prot · H50953 · 2017-12-19 00:00:00 — Därefter ska den kunna förlängas med ytterligare högst . säger justitie- och inrikesministern i sitt svar här , som jag tackar för, att svensk polis har rätt att meddela att en person inte får vistas på en viss plats när han eller hon stör den allmänna ordningen. Det stämmer att en polisman enligt polislagen har en hel del befogenheter som kan begränsa medborgarnas rörelsefrihet i olika situationer. Exempelvis ger 13 § i polislagen en polis möjlighet att i en specifik situation avvisa eller avlägsna någon från ett visst område eller utrymme samt att även tillfälligt omhänderta denna för att personen stör eller utgör en fara eller för att avvärja brott. Då inställer sig den intressanta fråga som justitie- och inrikesministern inte svarar på i det svar som han läste upp. Menar han att denna bestämmelse i polislagen går att använda så att en person som har uppvisat otrygghetsskapande beteende kan förbjudas att vistas på en viss plats upp ? Eller ska ministerns inlägg tolkas som att ministern inte anser att det behövs en sådan möjlighet? Det tycker jag skulle vara intressant att få reda på. 24 Justitie- och inrikesminister (S): Det finns ingen viktigare uppgift just nu i kriminalpolitiken än att rycka upp den organiserade kriminaliteten med rötterna. En del av denna strategi handlar just om att få bort en del av de mest brottsaktiva individerna från gatorna. Då handlar det om brottsbekämpning. Som jag redovisade har vi genomfört ett stort antal straffskärpningar, mycket mer än som satt i regeringen, skulle jag vilja säga. Jag tror att vi har gjort mer under de här tre åren än vad ni gjorde vad gäller straffsidan. Om jag ska vara ärlig tror jag faktiskt att ingen regering har skärpt straffen i större omfattning än vad vi har gjort . Jag räknade upp några av straffskärpningarna tidigare, framför allt när det gäller de grova våldsbrotten: grov utpressning, grovt olaga hot, grov misshandel och ett antal andra grova våldsbrott. Vi har skärpt straffen för de grövsta narkotikabrotten, och från skärper vi också straffen för de grova vapenbrotten. Det är en sak som vi borde ha gjort mycket tidigare, till exempel när vi såg ytterligare en ökning av skjutningarna. Men den dåvarande regeringen valde att inte göra det. gör vi det från . Detta innebär också en automatisk häktning för den som anträffas med vapen på stan. Jag tror att detta kommer att få omedelbar effekt när det gäller situationen på en del områden där vi har haft problem med vapenbrott. Det handlar inte bara om ökade häktningsmöjligheter utan också om möjlighet till hemliga tvångsmedel, det vill säga att kunna gå in med telefonavlyssning eller annan form av övervakning för att upptäcka brotten och rulla upp de organiserade kriminella gängen . Dessutom kommer vi att gå vidare ytterligare på offrets sida. Vi förbereder nu förslag till särskilda ungdomspåföljder, vilket bland annat innebär möjlighet till husarrest. Det handlar alltså helt enkelt om att man inte får lämna hemmet utan kommer att övervakas via fotboja om man har gjort sig skyldig till vissa brott och är i viss ålder. Vi kommer att se till att genomföra en ändring så att livstidsstraff blir normalstraffet för mord. Så är det inte , så det är ytterligare en skärpning. Vi kommer även att gå fram med regler som innebär att det inte är självklart att man får komma ut efter två tredjedelar av tiden. Det ska göras en särskild bedömning i dessa fall när det gäller om man till exempel har gått med på rehabiliteringsinsatser eller inte. Det handlar om att få bort de mest kriminella och de mest brottsaktiva från gatorna; det är oerhört viktigt. Som vi har varit inne på tidigare jobbar man mycket aktivt med detta, inte minst i . Där har man över 80 häktade just . Sedan tror jag att man behöver göra ytterligare saker när det gäller verktygslådan. Kameraövervakning är en sådan sak. Just nu sitter det uppe fler kameror än . Det är en sak som man har jobbat mycket aktivt