prot · H50951 · 2017-12-15 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Senaste dag för avlämnande av propositioner I enlighet med 9 kap. 3 § riksdagsordningen hade talmannen föreslagit att propositioner som regeringen avsåg skulle behandlas under innevarande och för vilka särskild tidpunkt inte var föreskriven skulle avlämnas . Kammaren biföll detta förslag. Tredje vice talmannen meddelade att (KD) avsagt sig uppdraget som ledamot i miljö- och jordbruksutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. Tredje vice talmannen meddelade att (KD) avsagt sig uppdraget som suppleant i miljö- och jordbruksutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. § 4 Anmälan om kompletteringsval Tredje vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält som ledamot i miljö- och jordbruksutskottet och som suppleant i miljö- och jordbruksutskottet. Tredje vice talmannen förklarade valda till ledamot i miljö- och jordbruksutskottet suppleant i miljö- och jordbruksutskottet § 5 Anmälan om granskningsrapport Tredje vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till civilutskottet: RiR 2017:33 Tillsyn av ställföreträdare och överförmyndare – Statens bristande ansvar för samhällets mest utsatta § 6 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2017/18:3942–3944 till socialutskottet 2017/18:3946 till utbildningsutskottet 2017/18:3945 och 3947 till § 7 Samhällsekonomi och finansförvaltning betänkande 2017/18:FiU2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning (prop. 2017/18:1 delvis) 1 (M): För beslut i detta ärende hänvisar jag till vårt särskilda yttrande. Detta ärende handlar om hur vi ska skydda, värna och upprätthålla den finansiella stabiliteten, särskilt de institutioner som ska värna det finansiella systemet och den finansiella stabiliteten i och också ha tillsyn över hur den allmänna ekonomiska politiken sköts. Det är därmed en mycket viktig fråga. Den är särskilt viktig i dessa tider, som i det öppna kan tyckas väldigt trygga i och med en stark konjunktur som driver jobb och tillväxt. Den sysselsättningsökning vi har i är givetvis väldigt välkommen efter den djupa och utdragna kris som tog sin början 2008. Men i det halvt dolda, som tv-serie heter, finns också något i den ekonomiska situation som vi just nu upplever. Den bör ändå mana till åtgärder men också eftertänksamhet och kanske till och med oro. Det är inte helt klart vad den situation vi nu har kommer att leda till. Vad blir den långsiktiga konsekvensen av en mycket expansiv penningpolitik och negativa räntor? Den som säger sig med säkerhet sitta inne med svaret överdriver sin kunskap, vågar jag påstå. Vi har också en situation där vi i allt högre grad har reglerat det finansiella systemet, och vi lägger nu på ytterligare regleringar. Det är säkerligen helt nödvändiga åtgärder i tider av hög skuldsättning, stora misslyckanden på bostadsmarknaden och expansiv penningpolitik, men de öppnar också för att det kan inträffa olyckor eller uppkomma låsningar i det finansiella systemet som ingen är förmögen att med stor säkerhet förutspå. Detta sker också i då vi inte sköter offentliga finanser på det sätt vi har förpliktat oss till genom det finanspolitiska ramverket. Överskotten i ekonomin är på tok för små. Detta påpekas också av , , med flera, eller, om man så vill, av samtliga expertmyndigheter som står till vårt förfogande. Detta skapar en nästan unik situation i , med en penningpolitik som vi inte känner konsekvenserna av fullt ut och med nya regleringar i det finansiella systemet som ingen med säkerhet kan säga vad de leder till. Detta borde vägas upp av en mycket robust politik i övrigt när det gäller offentliga finanser, men så är inte fallet. Tvärtom står med en relativt sett svag politik på det offentligfinansiella området, givet konjunkturläget. Detta riskerar att skapa stora utmaningar framöver. Det kanske är ett lugnt, tryggt och lagom grunt hav som vi kommer att