prot · H50939 · 2017-11-29 00:00:00 — För den osannolika händelse att vår reservation inte vinner gehör i kammaren kommer vi att rösta på Alliansens reservation 2. Jag vill yrka bifall till reservation 1. 89 (C): Det lagförslag som vi nu diskuterar har sin grund i en dom i , meddelad . Enligt regeringen ska lagförslaget förhindra möjligheten att kringgå 3:12-reglerna enligt den konstruktion som var aktuell i denna dom. Detta upplevs lätt som inte helt genomträngligt. Så är det, ärligt talat, även för en ersättare i skatteutskottet. Och så är det säkert även för massor av företagare i vårt fina avlånga land. näringsliv, och företagen som utgör detsamma, är grunden för välståndet i vårt land. Hur beskattningen ska ske och hur den ska fördelas mellan till exempel högre beskattad löneinkomst och lägre beskattad kapitalvinst eller utdelning på andelar avgörs av de mystiska 3:12-reglerna. Efter denna dom, rörande ett företag med tusentals anställda, kan delägarna där i vissa fall inte klassas som fåmansföretag och därmed kunna få lägre skatt. Regeringens proposition utvidgar nu vilka som ska klassas som fåmansföretag. Dessa regler berör väldigt många små och medelstora företag – det är företag som skapar fyra av fem jobb i . Alliansen i skatteutskottet har vid ett flertal tillfällen konstaterat att man i fråga om regeringens propositioner inte kan anses ha genomfört den konsekvensanalys som krävs för att genomföra förslag. Det som föreslås i propositionen här har inte heller det analyserats tillräckligt. skriver att konsekvensutredningen är bristfällig. Regeringens proposition saknar också en analys av vilka vidare effekter lagförslaget kan komma att få. Det är allvarligt att en sådan analys inte har gjorts av regeringen, i synnerhet beträffande 3:12-reglerna, som är komplexa och påverkar många företag. Långsiktiga och förutsägbara regler är i hög grad avgörande för företagens konkurrenskraft. Det gäller särskilt inom skattelagstiftningen. Inte minst i då nya branscher och nya former av företagande växer fram måste företagarna veta hur deras verksamhet definieras. Den ändring som föreslås riskerar att medföra att enskilda företag kan få svårigheter att själva veta hur deras verksamhet ska definieras. För ett större och breddat företagande i är behovet av riskkapital stort. Det svenska statliga riskkapitalet utgör en mindre del. Enligt myndigheten uppgick venture capital-investeringarna i till 2015, varav de fem statligt kontrollerade förvaltarna stod för cirka en halv miljard. Det är en minskning sedan föregående år. behöver mer riskkapital, inte mindre. Den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen skapar enligt remissinstanserna oklarheter kring förutsättningarna för riskkapitalisters skattesituation, vilket kan komma att påverka investeringsviljan i . Det finns således en risk – detta berörs inte i propositionen – att lagförslaget resulterar i att tillgången till riskkapital minskar, vilket i förlängningen kan resultera i att färre företag startas. Det är en allvarlig konsekvens. Detta bör alltså noggrant utredas och analyseras. Justering av den utvidgade fåmans-företagsdefinitionen Förändringar i 3:12-regelverket behöver göras med varsamhet, tydlighet och stort fokus på förutsägbarhet. Det regeringen nu föreslår är stora förändringar i ett regelverk som påverkar många av våra små och medelstora företag – det är de företag som skapar fyra av fem jobb i . Regeringen gör den här förändringen baserat på ett enda rättsfall och den särskilda situationen för just det företaget. En sådan förändring gör regeringen med en bristfällig konsekvensanalys. Det är anmärkningsvärt. Det krävs att en konsekvensanalys görs och presenteras för . Under punkt 2 yrkar jag bifall till reservation 2 av de fyra allianspartierna. 