prot · H50945 · 2017-12-07 00:00:00 — Jag tror att det är viktigt att vi lyfter fram de svenska mervärdena i livsmedelsproduktionen. Areella näringar, landsbygd och livsmedel När jag inledde detta värv som statsråd fanns inte märket Från på livsmedel. Jag tog upp denna diskussion med branschen och sa att det är möjligt att vi måste lagstifta men att jag tyckte att en frivillig märkning vore mycket bra. Vi har en frivillig märkning på plats. Det går mycket bra för svenska livsmedel. Vi har ungefär 7 000 produkter som är märkta med Från . Vad står dessa svenska livsmedel för? Jo, de står för världens bästa djurvälfärd. De står för en primärproduktion som är världsmästare på miljötänk. De står för och EU:s lägsta antibiotikaanvändning. När jag åker till på främjarresor vill man där köpa svenska produkter, inte för att vi slarvar utan för att vi har världens bästa livsmedelssäkerhet och världens bästa livsmedel, och man är beredd att betala för det. 125 (SD) replik: Fru talman och landsbygdsminister ! är det enda landet i EU som har ett lagstadgat beteskrav som innebär att korna ska vara ute beroende på var i landet man befinner sig. Bete ger bättre hälsa och möjlighet till naturligt beteende för korna, ett öppet landskap och biologisk mångfald. Men det är ändå en jättestor konkurrensnackdel för våra svenska mjölkbönder gentemot våra grannländer. För att stärka konkurrenskraften vill vi anslå dessa per mjölkko, då mycket arbete och omkostnader tillkommer. Detta handlar även om den goda viljan, ; det är inte så att det är omöjligt att införa detta. Det kan du inte påstå. Vi värdesätter den svenska mjölkproduktionen och vill ha in den här djurvälfärdsersättningen. Vi sänker också dieselskatten till dansk nivå, det vill säga per liter. Det är en minskning med 4,17 jämfört med regeringens budget. Vi värdesätter svenska mjölkbönders och svenskt lantbruks konkurrenskraft, och vi vet – som många andra här – att Socialdemokraterna inte är böndernas bästa vänner. Det har vi lärt oss . 126 Statsrådet (S) replik: Vi har en lag om betesdrift, ja. I och med att den är utformad som en lag kan vi med det system som finns för den gemensamma jordbrukspolitiken inte utge någon ersättning. Det kan förändras i en ny jordbrukspolitik, som just nu diskuteras. Det man har gjort under den här mandatperioden är dock att skapa lite mer flexibilitet i regelverket. Jag träffar väldigt många bönder och lantbrukare, och det är väldigt, väldigt sällan de tar upp detta som ett problem. Men i den här salen kommer det då och då sådana som spelar upp detta som det sämsta som finns i världen. Så är det inte, fru talman. Till och med representanten för hela Icarörelsen säger tydligt i medierna: Ta inte bort betesdriften! Se till att den finns kvar! Sedan hör vi ledamoten för rada upp förslag efter förslag här, fru talman. Men när det röstas i kammaren röstar man på budget och röstar emot alla förslag man har talat om. Jag tycker att det blir – jag vet inte om jag ska använda det starka ordet – vilseledande, fru talman. 127 (C) replik: Areella näringar, landsbygd och livsmedel Ett stort tack till landsbygdsministern för att han är närvarande i debatten! Vi uppskattar väldigt mycket att vi får möjlighet att debattera budgeten och ställa frågor till ministern. Jag måste dock säga att jag tycker att det är ganska magstarkt av ministern att stå och tala om lönsamheten som har stärkts som om det vore en följd av regeringens arbete. Tittar man på utvecklingen har lönsamheten stärkts för framför allt gris och nöt, och det har varit en pågående utveckling , då vi hade en debatt om antibiotikaanvändning. Det är kanske inte direkt kopplat till att regeringen har gjort några insatser. Mjölken har också stärkts, och det är inte så konstigt med tanke på hur tuff situationen har varit . Växtodlingen har ett väldigt tufft läge och faktiskt en ganska svag lönsamhet, så den bild som målas upp är kanske inte helt med verkligheten överensstämmande. Jag tycker också att det kan vara