med under vår period, bland annat i runt Sevedsplan. Detta är en fråga som har varit omstridd. I frågan om polisens verktyg skulle jag vilja säga att vi har utvecklat dessa verktyg mer än vad någon har gjort. Vi kommer dessutom att gå vidare med andra delar när det gäller hemliga tvångsmedel. Det är viktigt att se till att när man utvecklar polisens verktygslåda ska man verkligen göra det med verktyg som man tror fungerar och inte bara ge någonting som fungerar som en symbol. Jag har konstaterat att de förslag som har inte är utvärderade i , där dessa metoder finns. Vi har letat mycket för att se om det finns någonting som pekar på att detta har haft en reell effekt. Men några sådana resultat finns inte, fru talman. 25 (M): Justitie- och inrikesministern ägnade större delen av sitt inlägg åt att undvika att svara på den fråga som jag hade ställt. Det kom upp först under de sista sekunderna. Däremot var det mycket prat om det som regeringen berömmer sig av att ha gjort. Det jag tycker är intressant är det som interpellationen handlar om. I svaret på interpellationen anförde att det inte är klarlagt att zonförbud eller visitationszoner skulle vara effektiva redskap, och kommer han tillbaka till detta och säger att metoderna inte är utvärderade. Men så sent som öppnade justitie- och inrikesministern i medierna för att införa visitationszoner, där polisen kan genomsöka personer trots att det inte finns någon misstanke om brott. Och man ska vara medveten om att polisen har uttryckt sitt intresse för såväl zonförbud som visitationszoner. Min fråga – den som inledde hela denna diskussion och den som interpellationsdebatten handlar om och kretsar kring – är: Ska vi tolka dagens besked i kammaren som att ministern stänger dörren för att ge polisen dessa redskap i kampen mot gängkriminalitet och skjutningar? Jag trodde annars att vi var överens om att det var viktigt att bekämpa detta. 26 Justitie- och inrikesminister (S): Det stämmer att jag svarade på en fråga i medierna . Jag fick frågan om både zonförbud och visitationszoner. Jag sa: Ja, jag tittar gärna på erfarenheterna från till exempel för att se om det finns någonting som tyder på att detta har haft någon effekt. Det var mitt svar vid det tillfället. har vi gått igenom detta för att se: Finns det någonting som tyder på att detta skulle innebära ett mervärde i förhållande till vad svensk polis har för befogenheter? Precis som har konstaterats tidigare finns det möjligheter att avvisa personer som stör ordningen. Man kan egentligen göra den typ av visitationer som jag tror att är ute efter. När man misstänker att det till exempel kan finnas vapen kan man göra den typen av visitationer. Frågan är då: Är det bara en symbol som vill prata om, eller är detta någonting som faktiskt skulle kunna tillföra ett mervärde för polisen? Min slutsats är nog den att vi har de befogenheter som vi behöver ha. Jag jobbar i stället hellre med andra och mer effektiva verktyg. I mitt förra inlägg radade jag upp några av dem. Jag tänker till exempel på de särskilda ungdomspåföljderna och på skärpningar när det gäller straffskalorna för en lång rad olika brott. Vi går fram med kameraövervakning i ökad omfattning. Vi kommer också att lägga fram ett lagförslag för i vår om att utöka möjligheterna ytterligare. Men jag tror att det är viktigt att man inte, så att säga, snöar in på sådant som kanske inte får den effekt som man hoppas på, sådant som handlar mer om symboler än om verklig, riktig och effektiv politik. 