prot · H40985 · 2017-03-23 00:00:00 — Jag ska nämna några av de större frågetecknen hos många både små och stora företag och dess innehavare. Vem har sett ute i debatten om välfärdsföretagen? Om nu alla företag är viktiga för , hur kan man då argumentera för att företag i en viss bransch ska kunna åläggas vinstförbud? Hur stämmer det med principen om jämlikhet mellan företag? Hur många investerare är över huvud taget intresserade av att gå in i vård- och omsorgsbranschen, eller utbildningsbranschen för all del, på dessa synnerligen lösa boliner? är man ute i andra delar av världen, till exempel i , och marknadsför den svenska vården och hur väl den fungerar genom till exempel . Om hela ska leva måste ju människor kunna resa till sina arbeten. Höjda drivmedelspriser gör det svårare för många som bor utanför tätorterna och behöver egen bil. Å andra sidan har inte heller löftet om att kunna få CSN-lån till körkort infriats. Kilometerskatten är naturligtvis ytterligare en annan historia. De arbetsintegrerande sociala företagen, som anställt personer som länge har stått utanför ordinarie arbetsmarknad, har fått en sänkt gräns i RUT-avdraget. Det har gjort att de som erbjuder städtjänster fått se antalet kunder minska i många fall. har Arbetsförmedlingen genom politiska beslut sett till att de som varit inne i fas 3 och arbetsträning inte fått vara kvar där utan fått gå till absolut ingenting. Vem skulle ha tagit emot dessa människor om inte de arbetsintegrerande sociala företagen hade gjort det? Jag bara frågar. Jag skulle gärna se att någon av mina kollegor från den andra sidan hade redogjort för mig vilka andra företag som tar emot de personer som inte de arbetsintegrerande sociala företagen tar emot. Det hade jag varit jätteintresserad av att höra. På det här sättet har man bidragit till att företagen i det här fallet har fått tacka nej till erbjudanden och kunder på grund av brist på personal. Förutom att de mist intäkter genom sänkningen av RUT-avdraget har de inte kunnat utföra de uppdrag som de ändå fått. och lanserade på en presskonferens ett så kallat program för ASF. Vad detta program nu har inneburit har både och fått frågor om i den här kammaren och men inte haft några svar på. Den ena handen vet alltså inte vad den andra gör. Jag har ytterligare två exempel. Det ena gäller enkla jobb. Momsen har sänkts för mindre reparationstjänster, till exempel reparation av cyklar och skor. Det är naturligtvis en jättegod tanke som skulle skapa fler av de så kallade enkla jobben, vilket är ett uttryck som jag som kristdemokrat för övrigt vänder mig emot. Men eftersom denna typ av arbete antingen utförs av ensamföretagare, till exempel skomakeri och nyckelservice, eller inom de arbetsintegrerande sociala företagen räcker naturligtvis inte den typen av åtgärder. Är det någon i den här kammaren som har varit på ett skomakeri med 10–20 anställda? Jag har i alla fall aldrig varit det. Och hur många av oss lämnar in skor som gör att det finns en möjlighet för en skomakare att anställa fem personer och tro att man kan leva på det? Nej, det här håller inte. Det är en god åtgärd, ja, men det håller inte med endast sådana enkla förslag. Det är snarare förslagen som är enkla än jobben. Det andra exemplet är 3:12-reglerna och optionssystemet. Här är det ytterligare två utredningar som inte direkt, kan man väl säga, har tilldragit sig företagens gillande. Båda områdena är jätteviktiga för såväl svenska företag som internationella företag som vill verka i . Vi hörde här förut att momsen sänks för naturguidningar. Ja, men är det ju tre momssatser inom besöksnäringen: 6, . Jag gillar besöksnäringen; den är ett av mina hjärteområden inom näringspolitiken. Men det här räcker inte. Hur många guidningar ska vi ha med 6 procents moms? Jag ber om ursäkt, men kom med lite större reformer i så fall! Ett annat förslag kom om att underlätta att anställa sin första person i en enskild firma. Med min bakgrund som