prot · H40971 · 2017-02-21 00:00:00 — Ett av RUT-reformens viktigaste bidrag när det infördes av alliansregeringen var att många av dem som stod långt bort från arbetsmarknaden, inte sällan utlandsfödda kvinnor med kort eller oavslutad utbildning, fann sin väg in på arbetsmarknaden. De fick sitt första jobb i sitt nya hemland. Regeringens halvering av RUT-avdraget innebär inte bara att fler företag och fler tjänster konkurrerar med varandra om en mindre pott hos köparen utan också att exempelvis den utlandsfödda kvinnan, med en låg utbildning i bagaget, konkurrerar med reparatörer av vitvaror och it-konsulter i hemmet. Vitvarureparatörer och it-konsulter kan inte ses som vare sig outbildade eller utan arbetslivserfarenhet. Tvärtom borde de ha en ganska bra möjligheter att få jobb också utan hjälp från staten. Det finns 120 000 utrikesfödda inskrivna på Arbetsförmedlingen som saknar fullgjord gymnasieutbildning. Hälften av dem saknar dessutom grundskoleutbildning. De är långt borta från att vare sig kunna reparera ett kylskåp eller, än mindre, att erbjuda it-konsultation. Varför väljer näringsministern, som i sitt svar erkänner att det faktiskt behövs fler enkla jobb, att paradoxalt nog halvera RUT-avdraget som det inbegriper fler tjänster som med all säkerhet inte gör att de nu 120 000 utrikesfödda som är inskrivna på Arbetsförmedlingen får sitt första jobb? Senast konstaterade och att det finns behov av fler enkla vägar in på arbetsmarknaden för inte minst utrikesfödda kvinnor. Är inte ett arbete i RUT-sektorn just en sådan väg som statsministern och finansministern skriver om? 51 Närings- och innovationsminister (S): Tack för interpellationen, ! Det är en viktig diskussion om hur vi bekämpar arbetslösheten effektivast och hur vi får grupper som också står långt från arbetsmarknaden att ta steget in. Det är riktigt att regeringen har utvidgat RUT-avdraget, så att fler olika områden berörs av det . De tendenser vi har sett är att med denna utvidgning ökar användandet, vilket tyder på att denna förändring har haft effekt. I effekten ligger också att vi gjorde en fördelningspolitiskt motiverad justering av taket. Vi vet att det är väldigt få konsumenter, kunder eller hushåll som de facto slår i taket . Då gjorde vi en justering nedåt av fördelningspolitiska skäl men undantog pensionärer, som vi anser har större behov av den här typen av tjänster och därmed inte ska riskera att hamna nära taket. Också undantaget för pensionärer gjordes alltså av fördelningspolitiska skäl. Jag förstår inte riktigt logiken här bara. Jag trodde att vi skulle diskutera enkla jobb i största allmänhet, men låter det som om tvekar när det gäller om it-tjänster i hemmet eller renovering av vitvaror ska finnas kvar inom ramen för RUT-systemet. Är det detta som är förslaget? Det vore ju lite annorlunda. Det har jag inte hört tidigare. Jag tror att det är bra att man har breddat med fler tjänster. Erfarenheten än så länge – det är möjligt att detta helt kommer att förändras – är att detta har en ganska liten omfattning och att inte minst marknaden när det gäller att renovera vitvaror är väldigt liten . Det är väldigt sällsynt . Det finns dock en ekologisk effekt av att faktiskt ta vara på produkter och se till att de håller längre i stället för att bara slita och slänga. Även om vi vet att nyare frysar och kylar är mer effektiva handlar det också om att ta vara på de produkter man har i hemmet på ett smartare sätt. Jag kan hålla med om att just it-tjänster i hemmet kanske kräver lite högre teknisk kompetens. Å andra sidan tror jag att det är många hushåll som har känt en stor panik över att man inte riktigt kan hantera all teknisk utrustning. Detta är ett stöd för att på något sätt demokratisera, så att man kan få den hjälp och det stöd som man behöver i hushåll där man har svårt med det tekniska och med digitaliseringen. Detta kan då vara en tjänst som i likhet med städning skulle kunna underlätta livet och också minska stressen över att man inte får