27 (M): Ja, det är viktigt att titta på mervärdet. Där kan vi nog vara överens om betydelsen. Men då är det viktigt att understryka att polisens åsikter är viktiga för oss moderater – det handlar om utövarna av det professionella polisyrket. Polisen har uttryckt intresse för såväl zonförbud som visitationszoner. bedömer att det finns ca 200 kriminella nätverk och runt 5 000 kriminella aktörer i de områden som är utsatta för allvarlig brottslighet runt om i vårt land. Antalet bekräftade skjutningar med dödligt utfall har ökat . ska det ha skett så många som 279 bekräftade skjutningar med 38 dödsoffer i vårt land. Zonförbud och visitationszoner skulle kunna leda till att fler kriminella hamnar bakom lås och bom som färre vapen cirkulerar olagligt på våra gator. Men jag märker här i debatten att ministern tvekar eftersom det inte är klarlagt att zonförbud eller visitationszoner skulle vara effektiva redskap. Låt mig då avsluta med en ny fråga: Är justitie- och inrikesministern beredd att tillsätta en utredning som förutsättningslöst tittar på möjligheterna att ge polisen tillgång till de redskap som de uppenbarligen själva efterfrågar, som zonförbud eller visitationszoner? Det tycker jag skulle vara intressant att få höra innan vi avslutar denna interpellationsdebatt. 28 Justitie- och inrikesminister (S): Jag jobbar nog hellre med verktyg som faktiskt visat sig vara effektiva än med det som ännu inte ens är utvärderat. Som sagt: Ingen har kunnat visa att visitationszoner eller zonförbud har haft någon reell effekt. Däremot har vi kunnat se en väldigt låg träffsäkerhet. Det finns olika varianter. En variant tillämpas i – det är den man kallar för stop-and-frisk. Jag besökte för att se hur de hade jobbat där. Där har de inte heller en slumpmässig visitation, utan de måste ha en misstankegrad på ungefär, skulle jag vilja säga, samma sätt som vi har i . Men de hade ändå byggt ut denna visitationsstrategi mycket kraftigt . Det fungerade väldigt bra i början, men slog det över. Det kunde till och med vara så att man stoppade och visiterade samma person . Till slut spårade det ur så mycket att det blev en mycket stark motreaktion mot polisens sätt att jobba. Därför har man dragit ned på den typen av strategier. När man tar fram nya verktyg för polisen måste man, tycker jag, se till att de verkligen fungerar och tillför ett mervärde. Som sagt: Polisen har möjligheter att göra visitationer under särskilda förutsättningar, och man gör det också. Man har också möjlighet att avvisa människor om de stör ordningen. Låt oss i stället jobba med de särskilda ungdomspåföljderna, med kameraövervakning och med att se till att skärpa straffen för de grova vapenbrotten, så som vi gör nu från ! Det tror jag är mycket mer effektivt. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2017/18:55 om rån mot elektronikkedjor och butiker 29 Justitie- och inrikesminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska antalet rån och öka tryggheten för dem som arbetar i och driver butiker i . ska vara ett tryggt land att leva i. Det är därför oacceptabelt att butiksägare och deras anställda känner oro över risken att bli utsatta för brott. och har haft en fungerande samverkan, och det senaste mötet genomfördes . Samarbetet syftar bland annat till att öka förmågan att tidigt upptäcka och agera mot seriebrottslighet. Inom ramen för samarbetet diskuteras också brottsförebyggande aktiviteter och andra åtgärder som polisen har vidtagit eller planerar att vidta. För att förbättra förutsättningarna för polisen har regeringen bland annat föreslagit historiskt stora resurstillskott till för de kommande tre åren. Utifrån de nya budgetramarna och verksamhetens behov är det som avgör hur resurser ska fördelas internt. Regeringen har gett förutsättningar att öka antalet platser på nuvarande polisutbildning och planerar dessutom för polisutbildning vid ytterligare två lärosäten. Det börjar ge resultat. har det antagits nästan dubbelt så många studenter till polisutbildningen jämfört med genomsnittet . Regeringen har dessutom gett i uppdrag att skapa förutsättningar för ytterligare förbättringar av arbetsmiljön samt fler karriärvägar för polisanställda. Det är dock inte enbart ansvar att minska risken för brott, utan ansvaret delas av flera. I detta är det brottsförebyggande arbetet en viktig framgångsfaktor för att skapa ökad trygghet. Regeringens brottsförebyggande program, Tillsammans mot brott, riktar sig till en bred målgrupp, vilket är en förutsättning för ett framgångsrikt brottsförebyggande arbete på lokal nivå. Några butiker vidtar också många åtgärder för att förebygga brott och minska risken att bli utsatta för rån eller stölder, exempelvis genom en säker förvaring av dagskassor och stöldbegärlig elektronik. Det är naturligtvis bra. Om det likväl sker ett rån eller rånförsök prioriteras dessa utredningar vid aktuellt lokalpolisområde. 