företagsrådgivare kan jag säga att jag aldrig skulle ge rådet till en innehavare av enskild firma att anställa en person, eftersom regelverket är så otroligt snårigt och kontakterna med och andra är helt omöjliga. Jag tror fortfarande att det är en ganska god idé att hålla fast vid möjligheten att ta del av konsekvensutredningar och förslag. Jag väljer att avsluta med att vi helt enkelt måste inse att möjligheten att skapa jobb i inte handlar om att prata om enkla jobb. Det handlar i så fall om vardagsnära servicetjänster. Men det handlar också om att se att det ena inte kan motverka det andra. Om den så kallade samarbetsregeringen har ett innehåll i sitt samarbete måste man se att det ena departementet och den ena ministern inte kan göra en sak för sig utan att det påverkar ett annat område hos ett annat departement och en annan minister. Då måste man prata med varandra. Det här håller inte för svenskt näringsliv, oavsett om det är ett litet arbetsintegrerande socialt företag eller en stor koncern. 25 (MP) replik: Jag tänkte egentligen inte begära replik, men eftersom det var så uppenbart felaktiga påståenden i anförandet från kunde jag inte låta bli. Det var första steget i växa-stödet som inkluderade egenföretagare i enskild firma. Det som regeringen har föreslagit nu är att denna reform utvidgas till att också gälla aktiebolag och handelsbolag. Det möter den kritik som jag personligen mycket väl förstår mot det första steget i reformen. Men kommer steg två. Det är en satsning som alltså innebär att en företagare som ger en lön på kan spara en lönekostnad motsvarande . Socialt och kooperativt företagande är jätteviktigt även för den rödgröna regeringen, och det statliga riskkapitalet öppnar nu möjligheten på ett sätt som för den här typen av företag att söka medel. Jag förstår inte riktigt vad baserar sitt svepande anförande på. För mig är det bara tomt prat. 26 (KD) replik: Det spelar ingen roll om man säger att man tar steg två när man fortfarande håller fast, vad jag förstår, vid steg ett när det gäller anställning i enskild firma. Även handelsbolag är egentligen en helt omöjlig bolagsform att anställa människor i, och det säger jag just med min bakgrund som företagsrådgivare. Aktiebolag är en annan sak. Men om man fortfarande vidhåller steg ett har man ju inte förstått detta med företagandets villkor för att kunna ha anställda. När det gäller arbetsintegrerande sociala företag tror jag nog att är väl medveten om min kunskap på området. Man har alltså försvårat för de här företagen och inte minst för dem som är där. Jag är ordförande för intresseorganisationen . Vi ser siffror på ett ökat antal konkurser i dessa små företag, eftersom villkoren har försämrats från både Arbetsförmedlingen och . Det hjälper inte att anslå 60 miljoner till och affärsutvecklingscheckar när man försvårar möjligheterna för dessa människor att faktiskt komma till de arbetsintegrerande sociala företagen med hjälp av de stöd som finns, alltså sjukersättning, försörjningsstöd eller något annat. Här är det snarare så att inte ens har tomt prat att komma med, utan här är det fullständigt tomt på förslag och åtgärder som stärker dessa företag. 27 (MP) replik: Det är i alla fall roligt att tycker att det är positivt att aktiebolag kan få en form av växa-stöd för att anställa sin första medarbetare. Men när det gäller kritiken mot de andra delarna, menar verkligen att det är negativt att handelsbolag och enskilda företagare har en möjlighet som de själva väljer om de vill utnyttja? Vill och förbjuda denna typ av företagare att ta del av ett stöd som regeringen är beredd att ge dem om de själva ser ett behov och intresse av att använda det? 28 (KD) replik: Nej, men det är en fullständig inkonsekvens i detta handlande kring anställningsformer och i vilken mån man har en viss form av företag. Man undantar kooperativa företag, det vill säga ekonomiska föreningar och ideella föreningar. För den sociala ekonomins företagande underlättar man aldrig möjligheten att anställa. I stället vänder man sig till det traditionella. För mig får folk anställas i vilken företagsform som helst. Precis som tycker jag att man ska välja själv. Men var är stödet till ekonomiska och ideella föreningar som vill anställa? Det ser vi aldrig något av. I har pengar lagts på att utveckla det kooperativa företagandet i . Men man underlättar aldrig för dem som väljer denna företagsform. Det är intressant, och jag har personligen drivit detta i många frågor, inte minst när det gäller statligt riskkapital. 