prot · H40980 · 2017-03-15 00:00:00 — Migrationspolitiken är också ett av de områden som står i fokus för innevarande arbetsprogram och för utrikesutskottet. Vi har en samsyn om att man behöver utveckla en ny migrationspolitik. Jag vill också understryka vad utskottet uttalar när det gäller partnerskapsländer. När det används utvecklingsfinansiering i tredjeländer för att lösa en del av migrationsutmaningarna är det viktigt att det sker på ett sätt som är förenligt med Dacs regelverk. Man bör inte tumma på dessa frågor i EU:s migrationspolitiska arbete. Slutligen vill vi från se EU som en stark global aktör. Det behövs en sådan tydlig röst. Det behövs en tydlig röst gentemot vårt östra grannskap. vice premiärminister besöker . är ett av de områden som har uppenbara behov av en stark global röst från EU – en röst som tydligt står upp för territoriella rättigheter och integritet, en röst som är tydlig gentemot som angripare och en röst som håller ihop mot våra antagonister när det gäller . Det behövs också en tydlig röst när EU utmanas. har vi kunnat se och en alltmer auktoritär Erdoğan som försöker att trasa sönder relationer efter bästa förmåga – och den förmågan verkar ju vara stor. Men, herr talman, vi måste stå upp samlat mot . Jag förväntar mig att ministern här tydligt kommer att markera stöd både för uttalanden och för agerande när det gäller den senaste diplomatiska krisen med . Med detta yrkar jag avslag på reservationerna. Jag hänvisar också till det särskilda yttrandet. 29 (L): firar EU:s ledare att fyller . diskuterar vi kommissionens arbetsprogram, och – som nämnde – går till val. Det är ett av årets tre så kallade ödesval i Europeiska unionen. Det nederländska folket har att välja mellan populism och anständighet, mellan rasism och det öppna, liberala samhället. Framför allt kommer dagens val, precis som de tyska och franska valen, att vara en strid mellan europeisk gemenskap och nationalistisk splittring. systerparti lovar att hålla en omröstning om nexit, om man vinner. vill att lämnar EU – detta trots att landet är gravt beroende av export och trots att kommer att drabbas hårt av brexit. En tredjedel av bnp utgörs av handel. Vi ser i en tom och destruktiv nationalism när den är som allra värst. Ändå hör vi samma krav här hemma. EU är bästa investering, och det är också bästa investering. Europeiska unionen grundades på ruinerna från världen av i går. Efter årtionden, till och med århundraden, av krig och elände kunde arvfienderna enas om att fred skulle råda på den europeiska kontinenten. EU är en seger för demokrati, frihet och öppenhet. Det är också en fråga om var vi känner oss hemma. För mig är svaret självklart: . är och ska förbli en del av den europeiska gemenskapen och familjen. Vi vet att demokrati, frihet och öppenhet har lagt grunden för det svenska välstånd som vi drar fördel av . Frihandel och nyfikenhet har lett till bättre hushållning med resurser och snabbare teknikspridning. Men vill en del partier i denna kammare att vi ska dra tillbaka allt detta. Världen ser inte likadan ut som den gjorde 1995, då gick med i Europeiska unionen. Den har förändrats. På samma sätt är inte samma land som före EU-medlemskapet. Vi har blivit rikare, och människors valfrihet har ökat kolossalt. Vi tar för givet att man utan krångel ska kunna studera och arbeta i ett annat europeiskt land. Många har hittat kärleken på kontinenten. Människor kan leva tillsammans oavsett medborgarskap – allt detta tack vare Europeiska unionen. Efter inträdet i EU växte handel snabbare än någon någonsin kunde förutspå eller ens ana. Handeln har specialiserats, vilket innebär att vi gör det som vi är bra på i stället för att göra mycket och halvdant. Svensk jordbrukspolitik har blivit mer öppen och avreglerats. Konkurrensen har sporrat livsmedelsindustrin till att bli vassare. Våra företag kan nu sälja sina produkter på samma villkor till över 500 miljoner européer – att jämföra med 10 miljoner svenskar. På samma sätt har människor