tekniken i hemmet att funka. Vi gjorde avvägningen att detta kunde vara bra. Vi gjorde också en fördelningspolitisk justering av RUT-avdraget. Sammantaget är effekten att vi nog aldrig har haft fler som använt RUT-avdraget än , vilket då skulle vara något positivt. Jag tror dock att det är farligt att säga att vi kan lösa hela den situation som har med den här typen av tjänster eller jobb. Vi vet att de som har kommit till och de som har levt hela sina liv i har olika förutsättningar. Den stora vattendelaren på svensk arbetsmarknad går fortfarande mellan den som har utbildning och den som saknar utbildning och mellan den som kan det svenska språket och den som inte kan det svenska språket. Utbildning och kunskap är den stora vägen in på svensk arbetsmarknad. Därför är jag lite orolig för den signal som nu skickar: att man vill skapa en enormt stor låglönesektor i . Det är också en konstig signal inte minst till alla relativt unga människor som inte har en utbildning. I stället för att de ska färdigställa sin utbildning och därmed få bra chanser, bra jobb och en bättre livsinkomst ska de hoppa över det. Man skapar osäkra anställningsvillkor för speciellt de grupperna. Jag tror inte att det är en framgångsrik ekonomisk politik eller näringslivspolitik på lång sikt. Jag tror att man måste se att det är två olika utmaningar. 52 (M): Vi är helt överens med näringsministern om att utbildning är otroligt viktigt. Och vi har inget emot utvidgningen, men tvärtemot regeringen tredubblar vi i stället för att halvera RUT-avdraget. Vad jag oroar mig för är inte att användandet av RUT-tjänster ökar. Men frågan är om det träffar dem som verkligen behöver jobbet allra mest. I sitt svar säger näringsministern att tillväxt leder till ökad efterfrågan på arbetskraft med både högre och lägre kvalifikationer. Det är förvisso sant. Nya jobb i främst tjänstesektorn som kräver mer begränsad utbildning växer till men inte i lika stor utsträckning som andra arbeten med liknande kompetenskrav försvinner. SCB:s prognos visar att efterfrågan på eftergymnasial utbildning sjunker med . Arbetsförmedlingens prognoschef uttalade att utmaningen är större än någonsin och att vi aldrig har varit i närheten av den sammansättning av arbetslösheten som vi ser . Arbetsförmedlingen tillsammans med Företagarna, , med flera är också starkt kritiska till halveringen av RUT-avdraget. Arbetsförmedlingens generaldirektör uttrycker sig på följande sätt i en intervju i Ekot: Det är helt enkelt en risk för att vissa familjer, vissa personer, slår i taket på och därför inte efterfrågar tjänster lika mycket som de skulle göra om taket låg på . Inte minst är återställningen viktig för personer långt ifrån arbetsmarknaden. Han säger vidare: Vi måste jobba med olika typer av förslag som skapar arbetsuppgifter som passar människor lite längre ifrån arbetsmarknaden, och enligt vår bedömning är många RUT-tjänster av sådant slag som passar just den här gruppen. Om nu näringsministern har fått det specifika uppdraget av statsministern att underlätta för fler enkla jobb undrar jag: Är det inte dags att lyssna på den egna myndigheten och höra vilka reformer som de facto leder till att fler får sitt första jobb? Extratjänsterna kan väl inte ens näringsministern säga har varit en framgångssaga – inte heller traineetjänsterna. I en frågestund sa din uppdragsgivare, : Jag struntar nästan i vilket, bara människor får jobb till sjysta villkor. Jag gör det som krävs för att få människor i arbete. Kan man säga att den rödgröna regeringen verkligen gör det som krävs när man väljer att halvera RUT-avdraget, som enligt skulle ha kunnat leda till ytterligare 16 000 nya jobb? Det är 16 000 nya jobb som är självfinansierade – att jämföra med de 4 019 platser för unga och långtidsarbetslösa som regeringen har lyckats med och som inte är självfinansierade. RUT-tjänster är riktiga jobb med sjysta villkor. 