lite magstarkt av ministern att stå här och låta påskina att det faktum att det just nu finns frivilligmärkning är någonting som i stort sett beror på att ministern har fört en diskussion med livsmedelsbranschen. började man ju med märkningen av svenskt kött, och frivilligmärkning är någonting som faktiskt har utvecklats . Det jag tycker efterfrågas när man pratar om livsmedelsstrategin är dock just åtgärder här och – konkurrensstärkande åtgärder här och . gjorde en genomgång här tidigare, och han talade om åtgärder kopplade till mässor och marknadsföring. Jag tycker att det är bra åtgärder, förvisso, men det är sådant som faktiskt inte kommer att märkas ute på gårdsnivå. Vi har trots allt kommit överens om att vi ska stärka konkurrenskraften. Min fråga är helt enkelt vad regeringen kommer att göra för att faktiskt stärka konkurrenskraften och lönsamheten på gårdsnivå här och . 128 Statsrådet (S) replik: När det gäller växtodlingens lönsamhetsproblematik, som jag känner mycket väl till och som har kommit , har den att göra med världsmarknadspriserna på detta område. Det finns en tydlig koppling till det. Det fanns en väldigt tydlig koppling till detta också i den mjölkkris vi hade . Dessa produktpriser styrs numera på en världsmarknad. Vi kan rada upp en lång rad insatser som regeringen satte in under mjölkkrisen. Det var metangasreducering, det var ett särskilt stöd till mjölkbönderna och det var klövvårdsinsatser. på mycket länge förbättrade man dieselskattereduktionen. Det var ju så, fru talman, att ledamoten regering försämrade dieselskattereduktionen fyra gånger . Man höjde dieselskatten två gånger. Det är klart att dessa insatser hade betydelse , när lantbruket var väldigt pressat. Jag tycker också att man måste tala om annat än lantbruk när man har den här debatten, fru talman, för den berör så många andra områden. Jag försökte göra det och beskriva detta i diskussionen med ledamoten . Vi gör i budgeten en Hela Sverige-satsning på 1,2 miljarder – 1,2 miljarder! Vi aviserar också 750 miljoner i en satsning i landsbygdspropositionen och 750 miljoner . Därefter är det 400 miljoner. Detta är en historisk satsning på svensk landsbygd som har gjorts. 129 (C) replik: Areella näringar, landsbygd och livsmedel Jag kan konstatera att vi nog har att se fram emot de kommande förslagen för att stärka lantbrukets konkurrenskraft på gårdsnivå, eftersom ministern inte talar så mycket om vad som kommer framöver. Jag är däremot glad att ministern talar om satsningar på landsbygden, för det var nästa fråga jag var nyfiken på. Ministern har talat om Hela landet-satsningen, som handlar om 1,2 miljarder. För att sätta det lite grann i perspektiv och jämföra det med andra satsningar är det mindre pengar än det avdrag för fackavgiften som regeringen inför . Det är alltså den landsbygdssatsning vi talar om. Det har dock satsats pengar, som sagt, och ministern talar om den landsbygdsproposition som ska komma. Jag ser väldigt mycket fram emot en landsbygdsproposition. Det jag önskar är såklart att ministern tar kontakt på andra sidan och att det blir en bred diskussion med oppositionen för att faktiskt förankra. Att det redan pågår ett arbete som utredningens ledamöter inte finns med i hoppas jag att man säkerställer. Det är alltså en fråga: Kommer ministern att se till att det verkligen blir en bred parlamentarisk diskussion inför den proposition som kommer? Jag är också nyfiken på de satsningar som är kopplade till propositionen. Eftersom propositionen inte är framme än men det görs satsningar är jag lite nyfiken på vad satsningarna kommer att innebära. Det är alltså 197 miljoner och 2019 och 2020. Jag undrar om ministern skulle kunna specificera lite mer vad pengarna kommer att gå till, för det skulle vara intressant att veta. 130 Statsrådet (S) replik: Jag ser fram emot mer samarbete på många olika politikområden. Jag tror att vi måste samarbeta mer i det lilla landet för att vi ska få en bra framtid. En politisk samverkan är viktig på många olika områden. Den här regeringen har vid ett flertal tillfällen visat att det finns en möjlighet att skapa samarbeten över blockgränserna. Det ska vi fortsätta med. När det gäller politiken på just det här området spretar det ju väldigt mycket mellan allianspartierna i många stycken. Men jag ser att har många förslag som tilltalar oss i många olika stycken, så varför inte lite mer samarbete? När det gäller propositionen kan jag inte avslöja någonting . 