30 (M): Enligt branschorganisationen ökar antalet beväpnade rån mot elektronikkedjor. Framför allt är det mobiltelefoner och bärbara datorer som lockar, eftersom de är lätta att sälja vidare. De flesta säljs dessutom utomlands. När rättsväsendet i upplevs vara på reträtt blir det alltmer tilltalande för dem som är kriminella att försörja sig via brott. Det ligger därför nära till hands att anta att det finns ett direkt samband mellan den passivitet som regeringen har lagt när det gäller detta politikområde och polisens bristande resurser och det ökande antalet rån i . När brotten mot näringsidkare blir vanligare ökar också otryggheten för dem som arbetar. kan vi läsa i tidningen om hur näringsidkare får vänta i på polisen när de anmäler att någon har tagit sig in i butiken och brutit upp butikens kassaskåp. I sitt svar till mig talar om att butiker vidtar egna åtgärder för att skydda sig. Det är precis det som blir lösningen när staten sviker en av sina mest centrala uppgifter, nämligen att erbjuda medborgarna trygghet. När polisen inte längre klarar av att upprätthålla lag och ordning tvingas butiker antingen att stänga verksamheten eller att investera i egna dyra säkerhetslösningar. Detta skapar naturligtvis konsekvenser: Dels kan det bli en katastrof för den enskilde näringsidkaren som blir av med sitt levebröd, dels är det skadligt för vår ekonomi att butiker måste stänga, dels handlar det om en försämrad service till medborgarna, som kan köpa de varor de vill. Mot den bakgrunden undrar jag om justitie- och inrikesministern inser att tryggheten blir mer och mer av en klassfråga, för om man tittar på det geografiska utfallet ser man ju att det inte är alla områden som är präglade av det här problemet utan framför allt vissa. 31 Justitie- och inrikesminister (S): sa att vi ser ett ökat antal butiksrån. Det är faktiskt inte sant. I den statistik som finns ser vi att genomförs ungefär 800 butiksrån . Vi hade en topp på nästan 1 200 butiksrån, och den toppen inföll . Vad gjorde då? Han satt på . Sprang han benen av sig efter åtgärder? Nej, det gjorde han inte. Han reagerade såvitt jag förstår inte alls. Det innebär inte att detta är ett litet eller minskande problem. Vi måste ändå ta tag i problemet, se till att öka tryggheten och ta itu med både de rån och de andra stölder som genomförs i butiker. hade på sätt och vis en väldig otur, för träffade jag och och diskuterade bland annat vilka åtgärder som man skulle kunna vidta. Vi gick igenom en lång rad åtgärder, och en sådan åtgärd är snabbare lagföring. kan det ta från att man anmäler en stöld i butik till att vederbörande lagförs för detta. genomför vi ett försöksprojekt i norra , bland annat i och , där vi har gjort en regelförändring som gör att vi kan ta ned lagföringstiden från dagens till 2 för detta. Jag tror att det är väldigt viktigt att man får en snabb återkoppling när det gäller stölderna. talar vi framför allt om de ringa stölderna. Butiksrån är förstås ett grövre brott, och det kommer vi också att behöva handlägga i särskild ordning. Men en snabbare lagföring för dessa stölder tror jag är otroligt viktigt. Vi går också på de grova vapenbrotten. Vid mellan av alla butiksrån förekommer det skjutvapen. Från får vi en ny lagstiftning där vi skärper straffen för de grova vapenbrotten. Det borde vi ha gjort för länge sedan, skulle jag vilja säga, men gör vi det från . Vi får automatisk häktning av den som anträffas med vapen på stan, och vi får även möjligheter till hemliga tvångsmedel så att man kan