53 Närings- och innovationsminister (S): Jag kan bara konstatera att vi har gjort förändringar i RUT-systemet som gör att RUT-systemet aldrig har varit större än och att det därmed skapar jobb till många som inte fick jobb. Men vi kan titta på om det är en begränsning. Vi kan titta på hur många hushåll det är som de facto slår i taket. Det är väl ungefär 9 000 hushåll – det är dem vi talar om . Detta skulle då förhindra 16 000 nya jobb. Ska de 9 000 anställa två var ytterligare? får naturligtvis stå för sina beräkningar; de har säkert intresse av att driva detta framåt. Men vi kan bara konstatera att vi har gjort förändringar av systemet. Jag har inga problem med att diskutera med . Jag gör det nu och har gjort det tidigare. Men det blir för enkelriktat, för ett RUT-system kan inte vara den enda vägen in på svensk arbetsmarknad. Ta extratjänsterna, som raljerar över ! Vi har just förändrat systemet med extratjänsterna, vilket gör det möjligt för inte minst skola, barnomsorg och äldreomsorg att ta in en avlastande person. Tänk dig en förskola dit det har kommit många barn med andra kulturer och andra språk! Där kan man ta in en person som inte är utbildad barnskötare eller förskollärare men som ändå kan hjälpa till med det sociala, med språket och med att ge trygghet till de barn som har kommit till . Jag tycker att det är en smart investering från samhället att ge de möjligheterna för personer att komma in, hjälpa till och avlasta personalen i förskolan eller i skolan som det ger de barn som har kommit till en ökad trygghet. Det är en stor satsning. Jag är helt säker på att det kommer att bli en succé. Efter de här förändringarna ges kommunerna möjlighet att jobba mer kreativt. Då tar vi två stora utmaningar – det handlar om arbetslösheten och om de nyanländas behov – och gör en möjlighet av dem och ger dessa människor en erfarenhet av svensk arbetsmarknad. De kan lära sig språket och utvecklas på en arbetsplats. Jag tror att det är enormt viktigt. Men välfärdssektorn finns aldrig i berättelse om hur man ska ge människor möjligheter. Jag tror att ni tänker för ensidigt, och ni tänker för lite på utbildningspolitik. Jag har hört vad ni har sagt. Ni vill skapa 150 000 nya låglönejobb i . Jag tror att det är en farlig strategi när vi vet att de flesta jobb som kommer att växa fram är jobb som kräver en gymnasieutbildning. Då är det viktigt att inte minst unga människor i får en väldigt tydlig signal om att de ska klara sin utbildning. Man ska gå klart gymnasiet, för då får man ett jobb, och då kan man styra över sitt eget liv och få en inkomst som gör att man kan leva ett gott liv i vårt land. Det är inte fokus i den här debatten, men det blir väldigt ensidigt att de 9 000 hushåll som har slagit i taket för RUT-systemet skulle lösa alla våra problem i . Så enkelt är det inte, även om jag de facto har varit med och utvidgat RUT-systemet och sett till att det är mer omfattande . 54 (M): Beträffande utbildning är vi helt överens. Vi behöver inte ha den konflikten här och . Nej, jag tror inte att RUT-jobben är den enda vägen, men jag tror att de är en del, framför allt när vi just nu har väldigt många inskrivna som har en väldigt låg utbildning och som dessutom inte är purunga. Jag kan väl också konstatera att RUT-avdraget har gett 20 000 nya arbeten. Det är 20 000 arbeten som inte fanns tidigare. En extratjänst i har väl än så länge lett till ett, om jag inte kommer ihåg helt fel. Näringsministern säger att regeringens näringspolitik syftar till att stärka förutsättningar för fler företag att skapa jobb, växa och exportera. Det är en regering som höjer skatterna med 2017, och mer är att vänta. Mellan av dessa slår direkt mot jobb och tillväxt. De satsningar som regeringen gör på sin näringspolitik är försumbara jämfört med de höjda skatterna. För varje krona som regeringen satsar på näringslivet höjer man skatten på jobb och tillväxt med . Enligt leder regeringens sammantagna förslag till att arbetskraftsdeltagandet minskar med minst 15 000 personer. Regeringen väljer själv att inte redovisa några sysselsättningseffekter av sin politik, något som också kritiseras av . Varför väljer regeringen att underskatta de negativa sysselsättningseffekter som blir följden av den förda politiken? Varför inte omvärdera beslutet att halvera RUT-avdraget, så att fler får sitt första jobb? Vad är det värsta som kan hända, , om ett tredubblat RUT-avdrag införs, som vi vill införa? Är det att de 9 000 kunder som faktiskt slår i taket skulle bereda jobb för fler människor? 