fler arbetsgivare att välja mellan. Det är de fyra friheterna som är grunden i EU. framgång bygger på den fria rörligheten för varor, tjänster, kapital och människor. Dessa friheter får vi inte slarva bort eller glömma bort. Före inträde i Europeiska unionen möttes svenskar av identitetskontroll och gränsbevakning också på resor genom . De unga som är födda och och som jag möter är helt oförstående inför de id-kontroller som finns vid . Det är ett absurt inslag för en generation som har sluppit stöta på ord som gränshinder och visumansökningar. utan EU var ett fattigare, ett mer inskränkt och ett slutnare . EU är också världens mest framgångsrika demokratiprojekt. Tack vare EU har det varit fred i , och det är tack vare EU som det kommunistiska har demokratiserats. Genom att ställa krav på mänskliga rättigheter och demokrati i utbyte mot handelsavtal och ekonomiska fördelar har EU med mjuk makt kunnat påverka länder i frihetlig riktning. Det är också därför som ett demokratiförbund som EU förblir en förebild för andra länder och regioner att ta efter. Detta tunga ansvar faller nu om möjligt ännu tyngre på de europeiska axlarna. Efter att har valt som ny president är det EU och inte som är frihetens främsta försvarare globalt. Det är EU som tillsammans med andra demokratier måste leda den fria världen. Därför måste EU axla ett starkt ansvar också på hemmaplan. Man måste vara tuff i kritiken mot de länder som slarvar med mänskliga rättigheter – jag tänker framför allt på och . Vi måste våga använda politiska och ekonomiska sanktioner. Det ska kosta mycket att inte leva upp till EU:s ideal. Därför tycker jag, när vi diskuterar kommissionens arbetsprogram, att inte har varit tillräckligt tydlig på denna punkt. Jag hade förväntat mig en mycket starkare och kraftfullare röst efter det som har hänt. Det är också viktigt att EU inte blir slappt i sin kritik av , , och andra parter. Vi liberaler tror på handel med andra regioner. Ömsesidigt beroende lägger en bra grund för fred, men inte till vilket pris som helst. Vi får inte sälja oss billigt. När regeringen i har diskuterat EU:s relationer med exempelvis diktaturen kan man ibland fråga sig om röst är tillräckligt stark när det gäller att lyfta fram brott mot mänskliga rättigheter och förtryck av oliktänkande. Jag tvivlar ofta på att de tusentals politiska fångarna hamnar tillräckligt högt upp på agendan. firade med tryckfrihet. Vi måste fortsätta att lyfta dessa frågor i EU, inte minst när partier som i och drar undan mattan för progressiva röster. Särskilt viktigt är detta , när ett viktigt EU-land väljer mellan unken nationalism och europeisk öppenhet. 30 (KD): Jag vill också välkomna statsrådet – det är alltid trevligt när statsråden är med i debatterna. har granskat kommissionens arbetsprogram och politiska prioriteringar . Vi tycker ofta att medlemsländerna är olika och har olika behov, men man kan nog ändå konstatera att EU följer de prioriteringar som medborgarna i hela EU lägger stor vikt vid. Målet för årets arbetsprogram är ett EU som skyddar, försvarar och sätter medborgarna i centrum. Det sätter säkerhetsfrågorna i fokus, vilket jag tror att medborgarna vill just . Kommissionen lyfter tio olika prioriteringar, och vi kristdemokrater vill särskilt att EU lyfter frågan om en hållbar migrations- och asylpolitik och säkerhetsfrågor som gränsförvaltning, men också hur vi ska samarbeta bättre kring våra gemensamma försvarsförmågor. Därutöver behövs naturligtvis olika satsningar på jobb och välfärd, där frihandel är en viktig ingrediens. Man kan nog säga att EU och hela dess framtid är i kris. Brexit har ju satt EU:s framtid i blixtbelysning, och frågan är hur EU ska hålla ihop. Migrationskrisen sliter och drar i EU, ett EU som vill visa solidaritet men där få länder är beredda att göra en insats för människor på flykt. har tagit ett stort ansvar i förhållande till sin befolkning. Vi avsätter mer än vad gör. UNHCR har uppgett att 65 miljoner är på flykt från sina hem. Dess