prot · H40968 · 2017-02-15 00:00:00 — Det är alltså här vår syn på utvecklingssamarbete skiljer sig åt, . : Hur ställer sig Liberalerna till att sträckt ut handen till ? Finns Alliansen fortfarande? 106 (L) replik: Det känns som att talepunkterna har gått ut unisont från de regeringsbärande partierna på denna front. Liberalerna är, liksom som redogjorde för, tydliga med att vi inte sitter i en regering där ingår, och vi sitter inte heller i en regering som har som ett stödhjul under sig. Det är en viktig princip. Jag skulle inte kunna representera ett liberalt parti i denna kammare som samarbetar med . Det är en tydlig ståndpunkt från mig. Tillbaka till biståndet. Ja, politik är att vilja men också att välja. Så är det också när det gäller biståndet. måste man välja att koncentrera insatserna för att få ett bättre resultat. Det innebär inte att det blir en konflikt mellan transparens och långsiktighet. Det går att kombinera det. Att prioritera mer vore både nyttigt och angeläget för det svenska biståndet. 107 HANS (V) replik: Det har på många sätt varit ett mörkt år för oss som står upp för demokrati och mänskliga rättigheter och som avskyr rasism och står upp för kvinnors och hbtq-personers rättigheter. I fortsätter att undergräva pressfriheten och bedriver en alltmer främlingsfientlig politik. I attackeras aborträtten och domstolarnas oberoende, och i försöker Trump nu göra exakt det han gick till val på: att undergräva kvinnors grundläggande rätt till sin egen kropp och systematiskt diskriminera muslimer. I är utvecklingen kanske ännu värre. Där fyller Erdoğan fängelserna med journalister, domare och folkvalda politiker. , , och förenas inte bara av att de har högernationalistiska och auktoritära ledare. Alla fyra är också medlemmar i , alltså den militärallians som vill att ska gå in i. sa i en intervju att det främsta argumentet för Nato var att militäralliansen var ”en ideologisk allians för att säkerställa liberala samhällssystem”. Med tanke på utvecklingen i , , och måste jag fråga : Anser du fortfarande att Nato är ”en ideologisk allians för att säkerställa liberala samhällssystem”? Jag slänger in ytterligare en fråga. har också sagt att grunden för svensk säkerhetspolitik är allianser med andra demokratier. har varit glasklar med att det är viktigt att tala klarspråk och säga när ett land är en demokrati och när det inte är det och att vi ska kalla en diktatur vid dess rätta namn. Anser att samtliga medlemsstater i Nato är demokratier? Anser att dagens är en demokrati? 108 (L) replik: och jag har debatterat denna fråga i kammare . Jag ska vara öppen med att i dagens föränderliga omvärld är det absolut viktigaste skälet för att bli medlem i Nato vår egen säkerhet och chansen att bevara den svenska demokratin och kunna försvara de mänskliga rättigheter och den frihet som vår nation står för. Vi måste samarbeta militärt och säkerhetsmässigt. Ensam är inte stark, och Nato är det tydligaste valet. Jag kan hålla med om att många länder i Nato har urholkat de mänskliga fri- och rättigheterna och demokratin på ett allvarligt sätt . Så är det, och det är inget jag sticker under stol med. Liksom du har jag i denna kammare debatterat exempelvis utvecklingen i med vår utrikesminister . Men som världen ser ut ser jag inget alternativ för svensk säkerhet än att gå med i Nato. Det viktigaste uppdraget för alla oss folkvalda är att se till att vårt land säkras så att människor i får fortsätta att leva i frihet och demokrati. Då finns det inget annat alternativ för mig än Nato. 109 HANS (V) replik: Det där var lika glasklart som under algblomning. Jag ställde tre konkreta frågor till : Anser att Nato är ”en ideologisk allians för att säkerställa liberala samhällssystem”, eller gäller det argumentet inte längre? Är grunden för säkerhetspolitik fortfarande att vi ska vara i allians med andra demokratier? Anser att är en demokrati eller inte? har under debatten gett ganska många talare en avhyvling för att de inte har varit tillräckligt tydliga med att använda begreppet diktatur. Men vad anser själv? Är en demokrati eller inte? Här är det uppenbart att själv börjar svaja och vara otydlig. För Liberalerna är tydligen Natomedlemskapet så viktigt att det går före att vara glasklar om demokrati och mänskliga rättigheter när det kommer till exempelvis . Ensam är inte stark. Men vi blir inte starkare genom att ta rygg på Trump och Erdoğan. 