55 Närings- och innovationsminister (S): Jag konstaterar att näringspolitiken verkar fungera ganska bra, eftersom vi har 150 000 fler människor som går till jobbet . Av de 150 000 nya jobben är 96 000 i privat sektor. Om man tittar på hur det är för utlandsfödda när det gäller de här 150 000 jobben ser man att en majoritet av jobben har gått till utlandsfödda . På något sätt verkar det här alltså ge effekt. Det kanske provocerar att vi har tagit ned arbetslösheten från en nivå som låg någonstans vid till en nivå och att vi kommer att fortsätta med det. Vi kan titta på de som ledde regeringen. Arbetslösheten för utrikes födda steg med . Arbetslösheten för utomeuropeiskt födda gick upp . Båda grupperna har sett en minskad arbetslöshet. Jag är inte nöjd med det. Mer kommer att behöva göras. Vår prioritering i regeringen är att jobba både med en aktiv näringspolitik för att få fler sysselsatta och med en smartare arbetsmarknadspolitik och en utbildningspolitik som leder till att vi bekämpar arbetslösheten. Mer kommer att behöva göras. Vi är igång med det arbetet. Jag tror dock att måste bredda sin blick och inte bara titta på RUT-systemet. Vi har en gjort en del insatser som har vidgat systemet, men det är inte svaret på vår tids alla stora frågor. Överläggningen var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2016/17:233 om Postnord 56 Närings- och innovationsminister (S): har frågat mig om jag avser att återkomma med konkreta ägardirektiv eller vidta andra åtgärder för att ska ställa villkor i enlighet med kollektivavtal i alla led i sina upphandlingar. ägs gemensamt av svenska och danska staten . Statligt ägda bolag lyder under samma lagar och regler som privat ägda bolag och ska konkurrera på lika villkor. Goda arbets- och anställningsvillkor ska gälla för alla som arbetar i . Enligt statens ägarpolicy ska bolag med statligt ägande agera föredömligt inom området hållbart företagande och i övrigt agera på ett sådant sätt att de åtnjuter offentligt förtroende. Bolagen ska även säkerställa att missbruk inte sker av den särställning som det kan innebära att vara ett bolag med statligt ägande, bland annat genom att tillämpa skäliga villkor i förhållande till kunder och leverantörer. För staten som ägare är det av särskild vikt att bolag med statligt ägande arbetar bland annat för en sund och säker arbetsmiljö, respekt för mänskliga rättigheter samt goda och anständiga arbetsvillkor. Bolagen förväntas arbeta aktivt för efterlevnaden av internationella riktlinjer, vilket inkluderar riktlinjer för multinationella företag och Global Compact. Dessa bygger bland annat på kärnkonventioner, som behandlar föreningsfrihet samt rätten att organisera sig och förhandla kollektivt. på gjorde en hållbarhetsanalys av som identifierade inköp av transporter som ett område inom vilket bolaget behövde förstärka sitt pågående arbete. Detta kommunicerades till bolagets styrelse, som därefter beslutade om ett nytt strategiskt mål för hållbart företagande gällande ansvarsfull leverantörshantering. Hållbarhetsanalysen och styrelsens strategiska mål för hållbart företagande följs upp löpande i dialogen med ägaren. Postnord har också förstärkt sitt arbete avseende inköp av transporttjänster med bland annat en uppdaterad uppförandekod och utökade revisioner för att säkerställa att bolaget agerar föredömligt i sitt leverantörsarbete. Jag kommer att fortsätta att driva dessa viktiga frågor i dialog med . Det ska vara ordning och reda på svensk arbetsmarknad. Regeringen har lagt fram en rad förslag för att få ordning och reda i transportbranschen. Regeringen satsar bland annat för att polisen ska kunna utveckla och öka kontrollerna av att de EU-rättsliga reglerna kring så kallade cabotagetransporter efterlevs. 