131 (M) replik: Tack för inviten till ett ökat samarbete! Det var precis det jag tyckte att vi hade när vi tog fram den här livsmedelsstrategin. pekade tydligt på att vi behövde avbyråkratisera delar av näringen och att vi borde stärka konkurrenskraften. Det enades vi om över alla partier, och sedan gick ministern hem och gjorde upp med och gick åt andra hållet. Det är det som är problemet. Där bröt ministern samarbetet. I stället gav man sig in på spåret att höja skatter med 60 miljarder. Man påstår att man lämnar tillbaka 1 miljard till landsbygden och det andra, men det går i runda slängar mest till de statliga myndigheterna för att kontrollera skogsägarna i landet så att de verkligen avsätter biotoper och sköter de olika delarna. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Det går alltså inte ut till skogsproduktionen utan till myndigheter. Det är uppenbart att ni inte litar på att svenska skogsägare kan sköta om detta. Jag tror ändå att ministern med lite ärlighet kan erkänna att vi inte hade haft den biologiska mångfalden här i landet om inte just de små skogsägarna hade skött sina skogar på olika sätt och århundraden. Det är det som har skapat den biologiska mångfalden. Det är inte som har skapat den, utan det är faktiskt bönderna och lantbrukarna där ute, och det tycker jag att vi borde ha större respekt för. Jag vill ställa några frågor. Ministern har inte tagit upp någonting om att se till att lösa de frågor där det finns bekymmer. De sena EU-utbetalningarna stärker inte direkt konkurrenskraften. Och varför är ni emot att sänka dieselskatten? Det hade väl varit att ta oppositionens utsträckta hand i stället för att höja skatten med nya indexuppräkningar. 132 Statsrådet (S) replik: När ledamoten parti regerade höjde ni dieselskatten vid sex olika tillfällen. Ni tog bort det särskilda reseavdraget som fanns för landsbygden, vilket drabbade landsbygden väldigt hårt. Ni sänkte skatterna väldigt kraftigt för dem som redan hade det bra. Det gjorde också att det blev minus 60 miljarder i börsen. Det är klart att det inte blev så mycket att omfördela till svensk landsbygd. Det räckte kanske inte till någonting. När nu börsen är full och vi har fått ordning på ekonomin med 80 miljarder i överskott, där vi amorterar 40 miljarder och vill ha 40 miljarder till investeringar, då kommer också ledamoten och och vill spendera. Men det gäller ju att själv se till att man har pengar i börsen och inte bara spendera det som andra har skapat. Den gemensamma jordbrukspolitiken, CAP, kom väldigt sent på plats. Detta fördröjde också datasystemen för utbetalning av EU-stödet. Här har regeringen gjort insatser och sett till att får mer resurser. Vi har anslagit pengar för det, men där har de borgerliga partierna varit emot. Skulle de ha fått råda hade det blivit ännu senare utbetalningar av stöden. När det gäller livsmedelsstrategin och det ekologiska får jag komma tillbaka i nästa runda, för nu börjar tiden ta slut. 133 (M) replik: Det är intressant att ministern slår sig så för bröstet för högkonjunkturen i världen, och och tror att det är socialdemokratisk politik som har skapat den. Jag kan upplysa ministern om att så är faktiskt inte fallet. Det är människorna och företagen därute som har skapat tillväxten och även de som ministern har samlat in. Dem har regeringen tagit från tillväxten och delar ut till annat. Detta är andras pengar som regeringen så frikostigt delar ut i övriga landet. Vi måste börja fundera på en sak. Det är högkonjunktur, och för tillfället snurrar näringen på hyggligt bra. När lågkonjunkturen kommer är det den med starkast konkurrenskraft som kommer att överleva. Det är då det kommer att prövas om den politik som Socialdemokraterna och har fört på den svenska landsbygden – att sänka konkurrenskraften genom att höja skatterna och lägga på nya pålagor, nya reservat, nya regler, styrningar och annat – gör att svenskt lantbruk klarar sig. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Det är nu vi ska stärka dem. Det är nu vi ska dra ned och stärka konkurrenskraften så att de är redo för att klara den tuffaste biten, som kommer efter högkonjunktur. I högkonjunktur är det lätt att sitta som regering och fördela pengarna. Alliansregeringen lyckades spara i ladorna för att klara den lågkonjunktur som var då, och det fick vi beröm för från många ekonomer i hela . Under den tiden vi sänkte skatterna, som ministern ofta pratar om, fick vi faktiskt in mer skatteintäkter just tack vare att vi sänkte skatterna. Det var fler människor som jobbade i landet, och det var fler företag som skapades . Det var det som skapade tillväxt, och det är det som regeringen nu spelar bort. Det är lätt att dela ut andras pengar, men hur har det stärkt svenskt lantbruk? 134 Statsrådet (S) replik: Ledamoten resonemang om att det är högkonjunktur och att vi har haft tur har jag hört väldigt . Jag har kommit högt upp i åldern och har varit med ganska länge i politiken. Jag har hört det här varenda gång som en borgerlig regering har lämnat stora underskott efter sig, för varje gång har det blivit stora underskott. Då säger de: Ni har tur! Det var ju högkonjunktur. Vi har otur. Jag brukar ta fasta på att det kanske är så att vi har tur och ni har otur och säga till människor att de ska rösta på dem som har tur och inte på dem som har otur. Det är ju en hög risk. När det gäller det ekologiska finns det ett tänk också kring att lyfta upp det högre i förädlingsledet. Den ekologiska produktionen och de ekologiska produkterna betingar ett betydligt högre pris. Så här jobbar man inom många företag oavsett bransch, det vill säga man lyfter sina produkter i förädlingsledet för att kunna få ett högre pris. Vi ser att de ekologiska lantbrukare som bedriver en sådan produktion generellt har en bättre lönsamhet. Så är det. Men vi ser också att det finns länder alldeles intill oss, inte minst , som satsar jättemycket för att ta ekologiska andelar i , eftersom vi har ett underskott. Därför är det självklart att vi ska se till att vi också kan producera ekologiskt, till och med mer än vad vi förbrukar, för vi ska även kunna exportera ekologiskt. Det är det som det handlar om – ingenting annat. 135 (L) replik: Jag tänkte inte diskutera tur eller otur, men jag kan deklarera att jag åtminstone är optimist på de flesta områden. Jag satt just och lyssnade på ministern och undrade när han skulle komma till fisket, och han kom faktiskt till fisket till slut. Det var väl bra så långt att han prisade värdet av fisket och så. Jag kan väl konstatera, vilket jag också nämnde i mitt anförande, att man gör bedömningen att det pelagiska systemet med de överförbara fiskerättigheter som infördes blivit som det var tänkt och uppfyller sitt syfte. Jag minns när vi skulle göra detta. Då hade vi en helt annan politisk debatt, och det kändes inte som om de socialdemokrater som jag diskuterade med då prisade införandet. Men det är ju bra att vi har kommit till den punkten att vi kan säga att det här ska fortsätta, för långsiktighet inom fisket och egentligen inom alla företag är otroligt viktigt. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Ministern nämnde förenklingsarbetet i sitt anförande; jag vet inte om det handlade specifikt om fisket, men det var i alla fall väldigt viktigt. Vi får väl erkänna att vad det än har varit för regering är just fisket det område som vi kanske har misslyckats mest kring. Det visar väl de uppföljningar som har gjorts, och det får den regering som jag stod bakom och även den nuvarande regeringen ta på sig: Vi har misslyckats där. Är det några konkreta förslag som ministern jobbar på just nu eller som regeringen tänker lägga fram när det gäller regelförenklingar för fisket? 