budget var . Det är kostnaden för en del av vårt flyktingmottagande , men inte allt. Man räknar med att får ungefär 60 miljarder, och våra integrationssatsningar kostar ungefär 30 miljarder. Sedan har vi välfärdssatsningar på skola och vård och så vidare, och vi är dessutom en av de största bidragsgivarna till UNHCR. Så man måste ändå säga att gör väldigt mycket på migrationsområdet. Men fler länder måste göra mer, och här måste EU vara tydligt: Om vi ska kunna hålla ihop krävs en gemensam solidaritet. Det ska naturligtvis också vara ett internationellt åtagande; det är inte bara EU som ska ta ansvar för flyktingkrisen. Därtill kommer alla människor som är ekonomiska flyktingar, som också vill söka sig till EU och måste ha möjlighet till försörjning. Vad ska hända med den gruppen? Här behövs kanske flera olika system för arbetskraftsinvandring, vilket kan förbättras inom EU. EU:s medlemsländer diskuterar nu ett nytt mottagningssystem på migrationsområdet och hur regelverket ska kunna vara lika för alla. Jag tror att det är bra, men det kommer kanske ändå inte att göra så stor skillnad när det gäller vart människor söker sig. De olika medlemsländerna har olika social välfärd och olika ekonomisk utveckling och därmed också olika dragningskraft. EU måste därför hitta vägar för att öka möjligheterna till lagliga vägar in i EU. Vi kristdemokrater har drivit detta på olika sätt. Vi har bland annat talat om humanitära visum och möjlighet att söka sådana i tredjeland, något som regeringen har avvisat. kom med en dom som sa att det är upp till varje land att fatta beslut om man vill ge människor rätt till humanitära visum. Jag tror att det vore bra om man öppnade för möjligheten i bredare bemärkelse: att EU kan ge stöd till de länder som vill vara med och bidra till att ta emot nödställda men att vi får det att ske under ordnade former. Ett förbättrat och utökat kvotflyktingssystem måste också komma på plats. EU strider om flyktingfrågan. En sak tror jag dock att alla är överens om, och det är att vi inte igen kan ha en situation som , då människor okontrollerat kom in i EU utan att vi hade kontroll över vilka de var och med vilka avsikter de kom. Registrering av människor gjordes inte, och Dublinförordningen sattes helt ur spel. Vi behöver, fru talman, de avtal vi har med , och vi kommer att behöva fler med . Men vi ska naturligtvis ha avtal som grundar sig på internationell rätt; det är viktigt. EU måste nu samla sig. Vi måste hitta kompromisser som alla kan leva med – det är nödvändigt för att hålla ihop EU. EU är den största biståndsaktören i världen. Det kan vi använda till förebyggande insatser, för självklart är det viktigast att komma åt fattigdom och konflikter, som sliter isär länder och tvingar människor på flykt. Detta innebär också att EU måste bli en starkare säkerhetspolitisk aktör. Diplomati och bistånd är ett sätt att arbeta förebyggande, men EU måste också kunna stå starkt för att skydda medborgarna. Vi kristdemokrater vill inte se en EU-armé men däremot mer av mellanstatligt försvarssamarbete. Vi måste också se till att vi har en säker bevakning av våra yttre gränser när omvärlden ser ut som den gör. Terrorismens utbredning och spridning förfärar, och den har slagit till även på europeisk mark. Detta måste vi ta på allvar. Vi får vara försiktiga så att vi inte börjar begränsa våra egna friheter, men vi kan inte vara naiva och stå oförberedda på de hot vi nu känner till. Andra länders agerande på europeisk mark, allvarliga internetattacker och infiltration i politiska partier är något som särskilt uppmärksammats i , men också i . Detta måste tas på allvar. agerande manar till eftertanke, men också till motåtgärder. Vi ska inte söka motsättningar, men vi ska svara på reella säkerhetshot. Internetattacker mot väsentliga säkerhetsintressen måste vi motverka tillsammans. En annan viktig fråga är hur EU kan fortsätta att vara världens största ekonomi. Tack vare vår gemensamma styrka har EU spelat en central roll i utformningen