57 (V): Tack, , för svaret! Tyvärr var det väl inte riktigt så tydligt som jag hade önskat mig, och det tror jag är en känsla som delas av många inte bara inom Postnord utan i branschen över huvud taget, som har varnat för en ond spiral nedåt när det gäller löner och arbetsvillkor. Jag tänker att svaret väl i princip är detsamma som gav till : ”Det finns inget lagkrav som säger att statliga företag ska ha kollektivavtal. Däremot finns ett extra krav på statliga företag att de ska agera föredömligt.” Det är förstås korrekt i sak, men frågan är om det är ett fullgott uttryck för en politisk vilja hos en socialdemokratiskt ledd regering. Det är kanske en mer intressant frågeställning i det här sammanhanget. Det här rör sig egentligen på två nivåer, dels, och kanske viktigast, den generella situationen inom åkerinäringen och vad man från statens håll gör för att bekämpa social dumpning och ett race to the bottom, dels vad en stor statlig aktör, i det här fallet Postnord, har för roll och kan ha för roll i denna utveckling. Ministern hänvisar till statens ägarpolicy och att bolag med statligt ägande ska, som han säger, ”agera föredömligt inom området hållbart företagande och i övrigt agera på ett sådant sätt de åtnjuter offentligt förtroende”. Detta är, om vi ska vara helt ärliga, ganska fluffigt. Här handlar det ju mer specifikt om hur man sköter en del av sin kärnverksamhet, alltså att transportera saker, och det handlar om huruvida man ställer krav på grundläggande rimliga arbetsvillkor när man lägger ut körningar på underleverantörer. Mediernas granskning har visat att det har man inte alltid gjort, och jag tycker att det har kommit en del ganska illavarslande kommentarer från bolagsledningens håll när man fått frågor om det. Det är just mot bakgrund av detta som jag har ställt min interpellation. Frågan var alltså om statsrådet skulle återkomma med konkreta ägardirektiv eller vidta andra åtgärder för att Postnord ska ställa villkor i enlighet med kollektivavtal i alla led i sina upphandlingar. Om man ska ha en måttstock för vad som är rimliga lönenivåer på svensk arbetsmarknad är det ju kollektivavtal som måste vara den måttstocken. Det handlar, ska man understryka, inte om huruvida det finns konkurrens eller inte utan om spelreglerna för den konkurrensen – alltså en gräns för hur långt den konkurrensen ska kunna drivas på bekostnad av förarnas löner och arbetsvillkor. Det här är i grunden samma debatt som har förts kring kollektivavtalsvillkoret vid offentliga upphandlingar. Där har regeringen tillsammans med drivit linjen att det ska ställas krav på arbetsvillkor som är i enlighet med kollektivavtalsnivåer vid sådana upphandlingar så att man inte ska kunna konkurrera med social dumpning. Vi vet att Postnord är ett bolag som, mycket på grund av en ganska dubiös hantering under föregående regering, har en del ekonomiska problem. har, om jag förstod det rätt, varit och pratat om det i näringsutskottet. Därför tycker jag att det är extra viktigt att signalen och styrningen blir tydlig. Ska det tas olika grepp som är ordentliga för att reda ut situationen inom bolaget ska det inte göras genom att pressa löner och arbetsvillkor längre ut i leverantörskedjan, om man nu envisas med att inte göra saker i egen regi. Jag återvänder därför till frågan: Är det riktigt uppfattat att det säger är att ingenting ska göras med ägardirektiven som instrument? Om det är så, kan ministern utveckla detta och kanske åtminstone säga vad det här med ”uppdaterad uppförandekod” innebär så att man kan få höra om det är så fluffigt som det låter eller om det är mer konkret. 