90 (KD): Det är viktigt för att vi har människor som vågar starta, driva och utveckla företag. När man sätter sig ned och funderar på att starta ett företag tror jag att en av de viktigaste sakerna handlar om att man kan hitta kapital som kan understödja den tanke och idé man har med företaget. Men det handlar också om att förstå vad som förväntas av en som företagare. Om man vet det är det enklare att fatta beslut om huruvida man vill ta den risk som det innebär att starta ett företag. I debatten kan man ibland få känslan av att det är som att tälja guld att starta ett företag. Jag tror att det snarare är tvärtom. Man kanske täljer trä, om möjligt för att försöka hitta ett guldkorn någonstans. Det är mycket jobb. Det kan komma många tårar. Det behövs mycket grubbleri för att man ska kunna få det att fungera. Jag menar att allt vi kan göra för att underlätta för en småföretagare borde vara välkommet. Då kommer vi in på förslaget om fåmansföretagsdefinitionen. Det är allt annat än att underlätta. Förslaget ska förhindra möjligheten att kringgå 3:12-reglerna. Förslaget medför dock ett helt oöverblickbart tillämpningsområde i och med att varje bolag måste be samtliga sina aktieägare uppåt i bolagsstrukturen att gå igenom alla sina innehav. Genom den föreslagna ändringen riskerar enskilda företag att få svårt att själva veta hur deras verksamhet ska definieras. Vi hade en debatt för sedan här i kammaren. Jag uppfattade det som att vi alla var överens om att skattelagstiftningen bör vara enklare och tydligare. gör vi tvärtom i detta förslag. Förslaget har inte analyserats tillräckligt. skriver att konsekvensutredningen är bristfällig. Regelverket är komplext och svårgenomträngligt och borde analyseras mer grundligt. Det är svårt för en företagare att ta till sig reglerna och tillämpa dem på ett korrekt sätt. Komplexa skatteregler innebär en ökad administrativ börda för företagen. Det hindrar själva kärnverksamheten och i förlängningen jobb och tillväxt. Det skapar oklarheter kring förutsättningar för riskkapitalisters skattesituation. Enkelhet och tydlighet måste alltid genomsyra ny skattelagstiftning, så långt det är möjligt. Långsiktiga och förutsägbara regler är avgörande för företagens konkurrenskraft. Detta gäller särskilt inom skattelagstiftningen. Inte minst i då nya branscher och nya former av företagande växer fram måste företagare veta hur deras verksamhet definieras. Justering av den utvidgade fåmans-företagsdefinitionen Det mesta står att läsa i de texter från som vi har att ta till oss . Tycker någon i salen, om man läser dem rätt upp och ned och ser de konsekvenser som finns, att det verkar vara ett genomtänkt, bra och tydligt förslag som kommer att få de effekter som vi vill ha? Hade ni varit en skolklass hade jag bett er att räcka upp handen. Ja, några tycker det. Jag tror att vi får effekten att det blir färre företag, mindre riskkapital, färre jobb och färre skattekronor som kommer in till staten. Det är precis tvärtemot vad man nu förväntar sig från regeringen. Jag tror att det minsta man kan göra är att yrka bifall till vår alliansreservation. Därför ställer jag mig bakom Alliansens reservation nr 2. 91 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. Den proposition som behandlas i betänkandet rör en justering av den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen. Denna justering görs i syfte att förhindra skatteundandragande. Detta vill avslå, till skillnad från de borgerliga partierna, som i stället efterlyser en mer omfattande konsekvensutredning. Den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen i inkomstskattelagen, IL, infördes i samband med skattereform. Syftet med bestämmelsen är att ett företag som drivs gemensamt av flera delägare, som alla arbetar i företaget, ska behandlas som ett fåmansföretag. Bestämmelsen innebär att aktiva delägare ska anses som en enda person. Bestämmelsen justerades så att den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen även är tillämplig på företaget i de fall delägaren eller någon närstående har varit verksam i betydande omfattning i ett fåmansföretag som helt eller delvis, direkt eller indirekt, ägs av företaget. Justeringen föranleddes av två domar från