prot · H40976 · 2017-03-01 00:00:00 — Det fjärde målet är en stärkt roll för EU i världen och ökat internationellt samarbete. Ett enigt utskott välkomnar dessa strategiska huvudmål. betonar utskottet vikten av att strategin konkretiseras och att de prioriteringar som görs under varje strategiskt mål genomförs. Tiden medger inte att jag detaljerat går igenom de olika åtgärderna, men låt mig kortfattat belysa några frågor som vi i utskottet har tyckt varit särskilt viktiga att lyfta fram i debatten. För det första är det så att forskning om rymden ger ökad kunskap om människans existens och om synen på oss själva och vårt ursprung. Den ger perspektiv på tid och historia. Detta är ett bildningsperspektiv, skulle jag vilja säga, som kan vidga gränserna för våra befintliga kunskaper och väcka idéer som ger upphov till såväl naturvetenskaplig som humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning och teknisk utveckling. Rymdforskning och rymdverksamhet är av vital betydelse för samhället, till exempel för navigation, banktjänster, väderprognoser, telekommunikation och miljö- och klimatövervakning. Därför kan rymdsektorn ge oss viktiga bidrag för att möta globala och samhälleliga utmaningar. Exempelvis kan jordobservationsprogrammet bidra till uppföljningen av FN:s mål för en hållbar utveckling liksom till EU:s klimatmål och miljömål. För det andra instämmer utbildningsutskottet i näringsutskottets utlåtande och i kommissionens bedömning att åtgärder behövs för att skapa en mer innovativ rymdsektor för att kunna bidra till ekonomisk tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning inom hela EU. är en ledande rymdnation, och ska fortsätta att vara en ledande rymdnation. Svenska företag har en lång tradition inom rymdsektorn och ligger i framkant. Mot bakgrund av den unika facilitet som rymdbasen utgör är det viktigt att rymdstrategin är öppen för möjligheten att etablera flera europeiska rymdhamnar för raketuppskjutning av satelliter. I likhet med vill jag särskilt påtala vikten av att bevaka skyddet för den personliga integriteten i arbetet med att förverkliga rymdstrategin. Det är en viktig uppgift att bevaka integriteten för varje människa. Slutligen vill jag hänvisa till försvarsutskottets påpekande om de nya hot som finns inom rymdområdet, såsom it-hot, mängden rymdskrot och andra säkerhetsrelaterade hot. Därför är det synnerligen viktigt att skapa synergier mellan civila och försvarsrelaterade tillämpningar för att tillgodose medlemsstaternas och unionens säkerhetsbehov. Vi måste öka förståelsen för rymdverksamhet och rymdforskning. Jag fick som fyraåring en första känsla för detta, och den har växt sig starkare . säger jag med emfas att det är viktigt med rymdforskning och rymdverksamhet. Rymdfrågor är inte bara förbehållna en exklusiv skara. Rymdverksamhet och rymdforskning har relevans för hela samhället. Jag yrkar därför bifall till utskottets förslag. 170 (M): För sedan skrev att amerikanska och europeiska forskare har funnit inte mindre än sju nya planeter, och man tror att de har förutsättningar att hysa liv. Det är ju inte första gången under århundradenas lopp som sådana fantasieggande hypoteser presenteras. Men är det till och med så att den amerikanska rymdorganisationen och deras tidigare chefsforskare uttalar att vi kommer att ha hittat tecken på liv och att vi inom 20–kommer att ha definitiva bevis på det hela – hisnande uttalanden från en sådan organisation, inte minst eftersom det rör dessa eviga och existentiella frågor. Ju mer kunskap vi skaffar oss om rymden, desto mer nytta får vi av den. Forskning och innovationer i rymdteknik har möjliggjort användningsområden som för bara måste ha tett sig som ren science fiction. Vem kunde då tro att vi skulle ha traktorer som avpassar sin gödselspridning med hjälp av satelliter eller bussar som kan ”prata” med varandra? Vem kunde tro att vi nu skulle kunna navigera till de mest okända platser på jordklotet utan hjälp av en tryckt karta? Och vem kunde tro att turister från höga nord skulle