29 (S): Under mina 15 politiskt aktiva år har jag värderat studiebesök i olika verksamheter mycket högt. Det ger otroligt mycket att få glänta på dörren till en hemtjänstgrupp, fabrik eller butik någonstans i landet, träffa medarbetare, personalchef och vd och få höra om såväl framgångar som vedermödor. Som riksdagsledamot märkte jag tidigt att de småföretagare vars verklighet jag ville ta del av sällan kom till branschorganisationernas event i storstäderna; de hade ju fullt upp med att jobba i sitt företag. Jag har därför i stället bjudit in mig själv till alla landets partidistrikt och har kommit ungefär trekvart på vägen. Jag har hälsat på i företag från i norr till i söder. Det rör sig om massor av små och lite större företag som har gläntat på dörren för mig, något som jag är djupt tacksam för. Givetvis kan jag inte hävda vetenskaplighet för min kunskapsresa, men besöken är en viktig fingervisning om hur det går för svenska företag. Min slutsats är att det går väldigt bra för . Därmed inte sagt att framtiden skulle vara fri från utmaningar. Så är ingalunda fallet. Men den domedagsstämning som målas upp på sina håll anser jag inte vara med verkligheten överensstämmande. De flesta småföretagare jag möter lyfter fram utmaningar som ligger i till exempel generationsskiften, växtvärk, tillståndsprocesser och kompetensförsörjning. Överlag är de dock rätt samstämmiga om att är ett bra land att driva företag i. Vi har låg korruptionsgrad, stor transparens och myndigheter som aktivt arbetar med såväl digitalisering som tillgänglighet. Ett önskemål har uttryckts starkt , och det gäller långsiktighet. En halländsk småföretagare uttryckte det så här: Jag kan tugga i mig nästan vad som helst bara jag förstår syftet och också vet att förändringen har en viss hållbarhet, helst förbi nästa val. Det kan låta som en lågt hängande frukt, men vi som verkar i denna kammare vet att det är lättare sagt än gjort. Önskemålet är dock tydligt: långsiktighet i politiska beslut, helst förbi nästa val. Flera småföretag vittnar också, glädjande nog, om medvetenhet om politisk viljeinriktning. Ett flertal har till exempel lyft fram hur viktigt det är med organisationer med tydliga uppdrag, exempelvis Business fokus på exportfrämjande. Känslorna för Arbetsförmedlingen är blandade. Somliga rekryterar aldrig via förmedlingen medan andra är oerhört nöjda med stödet de får. Att regeringen har som mål att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet är något många småföretagare märker av. De blir uppvaktade om praktikplatser och andra insatser men märker också att Arbetsförmedlingen använder sin verktygslåda annorlunda för att möta såväl företagets som den enskildes behov. Hos många småföretag finns en stor otålighet i att få tag i ny personal. Det gäller allt från kockar till CNC-operatörer och olika vårdarbetare. I många avseenden går som tåget, och många svenska företag går väldigt bra. De kommer att växa ytterligare när nya medarbetare kontinuerligt matchas med företagens behov. För de företag som har det lite tuffare spökar den administrativa biten liksom ibland priset på frakter eller rädslan för att ta steget och anställa sin första medarbetare. Det har därför varit en fröjd att i samtal med småföretagare kunna berätta mer om regeringens satsning på växa-stöd. Det ger en stor lättnad under det första anställningsåret för den som anställer