och syftade till att förhindra att reglerna kringgås genom att verksamheten förläggs till ett dotterföretag. I de båda målen bedrevs verksamheten inte i moderföretaget utan i helägda dotterföretag. I propositionen föreslås att den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen i IL justeras vad gäller bedömningen av om alla verksamma delägare ska anses som en enda delägare och företaget därmed ska anses vara ett fåmansföretag. Efter justeringen ska då hänsyn även tas till delägares eller någon närståendes verksamhet, dels i det företag som äger företaget som prövningen avser, dels i ett annat företag som ägs av det förstnämnda företaget. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . vill avslå denna åtgärd mot skattefusk och hävdar dessutom felaktigt, både i sin kommittémotion och i sin reservation, att Lagrådet haft synpunkter på propositionens konsekvensanalys. I Lagrådets yttrande från – jag har läst det och har det framför mig – står det att Lagrådet inte har något att erinra mot propositionen. Jag tror att SD har förväxlat Lagrådet med Näringslivets regelråd. De fyra borgerliga partierna är givetvis, precis som regeringen, emot skattefusk och skatteundandragande. I sak bifaller de motionen, men de vill, i likhet med , ta upp frågan om konsekvensanalysen. Justering av den utvidgade fåmans-företagsdefinitionen Det som främst SD kallar krångliga och obegripliga regler är en förändring för att vårda skattesystemet och förhindra skatteflykt. Antingen är man för detta, som vi regeringspartier, eller så är man emot detta, som ni sverigedemokrater. Svårare än så är det inte. Den borgerliga reservationen kan sammanfattas i ett ord: ängslan. Det är ängslan över att släppa igenom något som senare kan komma att kritiseras av någon från näringslivet. Men ni behöver inte vara ängsliga. Förslaget berör delägare i fåmansföretag, varför det inte bedöms ha några betydande effekter för företagen. Förslaget utgår från en dom från och avser ägarstrukturen i ett av de största revisionsföretagen i . Regeringen bedömer det därför inte som troligt att motsvarande ägarstrukturer i någon större utsträckning skulle ha hunnit etableras och därmed skulle beröras av förslaget. Vad är då alternativet? Att inte göra något? Att strunta i de två domarna? En regering måste handla och i skattefrågor ligga steget före dem som vill smita med skatten eller borra upp kryphål. Jag tror inte att tänkte annorlunda om detta än , så sluta ängslas! 92 (M) replik: och jag ska och fatta beslut i det här ärendet. Det ska även alla andra ledamöter som sitter här göra. Resten av kammaren kommer också att fyllas. Vi ska votera. När man gör det vill man veta vad beslutet får för konsekvenser. Det är det här vår kritik skjuter in sig på. Konsekvensbeskrivningarna är nämligen bristfälliga. Jag vill ge från Socialdemokraterna möjlighet att reda ut lite av de problem som lyfter fram. sa i sitt anförande att det är fråga om Näringslivets regelråd. Jag vill rätta . Det är regeringens regelråd. Det är ett beslutsorgan under , som är en myndighet. har kritik mot konsekvensbeskrivningarna. I sista ändan kan vi inte – åtminstone inte jag – veta vad det här får för konsekvenser för företagen. Förslaget berör inte bara något enskilt företag, även om domen berör ett enskilt företag. , som bland annat bedömer vilka företag som är berörda, skriver: ”kan konstatera att förslaget rör alla fåmansföretag och delägare i fåmansföretag enligt definitionen i förslaget och att dessa ryms inom i princip alla branscher.” Det är alltså en ganska bred påverkan, men vi vet egentligen inte riktigt hurdan denna påverkan blir. Kan vi inför dagens beslut få ett förtydligande om hur detta kommer att påverka företagens administrativa kostnader? 