136 Statsrådet (S) replik: Det är bra att vi får diskutera fisket, som är en viktig näring och en viktig del i livsmedelsstrategin. Havets resurser är begränsade, och det gäller att vi hanterar de bestånd vi har på ett klokt och bra sätt så att vi har fiske också . Ålen nämndes tidigare i debatten. Hanterar vi inte det på ett klokt och bra sätt kommer vi inte att kunna fiska ål, och då kommer vi inte att kunna ha ål på julbordet . Vi bör äta mer fisk, skaldjur och alger. Det gäller att utveckla vattenbruket, som är eftersatt i om vi jämför med vårt grannland . Där har de hundra gånger så mycket vattenbruk som vi. Regeringen går in med flera åtgärdspaket för att stimulera vattenbruket och fisket. Det är en viktig åtgärd. Jag har en fråga till . Jag lyssnade noga på alla allianspartiernas inlägg. Tysklind talade om att vilja ha höjda miljöskatter och ny läckageskatt. Han var tveksam till dieselskatt och dieselsubventioner. Gammelskogen skulle ha starkare skydd, och man skulle ha hyggesfria metoder. Vilken partner tänker Liberalerna välja med tanke på det inlägget? 137 (L) replik: Jag tänker inte föra någon partnerskapsdiskussion här . Ministern lämnade regelverket och fisket ganska snabbt och började tala om vattenbruket i stället. Det handlar om framtidstro, inte minst för att få en nyrekrytering till fisket, och då måste det finnas förutsägbara regler. Jag tror att ministern är ganska medveten om att det, om vi bortser från det pelagiska fisket, pågår en massa andra saker inom fisket som man behöver ta tag i så att man får de framtida förutsättningarna på plats både vad gäller kvotfördelningar och lönsamhet. Det pågår till exempel handel med kvoter utanför systemet även inom det demersala fisket. Vi måste landa i detta så att vi får ett långsiktigt system, för det är mycket viktigt för nyrekryteringen till fisket. Jag hörde nog inte något exempel på en regelförenkling som regeringen konkret jobbar med. 138 Statsrådet (S) replik: Areella näringar, landsbygd och livsmedel Vi jobbar med regelförenklingar för fisket, för det behövs. Vi vill förlänga systemet för det pelagiska fisket. Det är tioårigt. När det gäller det demersala fisket är handeln ettårig, och det har fungerat bra. Det är inte aktuellt att införa något annat än det system vi har . En annan fråga runt fisket som upptar oss mycket är givetvis brexit och de förhandlingar som pågår mellan kommissionen och . hör av det vatten som svenskt fiske nyttjar till . Därför är det mycket viktigt att vi kan få en bra överenskommelse. Vi har också tillsatt en grupp med näringen och tjänstemän som hanterar detta för att ge bra underlag till kommissionen inför dessa förhandlingar. Denna fråga måste vi lyckas lösa på ett bra sätt för att säkerställa det viktiga svenska havsfiskets framtid. Som jag nämnde i mitt anförande har lönsamheten ökat rejält, så detta fiske ska vi vara rädda om. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas ) § 12 Försvar och samhällets krisberedskap Försvar och samhällets krisberedskap betänkande 2017/18:FöU1 Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap (prop. 2017/18:1 delvis) 139 (L): Den budget vi nu ska debattera är den tredje budgeten för . Det innebär att vi snart har kommit halvvägs in i det inriktningsbeslut som fattades 2015. Liberalerna valde att stå utanför den uppgörelse som ledde fram till inriktningsbeslutet . Vår huvudsakliga motivering till detta var att vi bedömde att försvarsbeslutet var alltför underfinansierat. Jag är av den uppfattningen att samtliga försvarsbeslut i modern tid, inklusive samtliga stora utvecklingsprojekt, redan från början har varit underfinansierade, men det är min bedömning att vi 2015 satte någon sorts historiskt rekord i detta avseende. Det bekräftas av att det under innevarande år i två omgångar har behövts kompletterande