sin första medarbetare. För drygt sedan kom dessutom det glädjande beskedet att växa-stödet förbättras ytterligare, vilket är en nyhet jag gladeligen bär med mig till fler småföretagare som är sugna på att anställa. Trygghetsfrågan kommer ofta upp bland småföretagare. Det handlar om den otrygghet som de flesta småföretagare lever i och som slår stenhårt vid till exempel sjukdom och föräldraledighet. Jag tycker att det är en fullständigt orimlig situation och inväntar därför med spänning regeringens arbete om företagares socialförsäkringsvillkor. Att också företagare omfattas är en nödvändig modernisering av svensk socialförsäkring. Att arbeta med näringspolitik och att ständigt identifiera förbättringsområden i en föränderlig värld är verkligen ett privilegium. Jag är som tidigare nämnts oerhört tacksam för alla de besök som har möjliggjorts runt om i svenska småföretag. Jag är också mycket stolt över att företräda Socialdemokraterna, som medvetet prioriterar förbättringsarbete och premierar långsiktigt företagande. Så tror jag att vi gör till ett ännu bättre land att driva företag i. 30 HANS (M): Herr talman och ledamotskollegor! Det finns många utmaningar när det gäller entreprenörskap och människors möjlighet att förverkliga sina idéer. Många har en lättare väg, andra en betydligt svårare. När vi talar om goda näringsvillkor talar vi ofta om bolagsskattenivåer och 3:12-regler, det vill säga hur man kan låta generationsskiften ske i företag. Vi talar om personaloptioner, som gör det möjligt för små företag att locka till sig talanger. Vi talar också om expertskatter, som handlar om att vi ska kunna få de absolut bästa forskartalangerna och de bästa talangerna till våra företag att komma till . Tillgången till riskkapital är ytterligare en faktor. Det finns människor som har svårt att skapa sin egen framtid som företagare och entreprenörer i . Utrikes födda spelar en viktig roll när det gäller att starta små och medelstora företag i . Vart femte nystartat företag startas av en person född utanför . Företag ägda av personer med utländsk bakgrund sysselsätter ungefär 300 000 människor i . Det är nästan hela . ser vi en stor grupp nyanlända som har kommit till och som behöver etablera sig här. Att skapa fler och enklare vägar in till egenföretagande för utrikes födda och nyanlända borde stå högt på dagordningen för varje regering i . Att starta och driva företag är ett stort personligt åtagande och är ofta krävande i uppstartsfasen. Det gäller att formulera en affärsplan och att hitta finansiering och de nätverk som behövs för att kunna få kunder. IFS företagsrådgivning, som ingår i verksamhet, har stöttat personer med utländsk bakgrund så att 20 000 företag har kunnat startas. Man har visat att man är framgångsrik när det gäller att ta fram och utveckla människors drivkrafter. Mycket mer behöver dock göras. har fått i storleksordningen en kvarts miljon nyanlända. Många av dem möts av en arbetsförmedling som säger: Här öppnar vi möjligheten för dig att söka arbete. Vi vet att det tar uppemot att komma i arbete, men många av dessa människor har drivit egen verksamhet i sina hemländer. De kommer till och sitter på erfarenhet av att driva eget. De vill kanske inte gå in i en anställning, men de vägar vi har att erbjuda från det offentliga är ganska få och klena. Vi moderater och Alliansen vill därför se över hur nyanlända i ett tidigt skede ska kunna ges introduktion och vägledning i hur man startar och driver företag. Här vill vi tillsätta resurser och ge ett utökat uppdrag till IFS. Vi vill skapa samarbete med företagarorganisationerna. Vi vill att ska vara en aktiv del i det samlade mottagandet, för att hitta fler vägar in i arbete. Egenföretagande är en utmärkt väg in i arbete. För att bättre möjliggöra för nyanlända att komma in i entreprenörskap behöver därför möjligheterna till finansiering och kapitaltillgång förbättras och anpassas utifrån dessa förutsättningar. Vi moderater vill