segla ut på, men när det blåser upp vet vi ändå inte riktigt hur höga vågorna blir, och vi vet inte heller riktigt vad som finns under ytan. Det är läge att mana till försiktighet. I denna del av budgeten gör vi också detta från Alliansens och sida. Vi förespråkar givetvis återhållsamhet med offentliga medel men med robusta finansieringsmöjligheter för de myndigheter som ska tillse den finansiella stabiliteten och överlag övervaka hur samhället utvecklas. Jag vill avsluta med att säga att det är av yttersta vikt att den här frågan debatteras och diskuteras, för vi har en historia av socialdemokratiska regeringar som lägger ned den typ av myndigheter som här finansieras. Vi har under tidigare socialdemokratiskt regeringsinnehav sett att man har lagt ned myndigheter som har framfört kritik som inte har legat i linje med den egna partilinjen. Vi har också sett sådana tendenser , där finansministern har framfört hot mot till exempel . har vi att ta ställning till den del av budgeten som finansierar dessa institutioner. och Alliansen i sin helhet står givetvis med kraft bakom en utveckling där de här myndigheterna förblir självständiga och starka och är en viktig röst i debatten om de offentliga finanserna och skötseln av det finansiella systemet. 2 (S): Vi har en unikt stark och stabil ekonomi. Vi har den lägsta statsskulden och en hög sysselsättning – sysselsättningsgraden är till och med den högsta som någonsin uppmätts. som vi har amorterat av på vår statsskuld har vi också investerat kraftfullt i vår gemensamma välfärd. Det känns tryggt och bra. Men för att vi ska kunna fortsätta på samma sätt är det viktigt att vi har en god statlig förvaltning och en stabil finansmarknad. En av de största sårbarheterna i det finansiella systemet i är att vi har en stor, koncentrerad banksektor. Banksektorn har också en stor andel marknadsfinansiering och en begränsad möjlighet att absorbera förluster. De svenska bankkoncernernas samlade tillgångar, både inom och utom landet, motsvarar tre till fyra gånger vår bnp. Det är en enorm summa. gjorde storbankerna i vinst. Visa av erfarenhet vet vi att det är i goda tider som risker byggs upp, risker som utgör ett växande hot mot den finansiella stabiliteten. Vi vet också att finanskriser och hanteringen av krisande banker är mycket kostsamma både för staten och för samhället i stort. Efter finanskrisen skärptes en rad regler i syfte att minska risken för att en finansiell kris uppstår igen, men beredskapen har också ökat för en eventuell framtida kris. Genom högre kapitaltäckningskrav skapas buffertar i bankerna. Om en kris ändå uppstår ska aktieägarna och kreditgivarna bära större delen av förlusten. Till detta kommer också den så kallade resolutionsreserven, som har skapats för att skydda skattebetalarna och minska deras kostnader i händelse av en kris. Det är rimligt att bankerna mer än bidrar till krisberedskapen, samhällsbygget och välfärden. Den höjda avgiften stärker resolutionsreserven och de offentliga finanserna. träffades en bred politisk överenskommelse om att ge ett utökat mandat gällande makrotillsynen. tillämpades och har föranlett en väl avvägd åtgärd för att dämpa utvecklingen av en annan riskfaktor för den finansiella stabiliteten, nämligen hushållens skuldsättning. I och med regeringens medgivande till ett förstärkt amorteringskrav tar regeringen ansvar för att stärka hushållens motståndskraft. Vi vet väl genom internationell erfarenhet att högt skuldsatta hushåll är särskilt utsatta och känsliga för makroekonomiska störningar, till exempel bostadsprisfall eller ökad arbetslöshet. Regeringens politik inom ramen för den offentliga förvaltningen tar fasta på behoven hos enskilda, företag och organisationer. Människors tillit till det allmänna är en förutsättning för den statliga förvaltningen. Och för att öka legitimiteten för våra gemensamma lösningar ser vi också att den statliga närvaron behöver förbättras ute i