kunna ta ut pengar genom ett hål i väggen när de befinner sig i ? har vi dessutom funnit många fler användningsområden. Till exempel har rymdtekniken gett oss möjlighet att diagnostisera grå starr i ett tidigare skede, och läkare kan varna för stroke och kärlförträngningar tidigare än förut tack vare rymdtekniken. Vi kan också hålla koll på isar som vi kan övervaka en förhatlig algblomning eller oljeutsläpp i . Det är utan tvivel så, precis som min kollega har gett exempel på, att rymden och rymdtekniken gör livet på jorden hållbarare, enklare och mer upplyst. Mycket av detta har skett tack vare en etablerad öppenhet i en internationell forskning parat med innovativa ingenjörer och entreprenörer som har sett möjligheter. Men har det saknats en strukturerad strategi som på ett bättre sätt kan hjälpa oss att möta framtida samhällsutmaningar och som kan vara ett stödjande verktyg för att följa utvecklingen av desamma. Min kollega nämnde exemplet jordobservationsprogrammet , som ger en möjlighet att till exempel följa upp målen för FN:s hållbarhetsarbete. Det har vi tidigare saknat. Den europeiska rymdstrategi som kommissionen har tagit fram är därför relevant och viktig. Den är dessutom intressant eftersom den spänner över flera områden, alltifrån klimat och viss säkerhetspolitik till möjligheten att kommersialisera innovationer – att gå från rymdteknik till att hitta nya innovativa produkter. På det sistnämnda området finns det säkerligen fortsatt stor potential. Då tycker jag att det är intressant att EU ser att vi har en viktig roll att spela där, inte bara de stora aktörerna i världen. Vi moderater hade gärna sett att regeringen hade varit lika framsynt och strategisk som kommissionen när det gäller att arbeta och samla för att hitta den svenska rymdstrategin. Alliansregeringen förberedde detta och tillsatte en utredning. Den presenterades och remissbehandlades därefter, men sedan tog det stopp. Någon proposition har inte presenterats och finns heller inte med i den propositionsförteckning som löper . Det är ju den förteckning som regeringen själv har förelagt . Rymdministern har svarat på en skriftlig fråga från undertecknad, och det skingrar heller inte molnen. Jag ställde frågan och fick svaret från ministern: ”Regeringen avser sedan återkomma i särskild ordning till frågan om en eventuell nationell rymdstrategi.” hör jag att har förhoppningen att frågan fortsatt bereds, och det är också vad som står i vårt betänkande. Men detta är alltså vad den så kallade rymdministern själv uttalade, och det känns inte bra. Självklart hade det varit en styrka för att ha en egen formulerad strategi på plats när vi nu engageras i den europeiska. Samtliga allianspartier har därför i samband med forskningspropositionen yrkat på att en svensk rymdstrategi ska presenteras . Vi hoppas och förväntar oss att vi kommer att få regeringspartiernas stöd för detta, inte minst eftersom vi glädjande nog har kunnat samla alla partier i utbildningsutskottet och är överens om vikten av att det finns en europeisk strategi, alltså den som vi diskuterar och som kommissionen har utarbetat. Vi är överens om de strategiska mål som presenterats. Vi tycker att det är bra att man möjliggör för att kunna komma i fråga för uppskjutning av minisatelliter, att den personliga integriteten måste värnas, att EU och ska samverka bättre och att budgetrestriktivitet ska råda. För tydlighets skull vill jag också nämna att satelliten , som bland annat föreslås förse myndigheter med, som man uttrycker det, motståndskraftiga satellitkommunikationstjänster för säkerhetsändamål, finns nämnd i den europeiska rymdstrategin. Men den har inte specifikt behandlats i utskottet. Regeringen har heller inte presenterat någon ståndpunkt om den. Det är olyckligt eftersom det finns vissa som menar att Govsatcom kan vara ett av de första initiativen som sedan ska implementeras i rymdstrategin. Men den frågan har som sagt vi moderater inte kunnat ta ställning till . Avslutningsvis, fru talman, vill jag än en gång poängtera att vi moderater