93 (S) replik: Jag har Lagrådets yttrande framför mig. Där står det: ”Lagrådet lämnar förslaget utan erinran.” Det är det första. Det andra är att majoriteten av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker förslaget eller inte har några invändningar mot det, däribland , vid , och så vidare. Jag skulle kunna läsa upp mer, och kan själv läsa på ytterligare. Detta är vad vi pratar om . Justering av den utvidgade fåmans-företagsdefinitionen överdriver det här för att kunna övertala mig. I konsekvensfrågan har regeringen sagt följande, både i sitt tidigare pm inför propositionen och i själva propositionen – jag tog också upp det i mitt anförande: Förslaget berör delägare i fåmansföretag, varför det inte bedöms ha några betydande effekter för företagen. Förslaget utgår från en dom från och avser ägarstrukturen i ett av de största revisionsföretagen i . Regeringen bedömer det därför inte som troligt att motsvarande ägarstrukturer i någon större utsträckning skulle ha hunnit etableras och därmed skulle beröras av förslaget. Vad avser påverkan på konkurrensförhållandena för berörda företag skulle uteblivna förändringar av reglerna riskera att leda till snedvridande effekter. Detta är vad vi säger . Jag tycker att överdriver. Han menar att det här kommer att skapa oro och missgynna företagandet. Jag instämmer inte i det. 94 (M) replik: Jag och är överens om att Lagrådet inte har någon erinran. Det är inte det jag pratar om. Jag pratar om . har att hantera konsekvensbeskrivningar. En konsekvensbeskrivning handlar om åtta olika punkter. På fyra av dessa åtta punkter underkändes konsekvensanalysen av , som är regeringens eget beslutsorgan. Det finns något som är märkligt i den här propositionen. Jag har läst hela den beskrivning som läste upp. Men jag kan inte förstå av de texterna vilken analys regeringen har gjort efter det att konsekvensutredningen kom fram. Det är det min fråga gäller. Jag vet vilket beslut vi kommer att fatta här , men jag vet inte vilka konsekvenser det får. frågade vad alternativet är. Alternativet är det som Alliansen har lagt fram. Vår reservation är alternativet. Vi går vidare med förslaget trots att det inte finns en bra konsekvensutredning, men vi vill ha en uppföljning av förslaget så att det inte får negativa effekter för breda grupper av företagare. säger att alla branscher, alla fåmansföretag, påverkas. Därför borde ni ta till er alternativet och rösta ja till Alliansens reservation. Det finns flera sådana ärenden. Konsekvensbeskrivningarna har varit dåliga i många fall, framför allt de som kommer från . finns detta ärende. Det kommer att bli som det blir. är frågan hur kommer att jobba för att konsekvensutredningarna ska bli bättre , så att vi inte hamnar i denna situation igen med nästa proposition och nästa proposition. Vilka insatser kommer du att göra för att påverka regeringen att förbättra konsekvensutredningarna? 95 (S) replik: Sanningen är den att vad vi än gör, vilka ärenden det än rör sig om, vill ni ha en konsekvensanalys. Det är sanningen. Det handlar inte bara om detta ärende. Någon av dina kamrater har precis sagt från talarstolen att regeringen förhalar och inte vill agera. När regeringen agerar passar inte det heller. Justering av den utvidgade fåmans-företagsdefinitionen Vad är det som måste analyseras mer? Det handlar om att två revisionsföretag har försökt att vrida till skattelagstiftningen för att minska sin skatt. Vi talar alltså inte om någon bred företeelse som många tillämpar eller har prövat. täpps denna möjlighet till. Det är slut med historien. Vad är det mer som ska analyseras? 96 (MP): Vi har tidigare och i kammaren diskuterat skattereglerna för fåmansbolag och 3:12-reglerna. Det fanns tidigare en utredning som hade förslag med stora effekter. Regeringen remitterade ett förslag som var väsentligt annorlunda med mindre effekter. Men det lades inte fram. Det som diskuteras är något annat, nämligen att täppa igen ett kryphål efter ett domstolsutslag . ska det inte gå att skatteplanera bort skatt på ett sätt som ett stort revisionsbolag tyckte att man skulle kunna göra. Det har varit mycket diskussioner om skatteflykt och skatteundandragande. Bland annat pågår ett intensivt arbete. Det är något vi lägger ned mycket