58 (V): Tack, minister , för svaret! Den här interpellationen och svaret på den handlar om den mycket allvarliga situationen i svensk åkerinäring. Vi vet att det på de svenska vägarna rullar lastbilar där chaufförer kör till fullständigt undermåliga löner, ett par tusenlappar . Vi vet att många utnyttjas hårt och i praktiken är rättslösa. De vågar inte organisera sig fackligt, och de träffar inte sina familjer . Vi vet att företagen som driver på den här utvecklingen systematiskt missbrukar utländska bemanningsföretag, att man inte sluter kollektivavtal och att man överträder lagar ibland eller åtminstone tänjer dem till det absolut yttersta. Det här är en situation som innebär att chaufförer utnyttjas, att svenska arbeten i åkerinäringen slås ut i en osund och osjyst konkurrens och att bra svenska företag slås ut av den här typen av vilda västern i åkerinäringen. Det finns alltså all anledning att agera och att vara väldigt tydlig. Därför är det en sådan besvikelse att höra det här svaret. Det är ganska elegant men ändå en uppvisning i oklarheter och undanglidanden. Det är nämligen vad det är: Man säger egentligen bara att det går att fortsätta som . Hade jag suttit i Postnords ledning och lyssnat på den här debatten – och säkert kommer någon från Postnord att göra det – hade jag känt att ja, vi kan ju fortsätta som förut. Här ställs inga större krav på att man ska uppträda på ett annat sätt. Jag hade önskat att skulle säga så här: Som minister i förväntar jag mig att statliga företag kräver kollektivavtal eller kollektivavtalsliknande villkor när man upphandlar jobb i . Det är det enda rimliga budskapet, och jag skulle önska att uttalade det under den här debatten. Något annat vore att säga nej men, ni kan glida lite under radarn och göra lite som ni vill. Det är riktigt att vi vill ha ordning och reda i åkerinäringen. Det är bra att ministern lyfter upp satsningen på trafikpolisen; den fick vi förhandla fram från sida. Vi tycker att det är en bra satsning som vi har fått med regeringen på. Men i ärlighetens namn: Det behöver göras mycket mer, och det som vi framför allt behöver, utöver ett beställaransvar – och det här visar att det behövs – är det som kallas för den holländska modellen. Det vill säga, normalt när man kör åt åkerier i är man anställd av dessa åkerier. Det menar jag är den viktigaste delen av en lösning här. Det finns ett problem. Det är lite grann som med barnuppfostran, nämligen att det man själv gör sänder ett budskap till andra. Om det är okej för statliga företag att utnyttja chaufförer med dåliga villkor, varför ska då ett privat företag känna pressen att ställa krav vid upphandlingar? Därför är det så viktigt att staten föregår med gott exempel när man driver företag. När denna fråga kom ut och blev medial var statsminister tydlig. Han visade sin upprördhet och sa att någonting måste göras. Jag kan inte riktigt utläsa av svaret hur man tar tag i Postnords upphandlingar. Det får gärna förtydligas. När man lägger samman denna fråga med att ett annat delvis statligt ägt företag som SAS aktivt flyttar ut arbetstillfällen när företaget expanderar till baser utomlands, med det uttalade syftet att undgå svensk beskattning och svenska kollektivavtal, även om företaget har spanska eller irländska kollektivavtal, blir man bekymrad över att staten som ägare inte sätter ned foten och säger att staten förväntar sig att arbeten som utgår från lyder under svenska kollektivavtal. 59 Närings- och innovationsminister (S): Tack, , för en viktig interpellation! Transportsektorn har präglats av både en osund konkurrens, en press i sociala villkor, och en spiral nedåt . Det drabbar på två sätt. Precis som lyfte fram i debatten drabbar detta både de människor som kommer till och utnyttjas på svenska vägar, som inte får sina pauser, inte får ordentligt boende, inte får den lön de har rätt till, och de svenska seriösa bolag som får svårt att klara konkurrensen och slås ut, det vill säga det slår mot svenska jobb på ett osunt sätt. Därför är detta en viktig interpellation. Jag vill verkligen markera att bolagsstyrningen är lite formell och fyrkantig. Den politiska viljan blir kanske inte lika tydlig som efterfrågar.