anser att rymdforskningen är viktig för , eftersom den har stark koppling till samhällsutmaningarna såväl nationellt som internationellt. Precis som kommissionen tror vi att det finns stora möjligheter att vidareutveckla och kommersialisera mer av datanedtagning och också att få fram andra former av rymdtjänster, vilket framför allt kommer att gynna små och medelstora företag. Med hänvisning till regeringens skrivningar i forsknings- och innovationspropositionen, som vi kommer att debattera här , anser att regeringen tyvärr inte ger den svenska rymdverksamheten det lyft som den förtjänar. Det är också därför budgetförslag innebär en satsning på 30 miljoner medan regeringen lägger . Gott att EU nu visar vägen, per aspera ad astra. Jag yrkar bifall till förslaget till beslut. 171 (S) replik: Vi är på det hela taget överens i den här frågan. Det som har talat om här när det gäller en rymdstrategi för är vi rörande eniga om. nämnde väldigt många exempel på den betydelse rymdforskning och rymdverksamhet har haft i vårt samhälle, och på den punkten är vi eniga. Det blir ändå lite konstigt när sedan inte kan underlåta att rikta nålstick mot regeringen. Det här är ju en fråga som handlar om rymdstrategin för . Vi diskuterar inte en rymdstrategi för . Ändå måste ta upp den frågan. Jag kan lugna med att regeringen kommer att återkomma i frågan under innevarande år. Regeringen har varit mycket engagerad i frågan om att forma en rymdstrategi för . Vi har fått dokumentation på det och har haft överläggningar i utskottet med regeringens företrädare. Det har varit ett stort engagemang i den just för rymdens, rymdforskningens och rymdverksamhetens betydelse. Det är ganska märkligt att representerade en regering som inte själv lyckades få fram någon rymdstrategi. Ni hade på er. Ni förmådde att starta en utredning som vi har fått ta över. Regeringen har sagt att man ska återkomma i frågan under detta år, så på den punkten är ju den nuvarande regeringen mer snabbfotad än den borgerliga regeringen, som inte lyckades . Då är min fråga: Varför tog inte dåvarande regering fram en rymdstrategi när man hade chansen? 172 (M) replik: Tack, , för frågorna! Jag vill förklara varför jag passade på att lyfta fram avsaknaden av den svenska rymdstrategin. Det handlar om att betänkandet, även om rubriken är En europeisk rymdstrategi, innehåller flera rubriker som talar om den svenska rymdverksamheten. Den beskriver hur läget ser ut i , hur mycket som satsas och hur många årstjänster som engagerar olika anställda. Därför är det av högsta relevans att vi också kan beröra den svenska rymdstrategin – eller snarare avsaknaden av en svensk rymdstrategi. Precis som jag sa tidigare är jag glad över att vi kan visa på en enighet i utbildningsutskottet. Det är en styrka att vi kan visa att vi är överens i dessa frågor och att vi har en tro på rymdverksamheten och . säger att regeringen visar ett stort engagemang på den europeiska nivån. Ja, det är mycket möjligt. Jag såg ett klipp på Twitter i går där rymdministern bakade rymdsemlor. Det är också ett engagemang som heter duga. Men jag hade varit mer betjänt av att tog sig an den strategiska planen. Vi kan diskutera varför inte mer kom till stånd under alliansregeringen, men det viktiga var att vi tog steg mot att närma oss det hela och tillsatte en utredning. har det dock varit tyst. 173 (S) replik: Det besvärande fenomenet att vi hade en borgerlig regering som inte själv mäktade med att få fram en rymdstrategi kvarstår. Det finns nu en utredning, och ministern har sagt att frågan är under beredning och kommer att återkomma till bord . Vi kan väl spara diskussionen tills vi kommer fram till det datum då vi ska debattera det svenska engagemanget i frågan. I de handlingar som vi har fått när vi har berett rymdstrategin för ser vi att regeringen på många punkter har varit engagerad och har lyft många viktiga perspektiv i frågan för att det ska bli en bra europeisk rymdstrategi. Det har även bekräftats när vi har träffat ministern och statssekreteraren. Vi är överens om att frågan är viktig, och vi måste hjälpas åt så att ännu fler ser vikten av rymdverksamhet och rymdforskning. Det är inte bara en exklusiv skara som tycker att detta är intressant, och detta är inte bara något för vissa tekniknördar. Det här berör oss alla och hela vårt liv. Därför är rymdverksamheten och rymdforskningen väldigt viktig. På denna punkt är vi överens, och vi kan jobba mot samma mål. Det kom dock inte någon rymdstrategi under den borgerliga regeringens . 