avlyssna dem som misstänks för den här typen av brott. Det är en del av det. höjde vi dessutom minimistraffet för de grova rånen från fyra till . Utöver detta behöver vi också göra ett särskilt åtgärdspaket mot de internationella stöldligorna. Vi vet att de är väldigt aktiva framför allt när det gäller inbrott på olika håll, till exempel i villor eller sommarstugor. Det kan också handla om systematiska butiksstölder, det vill säga man går in och försöker stjäla så mycket som möjligt på så som möjligt, och sedan för man ut stöldgodset till de länder som vi pratar om. På det senaste mötet som jag var på i EU-sammanhang träffade jag företrädare för och , två länder varifrån en hel del stöldligor opererar. Vi är nu på väg fram och bygger ut polissamarbetet med . De är beredda att gå in och sätta av resurser och personal till . Med har vi en diskussion om att dem som vi tar för brott här i och som är kopplade till dessa internationella stöldligor ska avtjäna sina straff hemma i i stället för i . Bara det tror jag är en viktig signal. Dessutom kommer vi , strax , att tillsätta en särskild utredning för att ta fram åtgärder mot systematiska stölder. Det kommer jag att återkomma till, för det kommer ytterligare ett antal åtgärder i detta paket. 32 (M): Vad gäller statistiken är det justitie- och inrikesministern som har fel. Det förvånar mig lite, eftersom han själv sa att han hade haft ett möte med och eftersom jag baserar mitt antagande på vad har sagt om att antalet väpnade rån mot elektronikkedjor ökar. Vad gäller antalet personrån, ministern, ökade de också under både 2015 och 2016, men ministern kanske kommer att ifrågasätta den siffran också. har uppmärksammat att försök till häleri av normalgraden inte är kriminaliserat och tillkännagav för regeringen att häleri av normalgraden borde kriminaliseras på försöksstadiet. Eftersom lönsamheten med förmögenhetsbrott bygger på att det som stulits säljs vidare kan man ju tycka att det borde vara prioriterat för regeringen att åtgärda detta. Men tiden går. Vi är snart färdiga med den här mandatperioden. är det val, och ännu har regeringen inte återkommit med något förslag till i den här delen. Jag ställde faktiskt en fråga till statsministern – justitie- och inrikesministerns chef – om inbrottsverksamheten, även om vi inte ska kalla det för ”verksamheten”. Statsministern använde för övrigt uttrycket ”brottslingarnas affärsplan” när han svarade mig, vilket inte bara devalverar uttrycket utan kanske säger någonting om hur regeringen ser på de här frågorna. Jag skulle vilja fråga ministern om han avser att tillgodose tillkännagivande om att kriminalisera försök till häleri av normalgraden. 33 Justitie- och inrikesminister (S): Häleri är kriminaliserat. Häleri är ju ett brott. Men vi ska naturligtvis titta på tillkännagivandet och se om det är något ytterligare som behöver göras. sa att butiksrånen hade ökat. Jag har ju siffrorna här. Han kan få statistiken direkt från Brå. Butiksrånen ligger var som sagt ungefär 2016. Vi hade en topp 2009 på 1 200 fall, och i den prognos som vi gör ser butiksrånen faktiskt ut att minska, vilket även gäller övriga tillgreppsbrott. Detta innebär som sagt var inte att problemet blir mindre. Jag vill bara säga att man ändå måste ha klart för sig vad man pratar om. Statistiken gällande detta toppar alltså 2009, och då gjorde den dåvarande regeringen, där ingick, ingenting för att vända utvecklingen. Vad gör då vi? Det är precis det som jag pratade om innan: Det handlar om snabbare lagföring. Det handlar om att se till att vi har en snabb återkoppling framför allt när det gäller stöld i butik så att vi får ned tiden från det att man anträffas till exempel med att ha försökt stjäla från en butik till att man lagförs från dagens kanske till 2 . Den försöksverksamheten sätter igång och februari. Det handlar om skärpta straff för de grova vapenbrotten. Om 30–av alla butiksrån genomförs med vapen måste vi också gå mycket hårdare fram mot