av globala handelssystem. Mer än 30 miljoner arbetstillfällen inom EU sägs vara beroende av utrikeshandeln, och av den globala ekonomiska tillväxten förväntas skapas utanför EU. I det särskilda yttrande som M, L och KD har skrivit i betänkandet lyfts just vikten av en frihandelsvänlig linje. Vi betonar att handelsavtalen inte ska urholka gällande sociala, fackliga och ekonomiska rättigheter i och EU. Investeringsskydd ska vara rättssäkert och öppet och inte inskränka staters demokratiska beslutsfattande. Det behövs mer satsningar inom EU på små och medelstora företag och på kvinnors företagande och deltagande på arbetsmarknaden. Om kvinnor arbetar i samma utsträckning som män anses bnp inom EU kunna öka ; det är väldigt mycket. Regeringen har sagt att man vill slåss för en social dimension och en social pelare. Vi tycker att det är detaljstyrning som EU inte bör syssla med. Vi ska ha, och vi har, bra regler i EU för arbetarskydd, arbetsmiljöfrågor och diskrimineringsskydd. Låt det räcka så. Regeringen vill också ändra utstationeringsdirektivet. Vi tror att det är fel väg att gå, vilket också flera andra länder anser. Mer eller mindre av EU? Det är frågan. Kommissionens ordförande lade fram en vitbok med fem scenarier för EU-27, något som medlemsländerna ska ta ställning till. Det blir en viktig diskussion för oss alla att delta i. Så låt oss fortsätta diskussionen om EU och dess betydelse för framtiden. Vi behöver utveckla ekonomin. Vi behöver lösningar på migrationsområdet och på försvars- och säkerhetsområdet. Vi måste ta klimathotet på allvar och fortsätta satsa på energisäkerhet. Vi kristdemokrater har inga reservationer i det här betänkandet. Vi tycker att arbetsprogram i stort är bra. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 31 Statsrådet (S): Jag vill börja med att säga att det känns väldigt bra att vara här och få möjlighet att diskutera EU med er. Jag kommer kort att tala om kommissionens arbetsprogram och den ökande ojämlikheten och presentera regeringens EU-prioriteringar . Avslutningsvis kommer jag också att säga några ord om kommissionens vitbok om EU:s framtid, som ju precis nämnde i sitt anförande, liksom regeringens arbete med delaktighet och brexit. Jag är glad över att det i utrikesutskottets utlåtande i stort verkar finnas politisk samstämmighet gällande kommissionens arbetsprogram. Det ligger i stora delar i linje med de EU-prioriteringar som regeringen presenterar , där frågorna om jobb, klimat, migration och säkerhet är i fokus. Jag kommer att återkomma till dessa strax, men låt mig först sätta det hela i ett större sammanhang. Globalisering och handel har lyft många ur fattigdom, men många oroar sig också över växande klyftor och ökad sårbarhet. En våg av nationalism och protektionism har slagit in över världen och , och det påverkar självklart också EU. Många upplever just nu att förändringar inte är förbättringar. Tvärtom upplever väldigt många att förändringar är försämringar. Människor ser sina arbeten slås ut av den globala konkurrensen och teknikutvecklingen och därmed hur deras livssituation hotas. Det gäller att förstå att den här frustrationen finns, att den är stark och att den tyvärr på många ställen är välgrundad. På många sätt tror jag att den populistiska och nationalistiska vågen har skapats på grund av att både nationella regeringar och EU inte har klarat av att leverera tillräckligt, och framför allt inte tillräckligt fort. Alla har inte fått del av ökad tillväxt; i stället har klyftorna vuxit. När människor upplever att de får det sämre letar de efter alternativ och snabba svar. Det allra viktigaste är att EU kan leverera resultat, både på ett övergripande plan och i människors vardag, och visa att EU skapar ett värde för alla medborgare. Det finns mycket som kan göras här och . Det är viktigt att EU kan leverera resultat som påverkar på riktigt. Därför kommer regeringen att prioritera tre områden i EU-arbetet : ett för jobb och inkluderande tillväxt en ambitiös