vidare i det kontinuerliga arbetet för att reducera regelkrånglet för företagare i allmänhet och särskilt inrikta verksamhet på att lätta på regelverken så att nyanlända snabbare och enklare kan etablera företag. Vi vill utveckla en modell där företagare fungerar som mentorer för att utveckla nyanlända och deras entreprenörskap. Vi vill också fördjupa samverkan med , IFS och olika organisationer. Detta är bra för individer, för och för företagsamheten i . Vi vill också att regeringen ska återkomma till med en översyn av vilka lagar, förordningar och regelundantag som behöver förändras för att nyanlända snabbare ska kunna etablera företag. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reservationerna 7, 12 och 19. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 13.) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av utbildningsminister , försvarsminister , statsrådet och socialförsäkringsminister . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Utbildningsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Nord Stream 2 och svenska hamnar 32 HANS (M): Jag vänder mig till . Regeringen har lagt fram omfattande direktiv till en parlamentarisk utredning som ska titta på frågor kring hur totalförsvarets intressen kan vägas in i samband med exempelvis fastighetsaffärer nära militära installationer. Det gäller också flygplatser och hamnar. Detta är bra. Det är något som vi från efterfrågat och som Alliansen har efterlyst. Man kan också säga att det sker på förekommen anledning. tog sitt förnuft till fånga och beslutade att inte hyra ut hamn till intressen kopplade till Nord Stream 2. Sämre gick det som bekant med . Där säger S ja till att Nord Stream 2 får använda sig av hamn. Nord Stream 2 med sina ryska intressen hade täta kontakter med S-ledda innan Blekingekommunen gav grönt ljus till lagring och lastning av gasrör. Det går dock inte att följa ärendet. Jag har begärt ut de tjänsteanteckningar som rimligtvis borde ha förts inför handläggandet av ett sådant här stort och viktigt ärende. Men det finns inga tjänsteanteckningar. Min fråga är: Vidhåller försvarsministern uppfattningen att det bästa vore ifall hamn och hamn inte kom att användas av intressen kopplade till Nord Stream 2-projektet? 33 Försvarsminister (S): Jag tackar för frågan. Man måste vara noga med ordvalet. Det jag sa på den presskonferens som vi hade första gången var att det här påverkade Försvarsmaktens verksamhet och att det skulle leda till åtgärder i det sammanhanget. Det är det som har varit genomgående i vårt sätt att hantera det här. När det gäller hamn fattade man beslut på att man inte skulle tillåta Nord Stream att använda den hamnen. Arrangemanget skulle vara sådant att Nord Stream skulle använda hamnen direkt. Här är det dock så att Nord Stream inte är det företag som använder hamnen. Tillsammans med polisen, Säkerhetspolisen, Försvarsmakten, med mera har vi kommit fram till att det går att genomföra en bevakning av det här som är till fyllest. Därmed inte sagt att den lagstiftning som gäller i är till fyllest. För att åtgärda detta tillsätter vi den här utredningen. 34 HANS (M): Vi känner ju försvarsministern som en betydligt självsäkrare talare än vad han nu ger uttryck för. Mina enkla frågor är: Är detta bra eller dåligt? Vidhåller försvarsministern uppfattningen att det inte ligger i intresse att hamn och hamn används för Nord Stream 2, ryska intressen och ryska rör? Sedan kan man säga att det är kuriöst och märkligt att det inte har förts några som helst tjänsteanteckningar i hamn inför ett sådant här viktigt beslut. 