110 (L) replik: Vi blir heller inte starkare av att, som den just nu gör, förlita oss på att bara ta rygg på Trump genom att entydigt ingå bilaterala samarbeten med . Då föredrar jag ändå den djupare organisation som Nato står för. Detta är en debatt som , vars parti samarbetar med Socialdemokraterna, kanske borde lyfta upp lite oftare. Den sitter i Trumps knä när det gäller militära samarbeten på den fronten. Omvärlden har förändrats. Det var ett annat Nato tidigare. Länder som har, som jag sa i mitt anförande, changerat vad gäller rättsstaten och är enormt utmanade på många fronter när det gäller mänskliga rättigheter och friheter. Detta lyfter vi upp i kammaren . Dagens huvudskäl för handlar dock om vår egen frihet, vår demokrati och vår säkerhet. Den bygger vi med länder som vi kan försvara oss tillsammans med, och där är Nato det enda alternativet för oss. 111 (KD): Den amerikanske presidenten sa: Democracy is not a static thing. It is an everlasting march. Demokrati är inte något statiskt. Det är heller inte den värld vi lever i. Tyvärr tror jag att vi har fastnat – åtminstone satt vi delvis fast – i en föreställning att vi i västvärlden har uppnått ett permanent tillstånd av samförstånd och trygghet. De senaste årens konflikter och utvecklingar har dock visat på motsatsen. lämnar Europeiska unionen, och har valts till president i . Folkets vilja trotsar vad experter och förnuftet såg som den enda riktiga lösningen. Vi ser en ny världsordning växa fram, och måste förhålla sig till denna verklighet. Inte minst måste den insikten föras in i . är återigen en aktör med stora ambitioner på den internationella arenan. Tyvärr har det ryska intresset sällan varit vårt. Annekteringen av och inblandningen i med bombningarna av kan aldrig någonsin accepteras. Men Putins handfasta agerande visar att vi inte kan bortse från . Här krävs en sammanhållen, klok och stark EU-politik. Världens blickar riktas mot Trumps Twitterkonto. Med det som utgångspunkt rapporterar medierna om vad som sker i vår omvärld. Hur nyvalde president agerar är viktigt, men världen kan varken summeras eller styras med hjälp av 140 tecken. Som nyvalde förbundspresident sa är utmaningarna svårare än den svartvita bild som förmedlas via Twitter. Men vad sker bortom ? Kriget i har inte tagit slut. Inte heller har Islamiska staten försvunnit. Tvärtom håller IS fortfarande viktiga fästen och har återtagit den syriska världsarvsstaden . Och vad har hänt i , fru talman? Nyhetsmedierna rapporterade flitigt när offensiven mot inleddes . är journalistkåren inte där, men kvar finns IS. Dessa blodtörstiga krigare styr över den västra halvan av och kontrollerar fortfarande stora områden i . Islamiska staten, Daish, är inte undanträngd. är inte besegrad. Dokument från visar att IS opererar i 18 länder. Miljoner människor lever under terror där IS håller mark. De militära ansträngningarna för att slå ut IS måste intensifieras och de skyldiga ställas inför rätta. Här krävs initiativ och en tydlig svensk röst för rättvisan. Efter Förintelsen sa världen: Aldrig mer. Det är ett budskap som vi påmindes om i denna riksdag , då Förintelsens minnesdag uppmärksammades. Men det hände igen. Det är folkmordet i . Och sker det i . Den systematiska fördrivningen och mördandet av etniska och religiösa minoriteter måste kallas för vad det är. En plats i förpliktar. En regering som vill ha en värdebaserad utrikespolitik måste kalla denna slakt för ett folkmord. Annars blir det högtidliga talet om värden inget annat än tomma ord. har dessvärre behövt påpeka att regeringen inte nämner behovet