klimat‑, energi- och miljöpolitik en solidarisk flykting- och migrationspolitik och en säker omvärld. Låt mig säga något om varför vi har valt just dessa områden. Det första området är jobb och inkluderande tillväxt. Sedan gick med i EU har handeln vuxit och våra reallöner ökat. Över 1,4 miljoner svenskar går till jobbet tack vare den svenska exporten, och av den exporten går till EU. Handeln med den inre marknaden är avgörande för . Det finns en stor potential i mer ambitiös tjänstehandel och digitalisering. För att ännu fler svenskar ska kunna gå till jobbet driver regeringen på i dessa frågor. som den inre marknaden måste fördjupas än mer för att handeln ska kunna öka behöver vi också se till att det råder sjysta villkor för dem som arbetar på den inre marknaden och att det inte leder till lönedumpning eller försämrade villkor. Den ekonomiska krisen har visat att EU:s medlemsstater påverkas av varandras ekonomiska och sociala utveckling. När klyftorna ökar urholkas förtroendet för samarbete och politiska lösningar. I stället växer rädslan för globaliseringen och rörligheten, och det riskerar att skapa en grogrund för främlingsfientlighet och extremism. Det går inte att blunda för detta. Tvärtom är regeringen fast besluten att försöka göra något åt problemen. står statsministern tillsammans med kommissionens ordförande värd för ett toppmöte i om rättvisa jobb och tillväxt. Genom att utbyta erfarenheter med medlemsstater, arbetsmarknadens parter och andra nyckelaktörer på högsta nivå kan vi lära av varandra hur gemensamma utmaningar ska tacklas. Klimat, energi och miljö är den andra prioriteringen. Vårt samarbete inom EU har en viktig betydelse inte minst på klimat‑, energi‑ och miljöområdet. Tillsammans kan vi fortsätta vara en stark och pådrivande global kraft. Trots att mängden koldioxidutsläpp har minskat finns det mycket kvar att göra. Regeringen fortsätter att driva en ambitiös klimat‑, energi- och miljöpolitik. Vi gör detta genom att verka för att EU ska värna och dess genomförande. föreslog vi instiftandet av en klimatlag – ett historiskt beslut med ambitionen att ska bli ett av världens första fossilfria länder. Men miljöproblemen är gränslösa. Förstöringen av miljön sker lokalt, men miljöförstöringens konsekvenser tar inte hänsyn till nationsgränser. Luftföroreningar är ett exempel där EU bidrar till att tackla problem som enskilda länder inte kan lösa själva. antog EU en ny lagstiftning, som förväntas bidra till en halvering av antalet förtida dödsfall orsakade av luftföroreningar inom EU. Den tredje prioriteringen är migration och säkerhet. Migrationen till är en utmaning för EU:s medlemsländer, och lösningar måste bygga på att alla tar ett ansvar. Vi måste givetvis arbeta för att långsiktigt motverka grundorsakerna till ofrivillig migration och säkerställa att EU har kontroll över den yttre gränsen. Det är en förutsättning för att den fria rörligheten inom Schengenområdet ska fungera. Trots utmaningarna går det ändå sakta i rätt riktning. EU gör redan stor nytta i arbetet mot människosmuggling, och medlemsländerna arbetar för att snabbt enas om ett nytt asylsystem. För regeringen är det viktigt att ett sådant system ger en jämnare fördelning av personer som söker skydd i EU och att fler lagliga vägar till skydd i EU skapas. Vi måste dessutom se till att asylprövningar sker rättssäkert och att de som får avslag återvänder på ett väl fungerande sätt. Vi vet att mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer utmanas runt om i världen. Dessa grundläggande värderingar kan inte tas för givna. De måste ständigt försvaras och främjas, såväl internt i medlemsstaterna som i EU:s externa relationer. aggression gentemot och de fruktansvärda terroristattentaten visar på behovet av ett starkare och mer samlat EU-agerande. Vi måste bygga vår säkerhet tillsammans med andra, och där är EU viktigare . Med genomförandet av EU:s globala strategi kommer EU att utveckla en gemensam säkerhets- och försvarspolitik som omfattar en