tid på i skatteutskottet. Det har också varit en medial diskussion, där inte minst SVT har lyft fram frågan i flera avsnitt i . Det har varit några avsnitt, och det kommer förmodligen fler avsnitt framöver. Det är bra att frågan har uppmärksammats, och det är också bra att det finns ett samarbete mellan våra partier, inom och inom EU. Det är bra att regeringen kan agera snabbt. När det kommer ett sådant rättsfall till sätter det ny praxis som snabbt kan få konsekvenser. måste vi självklart följa upp när det händer saker i omvärlden. Om det händer något framöver måste vi vara beredda att ändra lagstiftningen så att det inte ska bli fråga om otillbörlig konkurrens, så att vissa företag kan använda sig av kreativa upplägg och konkurrera på ett sådant sätt. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 97 (M) replik: var jag på ett seminarium som arrangerade tillsammans med NNR. Rubriken på seminariet var ”Rätt underlag för rätt beslut – Åtgärder för bättre konsekvensutredningar”. Det var ett mycket bra seminarium där person som fanns på plats sa följande: Som politiker vill man ha ordentligt på fötterna innan man fattar beslut. Man vill veta vad ens beslut får för resultat. Här menar , beslutsorganet som lyder under regeringen, att vi inte riktigt kan veta hur förslaget kommer att påverka konkurrensförhållandena. Det finns kritik på fyra områden. Det här är viktigt för svenska företags möjlighet att exportera. menar att detta berör alla företag. Hur är syn på hur förslaget kommer att påverka konkurrensförhållandena? 98 (MP) replik: Justering av den utvidgade fåmans-företagsdefinitionen Det är roligt att besöker seminarier och arrangemang. När det gäller den här frågan är det märkligt att man inte visar en större ambition och lust från allianspartierna att åtgärda problemen som uppstår på området. När det kommer domstolsbeslut om att det går att göra nya upplägg eller undanhålla skatt på ett sätt som inte har skett tidigare är det väsentligt att snabbt få en ny lagstiftning på plats. Det är något som vi från de rödgröna partierna tycker är väsentligt om det skulle hända framöver. Man måste se till att det inte med hjälp av nya kreativa upplägg går att göra. När det uppdagades vilka upplägg den förre ordföranden för hade gjort och hans försvar var att han inte ansåg att han fick något för den skatt han betalade var det få företrädare, jag vet inte om det var någon alls i kammaren, som försvarade honom. Men det är synd att vi inte på ett tydligare sätt kan poängtera vikten av att vi fortsätter att arbeta mot nya upplägg. ställde samma fråga till mig som han ställde till alldeles . Frågan har gått igenom Lagrådet, som inte har haft någon erinran. Frågan har gått på remiss till en rad andra aktörer. Den har beretts på ett bra sätt. Vi åtgärdar ett problem, och därför är det bra att vi kan klubba frågan . 99 (M) replik: Jag tror att har missuppfattat Alliansens ståndpunkt. Du säger att vi inte vill åtgärda problemet. Vi har inte röstat ned regeringens förslag vad gäller själva propositionen, men vi har en reservation som säger att regeringen ska återkomma med en fullt duglig konsekvensbeskrivning . Då kan vi se om lagstiftningen får så stora konsekvenser och i så fall göra ett omtag. drog upp Lagrådet igen. Det är alldeles riktigt att Lagrådet inte har någon erinran. Lagrådet tittar på den faktiska juridiska kontexten. Men tittar på vilka konsekvenser det blir för företag. Det är två olika organ. arbetar efter en mall, en förordning. Det är alltså inte ett val att följa eller inte. Det ska alltid finnas en fullgod konsekvensbeskrivning. Det är anmärkningsvärt att av konsekvensbeskrivningarna var godkända. På vilket annat område i samhället skulle vi acceptera att endast är godkända? Så kan det inte vara. är vi där vi är. Jag skulle vilja ställa samma frågor till som jag också gjorde till . Hur kommer att arbeta för att inte hamna i denna situation igen utan ordentligt gjorda konsekvensbeskrivningar? Du har kontakter direkt med