landet. Därför har regeringen gett , och i uppdrag att öppna tio nya servicekontor. Vi har inrättat nya myndigheter som vi har aviserat omlokalisering av flera. Detta är oerhört viktigt och välbehövligt. Regeringens politik inom ramen för utgiftsområde 2 verkar för en ökad finansiell stabilitet, bättre konsumentskydd på finansmarknaden och bättre tillgänglighet till offentlig service. Jag yrkar därför bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.) § 8 Statsskuldsräntor m.m. betänkande 2017/18:FiU4 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. (prop. 2017/18:1 delvis) Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 14.) § 9 Avgiften till Europeiska unionen Avgiften till Europeiska unionen betänkande 2017/18:FiU5 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen (prop. 2017/18:1 delvis) 3 (M): Detta betänkande om avgiften till EU innehåller två delar, dels anslaget och åtaganden , dels EU:s fleråriga budgetram efter 2020. Jag tror inte att det är så många svenska skattebetalare som så här veckan sitter och reflekterar vid köksbordet över den svenska avgiften till EU eller hur den förvaltas. Men faktum är att den påverkar människors vardag. – jag tror faktiskt inte att det är någon här i kammaren som säger emot mig – anser att ska verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU och en kostnadseffektiv användning av EU:s budgetmedel. Men vi moderater anser också att EU måste ha en mer modern budget. Den nuvarande budgeten har passerat bästföredatum. Budgeten bör i stället vara tillväxtorienterad, främja EU:s konkurrenskraft och prioritera investeringar i forskning och utveckling, innovationer och rättsliga frågor. Budgeten bör stärka EU som en global aktör. Den del av budgeten som går till jordbruksstöd och sammanhållningen bör minska. Båda dessa sektorer står för en alldeles för stor del av den sammanlagda EU-budgeten. utträde ur EU betyder ett minskat bidrag till EU:s budget. Vi anser att detta i första hand ska hanteras genom omprioriteringar och minskade utgifter, inte genom ökade kostnader och avgifter för övriga EU-27. När lämnar EU behöver budgeten minska med minst lika mycket. För , såsom nettobetalare, är detta viktigt. Vi moderater är övertygade om att det är viktigt att beskattningen i ett samhälle ska ske så nära medborgarna som möjligt. En skatt på EU-nivå skulle försvåra för medborgarna att se kopplingen mellan deras skattebörda och det mervärde som skatten skapar för samhället. Skattetrycket med en EU-skatt skulle sannolikt också öka för medborgarna. anser att det måste säkerställas att EU-budgeten används på ett effektivt sätt med bättre revision, bättre uppföljning av projekt och resultatanalyser samt mer öppenhet. Därmed vill jag yrka bifall till reservation 1. 4 (SD): Utgiftsområde 27 handlar alltså om betalningar till Europeiska unionens allmänna budget. Budgeten bestäms inom en flerårig budgetram. Inkomsterna består i huvudsak av avgifter från medlemsländerna. Den svenska förhållningen till budgetpolitiken är att den ska bedrivas effektivt och återhållsamt. Det är en linje som ger sitt fulla stöd till. Men det finns ändå ett par saker inom ramen för detta ärende som jag önskar lyfta . I och med att utgiftsramarna för budgeten har fastställts har den svenska EU-avgiften beräknats till . Vi kan bryta ned det till netto per capita föregående år, det vill säga avgiften minus de bidrag som betalats tillbaka. Då ligger summan på . Detta är alltså det belopp som svensken får betala till för medlemskapet i EU. Avgiften till Europeiska unionen Men vad får man egentligen för pengarna? Det är en fråga som ställts ofta i olika sammanhang. Jag tycker att det är berättigat att ställa den även här. EU:s inkomster finansierar utgifterna för jordbruks- och sammanhållningspolitiken, som förvisso har minskat men som sammantaget fortfarande utgör en majoritet av de totala utgifterna. Inom ramen för detta finns de så kallade ESI-fonderna, som