vapnen, och det gör vi nu med en straffskärpning från . Vi har redan skärpt straffet för de grova rånen från fyra till , så när säger att vi ännu inte har gjort någonting har han glömt allt detta. Vi går också på de internationella stöldligorna. Vi har visat en del av de åtgärder som vi tänker vidta, framför allt i samarbete med de länder som vi pratar om. och var två exempel. Vi behöver dock göra ännu mer. När det gäller stöldbrotten är en del av förövarna unga kriminella . Vi har precis tillsatt en utredning för att se över även straffsatserna för dem. Är man tycker jag att man måste vara beredd att bära ansvar som den vuxna person man är, och därför har vi precis tillsatt en utredare för att se över just det man kallar för straffreduktion för unga gärningsmän. Vi kommer att gå fram med nya ungdomspåföljder för att kunna ingripa tidigt men också på ett väldigt tydligt sätt i förhållande till de gärningsmän som är på väg in i en mer förhärdad kriminalitet. Det handlar helt enkelt om att man får hålla sig hemma och under övervakning med fotboja. Där är vi också på väg fram med förslag. Vi gör nog mer under våra än vad den borgerliga regeringen gjorde under sina åtta, och vi gör det tillsammans med parterna. Jag träffade som sagt och just för att prata om detta. 34 (M): Jag har inga problem med statistiken, men det tror jag att justitie- och inrikesministern har. Han gör nämligen det man brukar göra när man ställs i ett pressat läge, det vill säga att han försöker prata om helheten, inte delarna. Jag talar om väpnade rån mot elektronikkedjor, inte butiksbrott som helhet. Därför rekommenderar jag justitie- och inrikesministern att gå tillbaka till sin statistik. Mig bluffar han inte i den här diskussionen. Ett annat problem som har uppmärksammats särskilt med framväxten av kriminella gäng i brottsutsatta områden, som vi borde prata mer om, är svårigheterna för butiksägare att driva sina verksamheter vidare, alltså konsekvensen av en brottsvåg som sveper över ett område. Butikerna utsätts för ständiga brott som polisens möjligheter att agera i områdena är begränsade. Den samlade bilden är skrämmande. Det är tydligt att det finns områden i där detta är ett mycket betydande problem. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för alla som driver butiker i landet så att de kan lita på rättsväsendets förmåga, att polisen kommer när de ringer efter att ha blivit utsatta för rån, att personalen känner tillit till samhället och att de vet att anmälda brott blir utredda? Det är en viktig sak att diskutera när vi går in i en jultid då många människor är beroende av fungerande butiker för att dra in försörjning till sig själva och sina familjer och även för oss som vill gå ut och vistas i julhandeln. Med dessa ord vill jag önska statsrådet god jul och gott nytt år, och jag utsträcker hälsningen till talmanspresidiet och kammarpersonalen. 35 Justitie- och inrikesminister (S): Jag använder mig av den officiella statistiken. Jag ifrågasätter faktiskt om det finns statistik på den detaljnivå som pratar om, det vill säga väpnade rån riktade mot just elektronikkedjor. Statistiken för butiksrån toppade , men ligger den på ungefär 800 . Det är naturligtvis alldeles för högt, och vi måste se till att få ned den siffran. Det är vi överens om. Jag har redovisat alla åtgärder som vi vidtar. Det gäller snabbare lagföring, skärpta straff för grova vapenbrott och för grova rån samt åtgärdspaket mot internationella stöldligor. Dessutom kommer vi att tillsätta en särskild utredning för att ta fram åtgärder mot systematiska stölder. Där kommer ytterligare åtgärder. Vi väntar lite grann där eftersom direktiven precis är färdiga, och vi hoppas att kunna presentera dem strax . Vi ser över straffrabatten för ungdomar och nya ungdomspåföljder. Jag vill också lyfta fram att det ofta finns ett bra brottsförebyggande samarbete lokalt mellan polisen och enskilda butiker. Jag fick då ta del av hur de jobbar med butikerna i det närområdet.