effektiv civil och militär krishanteringsförmåga. EU:s förmåga att hantera både extern och intern säkerhet är avgörande för en bibehållen säkerhetsordning i . Jag har berättat om regeringens prioriteringar för arbetet med EU . Låt mig nu säga några ord om EU:s framtid. presenterade en vitbok om framtid. I rapporten finns inga skarpa slutsatser utan scenarier som syftar till att belysa konsekvenserna av olika vägval för hur EU ska utvecklas . Ett antal tankepapper för centrala politikområden ska presenteras under de kommande månaderna. Syftet med dessa ska vara att stimulera diskussionen genom att presentera alternativa utvecklingar utan att dra färdiga slutsatser. Diskussionen om EU:s framtid är både viktig och välkommen. Tillsammans måste vi analysera vilka konsekvenserna av de olika vägvalen för både EU och är. Här måste vi få till en bred diskussion som kan skapa förutsättningar för en samsyn. Här har en väldigt stor roll att spela. Jag är glad över att kommissionen försöker stärka delaktigheten i utformningen av EU:s framtid. Arbetet med ökad delaktighet i EU-arbetet ligger mig faktiskt väldigt varmt om hjärtat. Genom det som vi kallar för EU-handslag för ökad delaktighet med olika aktörer och parter försöker jag stärka kunskapen och stimulera till diskussion i olika EU-frågor. genomförde jag ett första sådant EU-handslag för ökad delaktighet med arbetsmarknadens parter. För genomförde jag ett nytt EU-handslag i med de norra länen. kommer jag att genomföra flera handslag, för jag tror faktiskt att vi kan göra skillnad och att vi behöver göra skillnad. Som en del av delaktighetsarbetet har regeringen åtagit sig att genomföra EU-sakråd. har två genomförts. Med anledning av kommissionens vitbok kommer jag att kalla till ett nytt EU-sakråd med fokus på EU:s framtid. Jag kan säga att många av delaktighetsdelarna kommer från den utredning som ledamot initierade när hon var EU- och demokratiminister. Jag måste säga någonting om brexit. Det är ändå en stor fråga: den kommande skilsmässan mellan och EU. Det är viktigt att vi som är kvarvarande medlemmar i håller ihop och att vi kan få ett välfungerande frihandelsavtal med . Regeringens prioritering är att upprätthålla goda relation till , och vi ska göra allt vi kan för att förhandlingarna ska bli så konstruktiva som möjligt. Jag har träffat den brittiske ministern med ansvar för brexit, , . Vi har haft bra samtal. vet vi att beslut att lämna unionen kommer att få konsekvenser för oss svenskar men framför allt för britterna själva. Vi har möjlighet att bidra konstruktivt, och det kommer vi att göra. Med de orden vill jag tacka så mycket för mig. Jag ser fram emot en konstruktiv och energirik diskussion. 32 (KD) replik: Jag tycker att det var bra. Jag tror att vi i stora delar har en liknande syn i EU och på prioriteringarna när det gäller jobb och tillväxt, energi och miljö, solidarisk flyktingpolitik och säker omvärld – jag tror att det var det ministern nämnde. Jag tycker att det är bra frågeställningar som vi absolut måste ha i fokus. Jag tycker också att vi ska ha sjysta villkor på arbetsmarknaden. Det är någonting som EU naturligtvis ska uppmuntra. Vi har, tycker jag, ganska många lagstiftningar och direktiv på det området. Social utveckling är viktig i våra medlemsländer för att alla ska hänga med – alla ska få en chans till utveckling och välfärd. Men så nämner statsrådet mötet i . ska då stå värd för ett om rättvisa jobb och tillväxt. Det har rått lite oklarheter kring en fråga som vi först har förhandlat om i arbetsmarknadsutskottet. Det gäller den sociala pelaren, som vi tycker är alldeles för detaljerad. Vi tycker inte att EU ska gå in och tala om exakt när någon ska ha en jobbcoach och så vidare. Det är någonting som varje land själv måste fatta beslut om. Vi ska ha regelverk som säger att man inte får ha lönedumpning och så vidare. Jag har då en fråga. Statsministern sa i går att han inte driver det här, men arbetsmarknaden driver detta. undrar jag bara: Vad säger ?