förser olika projekt med kapital i syfte att främja sammanhållning, som det heter på EU-språk. har dock kritiserat fonderna, då de sedan deras instiftande dragits med väsentliga fel i termer av felaktiga utbetalningar. Exempelvis låg utgifterna för anslagsposten för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning 2016 på . Felmarginalen låg på . Det betyder att , eller , betalats ut till projekt som inte ens varit bidragsberättigade. Jag ska ge ytterligare ett exempel. Det gäller anslaget för naturresurser. Felmarginalen var eller . vad det kosta vill, men så ser det ut. När det gäller de ekonomiska bidrag som fördelas rätt och riktigt går av de bidragen till av de största företagen. Det är ofta företag i östländer, och detta sker ofta på bekostnad av svenska bönder. Jag ska gå vidare till något som heter Efsi. Där kanaliseras skattemedel till intressanta projekt i medlemsländerna. Exempelvis finansieras energieffektiva byggnader i , installation av solpaneler i och modernisering av järnvägar i , inte i . Det är den sortens politik som ofta lyfts fram som ett gott exempel på vad vi får för pengarna. Men vi får faktiskt andra saker också, exempelvis böter när vi inte gör som vi blir tillsagda av EU. För man en ansvarsfull invandringspolitik, som , och , dras man inför rätta i . Det är ett tillvägagångssätt som för övrigt alla partier i denna kammare utom stöder. Vi får också ett demokratiskt underskott i form av politiker i som vi inte har valt och som vi inte kan avsätta men som fattar besluten åt oss. Över hälften av alla kommunbeslut påverkas nämligen av EU. Slutligen får vi öppna gränser och tiggeri, två saker som möjliggjorts av EU och fullbordats av sjuklövern. I efterdyningarna av det internationella missnöjet med EU, som kulminerade , hoppades många, inklusive jag själv, att EU skulle ta sig i kragen och göra något konstruktivt. Vad har man då lärt sig av brexit? Svaret är: absolut ingenting. Beskedet till medlemsländerna är i stället att när lämnar unionen ska de så kallade rabatterna avskaffas, vilket kommer att innebära att stora nettobidragsgivare som kommer att få betala en ännu fetare nota för kalaset. beräknas vår bruttoavgift ha ökat till , förutsatt att vi har rabatterna kvar. Det är i paritet med anslaget för hela rättsväsendet, och det är inte långt ifrån anslaget för hela det svenska försvaret. Det är 10 miljarder mer än de totala utgifterna för garantipension till ålderspension, efterlevandepension, bostadstillägg för pensionärer, äldreförsörjningsstöd och – tillsammans. Avgiften till Europeiska unionen Vår utgångspunkt är glasklar. Vår främsta uppgift i riksdag är att upprätthålla samhällskontraktet, som vi som politiker är förpliktade att göra. Med politik hade därmed detta utgiftsområde nollställts och avskaffats. Skattemedlen hade återförts till vår gemensamma välfärd. Det är en välfärd som inte levererar som den ska. Därför har vi i detta ärende inkommit med ett särskilt yttrande, där vi förklarar vår vision. 5 (S): Det betänkande som behandlas handlar om avgift till Europeiska unionen. är, och blir alltmer, nära samverkande med våra europeiska grannländer. Våra ekonomier är i hög grad sammanvävda, och vi påverkar och påverkas av varandras politik. är en öppen ekonomi med stor export där frihandeln är en viktig del, och det är för svensk del betydelsefullt att den europeiska marknaden fungerar bra. För är det också bra om våra grannar har välfungerande ekonomi och välfärd, för då ger vi draghjälp åt varandra i utvecklingen. Därför är det av intresse för oss att vi inom EU arbetar för en ekonomisk utveckling som präglas av inkluderande tillväxt och av välfärd. EU mår bra av starka välfärdsstater. Det finns också goda skäl till att vi inom EU hjälps åt med att lösa och hantera de utmaningar och förändringar som våra länder står inför och som vi med fördel kan lösa gemensamt, snarare än var och en för sig. Vidare är det av intresse