av religionsfrihet i sin utrikespolitiska deklaration. Och drivs av förakt och hat mot människor som inte delar deras världsbild och tolkning av religionen. Lika frånvarande är religionsfriheten exempelvis i det flitigt besökta . Där förföljs, fängslas och dödas konvertiter. Bland de stora flyktinggrupper som kommit till finns många människor som tvingats fly just på grund av sin tro. Men många av de medmänniskor som lider av våld och förtryck kan inte lämna sina länder. När hörde vi senast något om kriget i det fattiga ? I lider 14 miljoner människor brist på mat. dör ett barn. Liksom har blivit en krigsskådeplats för flera aktörer. Vid sidan av och deltar även och IS i mördandet av civila. Denna komplexitet och den större maktkampen mellan och ryms inte i en tweet. Dock borde detta vara ett prioriterat samtalsämne när möter dessa båda länder. I stället hamnar fokus på handelsavtal och hur svenska statsråd klär sig. Medan vi läser Trumps tweetar prövas relationen mellan och . Står redo för ytterligare en konfliktyta i öst? Stridigheterna i trappas upp. Det är krig i vårt närområde – i – och ytterligare konflikter hotar vår världsdel. De ökade spänningarna mellan och Kosovo måste tas på allvar. Klarar EU ett krig på ? Svarar Trump med mer än 140 tecken? Och skulle stå utanför? Vi måste komma ihåg att det var amerikanska ingrepp som senast stoppade stridigheterna på . Den transatlantiska relationen får inte upphöra, men med ny president i Vita huset krävs det att gör mer. EU måste hålla samman och bli en starkare kraft. Det planerade toppmötet i borde handla om detta – hur EU ska ta ansvar och uppträda globalt – snarare än om att få till stånd samtal mellan arbetsmarknadens parter. Världen är som sagt full av komplexitet. Men det är de 140 tecken som gärna vill förklara skeenden som svarta eller vita som når fram. Den rödgröna regeringen har en retorik som tenderar att bli just svartvit. Men plakatpolitiken krockar med verklighetens svåra avvägningar, och då är det ekonomiska intressen och egna maktambitioner som får förtur. En svensk röst för de förtryckta kubanerna hördes inte när den skrev avtal med den kommunistiska regimen på . Oppositionsledaren sitter fängslad. Om detta råder det tystnad. En svensk röst hördes inte tillräckligt tydligt, i alla fall inte i riksdag, när det gäller mänskliga fri- och rättigheter och vad som togs upp under mötena i och . Låt inte en feministisk utrikespolitik bli en självupptagen utrikespolitik. kan bättre än så. 112 (S): Det säkerhetspolitiska läget i och övriga närområde kan beskrivas med olika ord som beskriver en allvarlig utveckling – en utveckling som vi befinner oss mitt i, bokstavligen. Det kan kallas ett nytt säkerhetspolitiskt läge, ett försämrat säkerhetspolitiskt läge eller ett allvarligare säkerhetspolitiskt läge. Oavsett vilket beskrivande ord som sätts före för att beskriva utvecklingen av det nya säkerhetspolitiska läget är det som beskrivs effekten av att orättvisorna i flera länder i vår närhet ökar. För oss socialdemokrater är det viktigt att arbeta långsiktigt för en rättvis värld. En rättvisare värld är också en säkrare värld. Att det säkerhetspolitiska läget utvecklas på det negativa sätt som sker just nu tar sig uttryck i att länder tar sig friheten att ändra sina och grannländers gränser med vapenmakt. Det tar sig uttryck i militär upprustning. Det tar sig uttryck i att mer eller mindre fantasifulla lögner och ren desinformation sprids alltmer. Det tar sig också uttryck i att politiska företrädare medvetet eller omedvetet sprider lögnerna och desinformationen, ibland ända in här i riksdags kammare. Men grunden är misslyckad nationell politik i länder som skapat en ekonomisk och social utveckling som gör att människor i dessa länder tvingas att leva under allt fattigare förhållanden. När människor där försöker protestera och organisera sig för att skapa en bättre utveckling möts de av att regimen i dessa länder gör inskränkningar i demokratin, inskränkningar av