uppgörelser för att få balans mellan de uppgifter som har beställt och den ekonomi som Försvarsmakten förfogar över. Tidigt tillsköt man från , ytterligare , och i en andra uppgörelse , som i och för sig inte deltog i, tillfördes ytterligare 8,1 miljarder. Trots detta: I dagens intervjuas överbefälhavare, och han är tydlig med att Försvarsmakten behöver betydligt mer resurser. Det saknas, säger general , materiel och personal på många håll. Vi kan inte fortsätta så här år . Vi tappar våra medarbetares förtroende och lojalitet, säger han. Försvar och samhällets krisberedskap Det är med tungt hjärta som jag kan konstatera att trots de uppgörelser som har skett för att förbättra finansieringen kommer försvarsanslaget som andel av bnp att sjunka jämfört med . Det betyder att uppgörelserna, trots sina ambitioner, i relativa termer innebär fortsatta nedskärningar. Denna kräftgång fortsätter då vi med de nuvarande ramarna har fallit ned på av bnp. Liberalerna redovisar en annan ekonomisk framtid för försvar. Vår budget 2020 motsvarar av bnp, eller annorlunda uttryckt 17 miljarder mer än det som regeringen och dess samarbetspartier redovisar för . Vi har också lagt en trappa efter 2020, och den sträcker sig . Vid den senare tidpunkten ska med våra förslag försvarsanslaget uppgå till av bnp. tänker alla att det väl är naturligt att ett Natovänligt parti som Liberalerna vill landa på just . Jag vill då tillfoga, fru talman, att om man hävdar militär alliansfrihet hävdar man att man ska klara alla uppgifter på egen hand. Det logiska är då att man landar långt över de . Det blir kanske väsentligt mer, kanske det som hade på 60‑talet då vi låg . ÖB förklarar de ekonomiska bristerna i Försvarsmakten med de stora anskaffningarna av stridsflygplanet E och de nya ubåtarna A26. Det är fina projekt. När det väl blir leverans av dem, kanske någonstans , kommer de naturligtvis att bidra till vår förmåga. Låt mig poängtera att det inte är någon idé att skaffa dyra fina plattformar om man inte har råd att bemanna dem, beväpna dem och se till att vi kan öva med dem. Vid sidan av ubåtar och stridsflygplan har vi också armén. Armén finns med i en del av det betänkande vi behandlar . Det är ett tillkännagivande som utskottet har riktat när det gäller anskaffning av ett nytt luftvärnssystem med medelräckvidd. En bred majoritet i är överens om att regeringen innan den gör affären definitiv måste förankra sitt beslut hos . Det handlar inte bara om att redovisa priser och vilken materiel vi får för den prislapp som är satt. Det handlar om att redovisa hur ofta systemen behöver uppgraderas, hur länge de kan uppgraderas, vilken livscykelkostnad de har och vilken effekt som denna anskaffning får, inte minst för armén, när det gäller de övriga behoven i Försvarsmakten. Vi vet att det som kallas för basplattan lider. Det saknas standardutrustning, uniformer, ammunition, lastbilar och annan basal utrustning just för våra markstridskrafter. En annan viktig ändring handlar om att vi inte ger regeringen ett öppet bemyndigande att sälja hela eller delar av våra nuvarande stridsflygplan 39C/D. Sådan försäljning får bara ske om det ökar den operativa tillgängligheten just till C/D-systemet. Det är en viktig sak. Har man inte en sådan begränsning glider lätt resurser från C/D-systemet över till det som är framtiden, nämligen Gripen E och dess utveckling. Det är ett gammalt talesätt, men det gäller fortfarande: Det är bättre med en fågel i handen än tio i skogen. Det finns också ett tillkännagivande som gäller logistik för högre beredskap. Regeringen ser nu till att flytta markverkstäder, flygverkstäder med mera tillbaka till Försvarsmakten. Det är ett bra steg. Men om Försvarsmakten snabbt ska kunna mobilisera sina krigsförband måste de också ha ansvaret för vidmakthållande av utrustningen. Bara genom att ha samma organisation i fredstid, i kris och i krig försäkrar vi oss om att vi kan hantera snabba och våldsamma händelseförlopp. Försvar och samhällets krisberedskap