regeringspartierna och ditt parti, . Hur kommer du att göra det möjligt att få en bättre lagstiftning på bordet i kammaren innan vi fattar beslut så att vi vet hur besluten påverkar företagen och därmed dem som skapar jobb? 100 (MP) replik: Vi ska givetvis ha fullgoda underlag när vi fattar beslut i kammaren. Det anser jag att vi har i detta fall. Det finns i handlingen en utvecklad konsekvensbeskrivning av vilket problem det är vi ska åtgärda och vad det får för konsekvenser. Justering av den utvidgade fåmans-företagsdefinitionen Det handlar inte bara om att man ska följa upp den lagstiftning vi har klubbat. Det kan ibland vara befogat att göra det, men framför allt måste vi hålla koll på vilka problem som uppkommer efter hand och vilken ny lagstiftning som behövs för att vi ska tackla de problem och utmaningar som kommer. Det gör vi på alla områden, och det måste vi självfallet fortsätta med. Alldeles oavsett om det finns ett tillkännagivande eller inte följer regeringen utvecklingen av villkoren för företagen och vad gäller det viktiga problemområde som skatteundandragande och skatteflykt är. Vi kommer att fortsätta att lägga stort fokus på detta. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.) § 12 Ändring i skatteavtalet mellan och betänkande 2017/18:SkU5 Ändring i skatteavtalet mellan och (prop. 2017/18:20) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 14.) § 13 Höjd beskattning av sparande på investeringssparkonto och i kapitalförsäkring Höjd beskattning av sparande på invester-ingssparkonto och i kapitalförsäkring betänkande 2017/18: SkU6 Höjd beskattning av sparande på investeringssparkonto och i kapitalförsäkring (prop. 2017/18:28) 101 (SD): Långtidsprognoser gör gällande att det offentliga ålderspensionssystemet inte kommer att leverera för min generation, 80-talisterna. Många i den yngre generationen riskerar att bli morgondagens fattigpensionärer. Därför fanns det möjlighet att spara privat till sin pension – ända fram tills regeringen avskaffade möjligheten att spara privat. Man hänvisade då till det nyinrättade investeringssparkontot, och många började mycket riktigt spara där i stället. Därefter har man inte bara en utan två gånger höjt skatten på nämnda investeringssparkonto. Det är inte bara en straffbeskattning på småspararna utan skapar också en stor osäkerhet. Om man kan höja skatten två gånger, varför inte också tre eller fyra gånger? Det pratas lite föraktfullt om att det bara motsvarar si eller så många chipspåsar och att det får man helt enkelt se till att ha råd med, men då missar man ju hela poängen med den här sparformen. Om man tar bort möjligheten att spara privat till sin pension och i stället hänvisar till den här sparformen måste man givetvis analysera en skattehöjning utifrån ett helt yrkesverksamt liv. Höjd beskattning av sparande på invester-ingssparkonto och i kapitalförsäkring Med fullt normala och rimliga antaganden om lön, sparkvot och avkastning blir effekten för den enskilde småspararen en sexsiffrig skattehöjning i kronor. För den som tjänar lite mer, tjänar normalt men lever lite mer sparsamt och har en högre sparkvot eller bara investerar förnuftigt och får en bra och stabil avkastning blir skatten naturligtvis högre. Vi har alltså en situation där det offentliga ålderspensionssystemet inte kommer att leverera. Dagens pensionärer känner till det alltför väl, men i ärlighetens namn är det morgondagens pensionärer jag är mest orolig för. Man har avskaffat möjligheten att spara privat, och alla de nästan 1 miljon svenskar som har hittat ett annat sätt att spara väljer man nu att belägga med en extra straffbeskattning. Om man är ung och inte vill bli fattigpensionär, hur i hela friden ska man då bete sig? Varför regeringen väljer att gå fram med en sådan här straffbeskattning av småspararna är snudd på obegripligt. Ännu mer obegripligt är det faktum att ensamma har reserverat sig mot förslaget. Under eftermiddagens votering är det enbart riksdagsgrupp som kommer att rösta nej.