yttrandefriheten, inskränkningar av mediernas frihet och rakt av stänger ned hela medieverksamheter och sociala nätverk på internet. I olika länder i EU:s närhet kan vi se hur människor som har andra idéer än regimen sätts i fängelse. De sätts i fängelse för att de försöker organisera människor, för att de försöker peka på alternativ och för att de försöker demonstrera och protestera. Det är till och med så att folkvalda ledare och parlamentariker, sådana som vi riksdagsledamöter här i riksdag, i andra länder i EU:s närhet sätts i fängelse. Allt detta sker i dessa länder för att kväva oppositionen och dem som har idéer om hur en bättre framtid och utveckling kan skapas. Sedan finns det yttersta halmstrået att tillgripa för nationella ledare som redan har eller är nära att tappa kontrollen. De skapar sig en fiende mot nationen, oftast i form av ett yttre hot, men ibland i form av ett inre. Det är mot denna bakgrund, önskan om att skapa sig en yttre fiende för att skyla över det egna misslyckade politiska styret, som vi måste se det allt sämre säkerhetsläget, den militära upprustningen och användandet av vapenmakt mot grannländer eller till och med mot den egna befolkningen. Det är en dyster utveckling, och långsiktigt är det bara ökad rättvisa som kan lösa de grundläggande problemen. I det kortare perspektivet måste vi i se över vår egen säkerhet och vara beredda ifall det värsta trots allt skulle hända oss. Det är något som inte bedöms som troligt men som vi ändå måste ha beredskap för. måste ha en säkerhet som kan hantera både det oönskade och det oväntade. Det gäller både militärt och civilt. ska vara så förberett och organiserat att en eventuell angripare avstår från att angripa. Den långsiktiga svenska utrikespolitiken ligger fast. Det visar även den utrikespolitiska deklaration som utrikesminister har lämnat här i . I det allra mesta finns det en bred politisk enighet om vad som är viktigaste värderingar. Det gäller att värderingar går före intressepolitik, vår syn på , vår syn på länders rätt till självständighet och självbestämmande och vår starka kritik mot dem som agerar med vapenmakt och bryter mot folkrätten. Där finns det en bred politisk enighet, och den har funnits . Jag hoppas att den kan fortsätta att bestå. Jag har i detta korta anförande i en lång utrikespolitisk debatt valt att huvudsakligen fokusera på den mycket allvarliga säkerhetspolitiska utvecklingen i och hela närhet. Därmed har jag bidragit till den bild som vi tar del av via medier och olika vittnesmål, en bild av en värld med stora problem. Det är problem som man lätt kan bli uppgiven inför. Men jag tänker inte bli uppgiven. Det finns nämligen även en annan bild man kan ge av världen. Det är den bild som också är en del av verkligheten, nämligen att världen totalt sett blir bättre. Det är fler och fler människor som jobbar ihop till sitt eget uppehälle och ett globalt välstånd som ökar. Det är färre människor som svälter. Det är fler barn som går i skolan; främst är det fler flickor än . Färre dör av sjukdomar som enkelt kan botas och till och med utrotas. Det, fru talman, är också en bild av det säkerhetspolitiska läget. 113 (V) replik: När erkände var vi många som hoppades att skulle erkänna även . Tyvärr uteblev erkännandet, till stor besvikelse för många, trots att det finns ett majoritetsbeslut i riksdag om att bör erkänna . I stället lovade utrikesminister att man skulle fortsätta jobba för Västsaharafrågan genom FN-systemet. när sitter i hoppas jag verkligen att man kommer att leva upp till detta med full kraft och agera för att denna långa konflikt äntligen ska få en lösning. Jag hörde varken eller nämna Västsaharafrågan. Jag skulle därför vilja fråga dig, , hur du anser att bör agera när det gäller i säkerhetsrådet, nu när man har denna fantastiska möjlighet. 