försvinner och dyker upp . Ingen vet var de har varit, och sedan visar det sig att de har varit i ett KGB-fängelse. Personer som har varit politiska fångar och som har släppts är nu tillbaka i fängelse. I grunden är den negativa ordningen återställd. Allt är som det var förut, och friheten är i grunden helt strypt i landet. Vad kommer alltså att göra? Har regeringen redan tagit initiativ? Det har gått , och det enda jag har kunnat få fram är det faktum att det har kommit två tweets från utrikesministern där oron uttrycks. En sista fråga handlar om de MR-rapporter som tidigare kom från . Under den här mandatperioden har jag inte uppfattat att det har presenterats några sådana rapporter. Det vore viktigt att få sådana till stånd. 7 Utrikesminister (S): Till att börja med har vi helt lagt om sättet att rapportera om MR. Vi har först presenterat en skrivelse där vi lägger fast principerna. Vi kommer dessutom att presentera landrapporter, och då gör vi det . kommer vi med landrapporter, och det kommer att bli ett hundratal sådana. Det innebär att det inte kommer att vara som tidigare då vi rapporterade om världsdel för världsdel med mellanrum, utan vi kommer faktiskt att kunna skaffa oss en överblick. Vi har en MR-ambassadör, och vi har på ett helt annat sätt aktivt tagit MR till oss som en av våra viktigaste prioriteringar. Tack så mycket för en viktig och givande debatt! Jag har sagt det förut och kan upprepa att det är uppenbart att vi delar ett starkt engagemang för framtid. Det är svårt att hitta saker som skiljer oss åt, för jag tror faktiskt att vi i grunden har en stor samsyn, tack och lov, kring vad som är nödvändigt. har vunnit gehör för att de krav som EU tidigare kopplade till sanktionerna utöver frigivandet av politiska fångar ska förbli en del av vår politik också framöver. Vi har drivit de här frågorna mycket påtagligt också i EU-kretsen. Signalen är att en närmare relation mellan och EU ska vara stegvis och villkorad och att EU därför löpande ska utvärdera situationen i . Det betyder också att vårt arbete i hög grad är kopplat till detta, och vi blir starkare om vi gör det ihop med övriga EU och andra EU-länder. Vår röst har inte försvagats. Vi såg till att de här rådsslutsatserna blev så tydliga som möjligt vad gäller krav på förbättringar rörande MR och demokrati, och vi var drivande gällande att de kvarvarande sanktionerna skulle förlängas. Vi kommer att fortsätta att vara en aktiv och kritisk röst i utformandet av EU:s politik vad gäller , och vi kommer att vidta egna åtgärder för att försvara MR och demokrati. Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellationerna 2016/17:373 och 374 om traktatsbundna försvarsförpliktelser 8 Försvarsminister (S): har frågat mig om jag håller med om de slutsatser som framförts av Försvarsmakten om fördelarna med att ingå i ett försvarspolitiskt samarbete som bygger på traktatsbundna försvarsförpliktelser, på vilka grunder jag anser att de bilaterala försvarssamarbeten har gör säkrare än om skulle vara medlem i försvarsalliansen samt om det är mitt ställningstagande att ett svenskt Natomedlemskap skulle stärka möjligheter att leva upp till solidaritetsförklaringen i konkret handling. har frågat mig om jag delar utredningens uppfattning att ett svenskt medlemskap i skulle vara konfliktavhållande samt om det är min uppfattning att, om angrips, vi klarar oss lika bra utan att vara medlem i den traktatsbundna försvarspakten . Jag väljer att besvara frågorna samlat. Säkerhetsläget i vårt närområde har försämrats . Denna bedömning återges i de underlag som inkommer från myndigheterna inför det fortsatta arbetet med kommande försvarsbeslut. Det är därför naturligt och angeläget att det förs ett resonemang kring olika försvarspolitiska samarbeten och deras styrkor och svagheter. I en osäker omvärld är det viktigt att den svenska säkerhetspolitiska linjen är fast och tydlig. Säkerhet byggs solidariskt tillsammans med andra. Vi fortsätter att satsa på en ökad nationell militär förmåga i kombination med fördjupade samarbeten med andra demokratiska stater och organisationer. För att bygga detta nätverk starkt och behöver vi också använda oss av hela bredden av de utrikes- och säkerhetspolitiska instrumenten. Det skapar en förutsägbarhet, främjar fredlig utveckling och höjer tröskeln för militära incidenter och konflikter. Den svenska solidaritetsförklaringen intar en central position i säkerhetspolitik och har ett brett stöd i riksdag.