att EU för en återhållsam ekonomisk politik. Dels bör koncentrationen ligga på att redan beslutade åtaganden ska genomföras, dels bör EU prioritera engagemang som handlar om gemensam trygghet, migration, konkurrenskraft, klimatomställning, utbildning och forskning. uppgår den svenska medlemsavgiften till en procent av bruttonationalinkomst, bni, och det är den nivå vi vill behålla avgiften på. Om detta råder en bred enighet. Det är medlemsstaternas avgifter till EU som i huvudsak finansierar EU:s åtaganden och . Dessutom är en följd av att lämnar EU och deras medlemsavgift därmed uteblir att inkomsterna till EU kommer att minska. Följaktligen bör då också utgifter och åtaganden anpassas därefter. För svensk del är vi också angelägna om att EU riktar in arbetet på det som innebär ett mervärde för medborgarna. Framför allt handlar det om att hantera de frågor som vi bättre löser gemensamt än på egen hand i medlemsstaterna. Det finns ett behov av ett EU som utvecklas positivt, där vi möts och kommer överens på fredlig och demokratisk väg. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. 6 (V): Avgiften till Europeiska unionen , 2015, stod jag här i talarstolen och krävde att skulle ställa krav på de andra länderna i att ta emot flyktingar om man skulle få EU-stöd. Då var ensamt om att stå bakom det förslaget, men är det faktiskt sju av partier som gör det. Det kan inte jag annat än välkomna och konstatera att vi gick först och att det var viktigt. Att riksdag och regering nu har en tuff retorik om EU:s budget är något som jag som EU-kritiker tycker är bra. Vi ser hur federalisterna i EU drar EU åt fel håll, bland annat genom att införa en finansminister och försöka stärka EU:s makt ännu mer. ser vi att länder som styrs av högerregeringar och högerextrema regeringar, såsom , och , gör allt för att undergräva EU:s gemensamma överenskommelser om en solidarisk fördelning av flyktingar. senast var det Europeiska rådets ordförande som ansåg att solidariteten är ”ineffektiv”, något som vi från svenskt håll aldrig kan acceptera. ser vi hur EU är på väg i fel riktning. Avtalen med och gör att flyktingar lever ett hårt liv och utnyttjas både i verkligheten och i det politiska spelet. Till och med slavhandel pågår i vissa fall. Att EU har stängt de lagliga vägarna som fanns för att söka asyl har skapat denna situation. EU har därigenom ett tungt ansvar för att ta till vara de mänskliga rättigheterna i och se till att de respekteras. kommer kampen om EU:s budget efter 2020 med all sannolikhet att bli hård. är och har ända sedan vi gick med i EU varit nettobetalare till EU. Det betyder att vi betalar mer till EU än vad vi får tillbaka i form av olika stöd. Detta borde göra att ekonomiska muskler är starka i förhandlingarna. Britternas beslut att lämna EU kommer definitivt att vara en bidragande orsak till de hårdare förhandlingarna. är det uppenbart att EU-eliten inte ser det som en möjlighet att skära i ineffektiva och kostsamma EU-stöd och byråkrati utan i stället ser det som en möjlighet att flytta ännu mer makt till . Det ska vi i aldrig acceptera. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.) § 10 om internrevisionen vid de statliga myndigheterna betänkande 2017/18:FiU29 om internrevisionen vid de statliga myndigheterna (skr. 2016/17:189) Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 14.) § 11 Fortsatt svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats Resolute Support Mission i Fortsatt svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats Resolute Support Mission i Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2017/18:UFöU1 Fortsatt svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats Resolute Support Mission i (prop. 2017/18:32) 7 (M): Vi ska nu debattera om ett fortsatt svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats Resolute Support Mission i . I propositionen föreslås att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka till förfogande för deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats Resolute Support Mission, RSM. Styrkebidraget ska bestå av ungefär 30 personer på plats, dock högst 50. Om situationen så kräver ska det finnas möjlighet att utöver själva styrkebidraget tillföra en tillfällig förstärknings- och evakueringsstyrka om högst 150 personer. Den svenska styrkan kommer i huvudsak att vara verksam i norra och fortsätta att bidra med främst utbildning och mentorskap av högre stabspersonal. Syftet med bidraget är att bistå de afghanska säkerhetsstyrkorna med utbildning, rådgivning och stöd i syfte att de självständigt ska kunna hantera säkerheten i landet. Att säkerhetsläget i har förvärrats är alla medvetna om. skiljer det sig åt i de olika delarna av landet. Antalet civila dödsoffer är högst i de centrala och södra delarna av landet. Det har även skett en ökning av attacker i mot ambassader, internationella organisationer och även mot moskéer. Allt detta brukar det rapporteras om i svenska medier medan vi mer sällan hör om det som är positivt – för det finns definitivt positiva inslag även i . Korruptionen är ett gigantiskt hinder för utveckling. Landet hamnar i den absoluta botten av index, på plats 169 av 176 länder. har dock högt uppsatta personer, som man bara trodde var oberörbara, dömts till långa fängelsestraff för korruption – upp till fängelse. De som döms måste också betala tillbaka det de stulit eller förskingrat. General , tidigare överbefälhavare i den omstridda , dömdes till fängelse och till att återbetala som han förskingrat. En annan som dömts är , ägare till , som befanns skyldig till att bland annat ha manipulerat budgivning på bränslekontrakt och för bedrägerier mot andra oljebolag. Han och en nära medarbetare dömdes till och nio månaders fängelse vardera. Vidare har fängelsepersonal dömts till fängelsestraff efter att de har låtit sig mutas att släppa ut dömda. Banktjänstemän har dömts för att de fejkat säkerheter för lån och höga officerare för stöld av bränsle. Men det har också förekommit bakslag. Bland annat har vice president anklagats för att ha låtit våldta en politisk rival. Han lyckades försvinna till innan han blev förhörd. Fortsatt svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats Resolute Support Mission i Enligt en av riksåklagarens medarbetare har 1 097 korruptionsfall prövats i tre korruptionsdomstolar, och 468 personer har dömts till fängelse. Återbetalningar och böter på sammanlagt har dömts ut. Två överstar som bluffat med bränsle till generatorer dömdes till 18 respektive fängelse och böter . Allt detta finns att läsa i en artikel i . Det här är en början, men det återstår mycket för att minska korruptionen. ekonomiska beroende av minskar, vilket är positivt framför allt för importen av varor till . Den iranska hamnen vid har öppnats för afghansk handel. Den handelsvägen är kortare än den gamla genom . Det finns dock en liten brasklapp här. gör sig i stället beroende av en ny granne för importen från framför allt och även övriga världen. Jag vill även berätta en sann solskenshistoria. Det är en historia om varför det är så viktigt att vi hjälper afghanerna så att de själva kan stabilisera sitt säkerhetsläge. I utkanten av lever en ung kvinna, . När Nasira var fick hon polio och som en följd av polion en funktionsnedsättning. Hon har alltid haft det tufft i skolan och inte respekterats därför att hon sitter i rullstol. Nasira hade svårt att få vänner och blev retad. Hennes lärare dömde ut henne som ett hopplöst fall. Genom svenska biståndspengar, i det här fallet från , har Nasira fått hjälp av en fysioterapeut och fått en ny funktionell rullstol. Nasira fick också en lång yrkesutbildning till sömmerska. Genom Sak fick hon ett så kallat mikrolån för att kunna köpa bland annat en symaskin. försörjer Nasira sin mamma och sin syster med sin sömnad, och hon hennamålar händerna på kvinnor som ska gifta sig.