114 (S) replik: Jag tackar för frågan om . ska nu fortsätta att agera och framför allt få FN-systemet att agera. Det är det som regeringen har sagt, efter de bedömningar som man har gjort av . Regeringen har gjort ett omsorgsfullt arbete med att utreda situationen och möjligheterna för ett erkännande. Tyvärr är situationen och ockupationen av så allvarlig att det i praktiken inte är realistiskt att säga att det skulle vara en fungerande, livskraftig och självständig stat. FN har en oerhört viktig uppgift för att få stopp på denna ockupation, få till en förhandlad lösning och en lösning där och kan gå vidare och där båda kan ha en demokratisk och positiv framtid. 115 (V) replik: Jag, liksom ett flertal professorer i folkrätt, håller inte riktigt med om uppfattningen att grunderna för ett erkännande inte finns utan menar att grunderna för ett erkännande existerar när det gäller . Men detta är inte den enda frågan, utan nu måste vi naturligtvis gå vidare för att denna fråga ska få en lösning. Då är det oerhört viktigt att agerar med full kraft i , framför allt för att få folkomröstningen till stånd. Det fattades beslut om denna folkomröstning , men den har ännu inte ägt rum. Där kan spela en oerhört viktig roll för att få fart på processen så att denna folkomröstning kommer till stånd och så att vi äntligen får slut på denna långa konflikt. Då kan västsaharierna äntligen få flytta hem till sitt land igen på flykt. 116 (S) replik: Jag delar uppfattning om att denna konflikt måste få ett slut och att man måste komma dithän att man folkomröstar eller på annat sätt gör upp om den fortsatta statusen för . Självständighet måste vara målet, men vi måste också vara realistiska och se att ockupationsmakten tyvärr är så framgångsrik i sitt söndrande att det tyvärr inte är realistiskt med ett självständigt och fritt . Därför måste ockupationen brytas, därför måste samhällsinstitutioner byggas och därför måste välstånd skapas. 117 (M): Omvärlden saknar inte utmaningar. Våra värderingar utmanas. Det nya normala är oförutsägbarheten. Frihandeln utmanas av protektionismen; öppenheten utmanas av slutenheten. Terrorlagar används för att tysta journalistiken. Det civila samhällets utrymme krymper. Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter attackeras. Rättigheter för kvinnor, hbtqi-människor och olika minoriteter ifrågasätts. Vi bombarderas av påhittade nyheter, och skillnaden mellan krig och fred är alltmer oklar. Det handlar om hybridkrigföring och gråzon, näthat och mediekris. Institutioner, lagar och processer utmanas av populister, och politikens roll förändras. Hur ser ens det politiska engagemanget ut ? Den fråga jag oftast ställer till kollegor från olika länder när vi möts är just den om rekrytering. Vem vill bli politiker? Politiken har nämligen en del i att hantera den här omvärlden. Det är stora förväntningar, och man måste kunna navigera i denna föränderliga omvärld. Politikens roll är att se samhällsproblemen och med våra verktyg försöka göra något åt dem – och göra det lätt för fler att leverera lösningar och bidra till en bättre utveckling. Det är inte enkelt. och världen sörjer professor , som gick bort. Det var alldeles för . var en människa som förklarade, spred kunskap och verkligen attackerade de missförstånd som lever kvar. Hans ignoransindex är genialt. Budskapet är att vi ska se världen som den verkligen ser ut och att den oftast är bättre än vi tror. Fattigdomen går att utrota. Tvättmaskiner, rent vatten, vacciner, preventivmedel och ekonomisk utveckling gör världen till en bättre plats. Det är inte heller slumpen som avgör, utan det handlar om politiska beslut av människor. Utvecklingen är inget som bara händer – det är vi som skapar den. Världen har trots allt blivit allt bättre . Det är betryggande, även om vi inte längre har kvar som kan hjälpa till med att kommunicera fakta och forskning. Den här delen av den utrikespolitiska debatten brukar handla om biståndspolitiken och de utmaningar som finns där – som historiskt många människor på flykt och behovet av samordning, prioritering, effektivitet, styrning och transparens – och varför den nuvarande regeringen inte imponerar. Men