35 Försvarsminister (S): Om du kunde lyssna på mig! Det jag har sagt är inte att man ska göra exakt si eller exakt så i någon hamn. Det jag har sagt är att det påverkar Försvarsmaktens verksamhet. När du säger att jag ska vidhålla någon uppfattning ger du sken av att jag på något vis skulle ha ändrat mig i någon mening. Det är en väldigt sned formulering från din sida. Jag har sagt det jag har sagt: Det påverkar Försvarsmaktens verksamhet, och vi löser det på två olika sätt. Sedan har jag sagt att lagen inte är nog. 36 i (C): Jag skulle vilja ställa min fråga till . Skolan är i fokus på väldigt många olika sätt. Inte minst gäller det skolans digitalisering. I går hade vi i utskottet förmånen att vara inbjudna till SKL och träffa både digitaliseringsberedning och utbildningsberedning för att diskutera skolans digitalisering. Utbildningsministern har ju lyft fram de här frågorna i ett antal olika sammanhang. Men då var det lite förvånande att höra från företrädare för att man hade gjort en framställan där man uttalade att man stod redo och ville vara med och genomföra en modern digitaliseringsstrategi men ännu i går inte hade fått något svar från vare sig eller statsrådet . Det var en gemensam framställan av Digitaliseringsberedningen och Utbildningsberedningen där man sa: Vi vill öka takten! Vi behöver göra det tillsammans, och vi kan inte vänta! Jag är nyfiken på utbildningsministerns reaktion på detta. 37 Utbildningsminister (MP): Jag tackar för frågan. Digitaliseringen av skolan är extremt viktig. Anledningen till det är helt enkelt att barnen som går i skolan kommer att behöva digital kompetens. De kommer att behöva den som medborgare. Man ska förstå samhället för att kunna förändra det. Då måste man förstå alla de ettor och nollor som styr alltifrån nyheterna vi läser till prylarna vi använder. De kommer också såklart att behöva denna kompetens i arbetslivet, där vi behöver fler som jobbar direkt med digitala frågor och fler som har grundläggande digital kompetens. Därför har vi haft en löpande kontakt med SKL och har kunnat fatta ett regeringsbeslut om att ändra i skolans styrdokument, det vill säga läroplan, kursplaner och ämnesplaner. Det beslutet fattades och börjar implementeras under nästa läsår. Nästa beslut kommer att gälla vilket stöd vi ska ge till kommunerna i jobbet med att implementera och förverkliga detta. Kommunerna har kommit olika långt och behöver därför stöd med bland annat fortbildning till lärare. 38 i (C): Jag tackar utbildningsministern för svaret. Man kommer att involvera kommunerna . Där säger man att det var en gammaldags it-strategi som presenterades . Den svarar inte mot de utmaningar som finns. Den pekar på vissa moment där eleverna behöver göra förbättringar, men när det gäller det stora behovet av digitalisering av skolan svarar det som regeringen presenterade inte upp mot de krav som framtiden ställer. För är detta en viktig fråga. Jag skulle gärna vilja att vi fick möjlighet att diskutera det här även i . 39 Utbildningsminister (MP): Jag kommer gärna till utbildningsutskottet och beskriver det arbete som vi nu gör. Det är fråga om flera beslut för att förverkliga digitaliseringen av svensk skola. Det är ju styrdokumenten som styr skolan och styr innehållet i undervisningen. Därför är detta det beslut som bör komma först, och det kom . Nästa beslut handlar om hur vi stöder skolans huvudmän och lärare i förverkligandet av det beslutet. Regeringen kommer som aviserat att fatta beslut om en digitaliseringsstrategi eller it-strategi för skolan. Det är bra, och det är . Det borde ha varit gjort för länge sedan. Regeringens skattepolitik och jämställdheten 40 (M): Jag har en fråga till statsrådet om ekonomisk frihet. Ekonomisk frihet är en av de viktigaste jämställdhetsfrågorna. Den har gjort att kvinnor har kunnat känna sig fria att gå vidare och inte vara beroende av exempelvis en man. gör regeringen stora skattehöjningar på jobb. Detta kommer att drabba många kvinnor och göra många kvinnor till höginkomsttagare. Många av våra barnmorskor blir höginkomsttagare. Det gynnar inte jämställdheten. Tycker statsrådet att det är en feministisk politik att bestraffa utbildning och vidareutbildning för breda grupper av kvinnor, till exempel sjuksköterskor, genom att ge dem höjd skatt och mindre i plånboken? 41 Statsrådet (S):