kammaren kommer i närtid att debattera både det som kallas politik för global utveckling och det uppdaterade biståndspolitiska ramverket, så i stället vill jag bredda debatten och under de sista minuterna av min talartid nämna något om en av de märkligare konflikterna i världen – den i . var jag och en kollega från försvarsutskottet på plats i . Det är mycket att ta in. Det finns stora motsatser. Vi har ett med ambitioner och modern ekonomi och ett med kommunistisk diktatur och en helt avstannad planekonomi, men med en liten framväxt av små, små marknadsplatser. Det finns högskoleutbildningar på ena sidan gränsen och propaganda på den andra sidan. Hela situationen är tillfälligt permanent. Den demilitariserade zonen är den mest militariserade platsen på jorden. Det tar för missilerna från att slå ned i , utvecklar kärnvapen och det enda regelverk som finns att hålla sig i är en vapenvila. Vid gränsen finns de som övervakar vapenvilan. Det är ett antal neutrala länder som på inbjudan av och övervakar. valde och , och vi finns kvar där. finns ju inte längre, och blev oönskat av då man lämnade och gick med i Nato. dyker med jämna mellanrum upp och skriver på protokollen, men man är inte ständigt på plats. och finns dock kvar i tillfälliga baracker , och man samarbetar med och . Vi ska vara stolta över den militära närvaron och det svenska bidraget till hanteringen av konflikten. Man gör ett fint jobb och arbetar under väldigt märkliga omständigheter, och det är en insats som alltför få känner till. Det är också en viktig del av vår utrikespolitik. 118 (S) replik: Tack så mycket, ! Jag uppskattar mycket av det du säger, och det har jag varit tydlig med även i utrikesutskottet. Du säger att det nya normala är det oförutsägbara och att det nya normala är påhittade fakta. Så verkar det tyvärr vara . I det läget tycker jag att det är märkligt att meddelar att man i utskottet ska börja samarbeta med , som står för just den typen av agerande. Därför är min fråga till : Vad är det ni ska samtala med om? Är det Rysslandspolitiken, eller är det hbtq-frågor? Är det frågor om sexuell och reproduktiv hälsa, eller är det mediefrihet? Jag vill gärna veta, och jag tror att ganska många väljare också vill veta vilka typer av frågor ni tänker samarbeta med om i utrikespolitiken. 119 (M) replik: Jag uppskattar att jag fick frågan. Påståendet är nämligen falskt. kommer inte att samarbeta med . Jag förstår att det är en talepunkt som har gått ut, och jag inser att utrikesdeklarationen var så innehållslös att en av de nyheter som snurrar är att utrikesministern sa så. samarbetar med övriga partier i Alliansen. Är det så att , antagligen i strid med vad de själva tycker, skulle rösta på vår politik blir vi större, och då vinner vi. Vi har nämligen en väldigt svag regering, och vi har ett knepigt parlamentariskt läge. Jag skulle dock uppskatta om Socialdemokraterna kunde låta bli att sprida falska fakta. Det är ovärdigt, och ni kan bättre. 120 (S) replik: Då noterar jag att har en annan hållning än sin egen partiordförande, , som ju var tydlig med att man ska samtala med i utskotten. 121 (M) replik: Det är naturligtvis också fel – vi tycker likadant. Det är väldigt tydligt att Socialdemokraterna försöker blanda samman vad som är ett samtal och vad som är ett samarbete. samarbetar med övriga partier i Alliansen. Vi har haft en policy att vi inte ens pratar med i utskottet. Jag kan konstatera att detta är ganska besvärande även för Socialdemokraterna. Vi hade alldeles frågan om uppe. Under förra mandatperioden satt Socialdemokraterna – det har man medgett öppet i medierna; det var , som är talman – och förhandlade med för att skapa en majoritet i för att erkänna . Det Socialdemokraterna beskyller för man har man alltså redan gjort själv. Jag kan återigen konstatera att vi inte samarbetar, men vi kan prata med alla partier i riksdag. Är det så att , förmodligen i strid med sina åsikter, skulle vilja rösta på allianspolitiken är man välkommen att göra det.