174 (M) replik: Låt mig korrigera . Att utredningen tillsattes och att den rymdstrategi som vi ännu inte har fått ändå har påbörjats emanerar från ett underifrånperspektiv. Flera olika rymdaktörer gick samman och framhöll vilka fördelar vi får från rymden. Utifrån detta perspektiv tillsattes sedan en utredning under alliansregeringen. Detta var inget som låg på bordet och skulle sjösättas från den tidigare socialdemokratiska regeringen, utan det är något som har vaskats fram . Det låg inte ens på bordet . Det har i stället vuxit fram. Det viktiga är att det nu finns på pränt och att utredningen har gått hela vägen – vi i utbildningsutskottet har fått en dragning av den av . Därför måste man fortsätta med arbetet. När jag ställde en fråga till rymdminister fick jag svaret att en eventuell rymdstrategi ska komma. Jag har ställt frågan , men jag kommer inte att få svar och besked förrän . Därför vet jag inte hur landet ligger. Det var som sagt ett underifrånperspektiv som gjorde att detta kom på plats, att utredningen kom till och att det finns ett engagemang för frågorna. Jag delar uppfattning att vi absolut ska visa på fördelarna och de nya perspektiv som rymdtekniken ger. Det visar de exempel som jag tidigare talade om, som att man kan diagnostisera grå starr tidigare och se blodkärls eventuella förkalkning. Vi har även precisionsjordbruket som ger helt andra miljöfördelar. Detta ska vi tillsammans jobba för. 175 (C): Vi debatterar just nu . Jag tycker att tidigare talare på ett klokt sätt har lyft detta och de strategiska mål som pekas ut i . Det går i helt rätt riktning, och vi har ett enigt utskott vad gäller förslag. Det handlar om att optimera samhällsnyttan, stärka den europeiska rymdindustrin, stärka autonomi och självständighet i rymden och stärka roll som global aktör. Detta är oerhört viktigt. Jag tänkte även lyfta upp några saker som finns i periferin. Vad innebär egentligen en europeisk rymdstrategi för ? Vad innebär rymdpolitik för vanliga människor? Jo, det innebär bland annat arbetstillfällen. I är ungefär 12 000 personer anställda i rymd- och flygindustrin. 4 000 av dem är verksamma i . Om man ser på bara själva rymdindustrin är 1 300 personer verksamma. Det skapar alltså jobb och tillväxt. Det skapar dessutom ny teknik som inte bara är användbar inom rymdsektorn utan även i andra branscher. Det har tidigare kommit kloka exempel på hur det kan bidra till ny teknik i våra telefoner eller till att skogsbruket kan bli mer effektivt framöver. Det är viktigt att lyfta fram den tekniska utvecklingen och vad det faktiskt ger, inte bara för rymdindustrin i sig utan för många andra närliggande branscher. Det handlar både om funktioner som vi kan använda och om att andra företag kan använda detta i sina produkter. Vi har exempelvis flygindustrin som är närliggande. Under förra mandatperioden, när Alliansen regerade, kom det en riksrevisionsrapport som var extremt kritisk till den svenska rymdpolitiken. Det talades om dålig styrning och om att rymden inte utnyttjades som strategisk tillgång. Dessutom sas det att en del ekonomiska aspekter inte följdes upp. Av detta skäl tillsatte regeringen en utredning om en nationell rymdstrategi, vilken efterfrågades mycket av branschen själv. Man ville veta vad avsikten var med den svenska rymdpolitiken – detta för att skapa förutsättningar för att kunna utveckla nya produkter och ny verksamhet men också för att skapa bättre förutsättningar för de företag som är verksamma där . Utredningen presenterades , och har det fortfarande inte kommit någon proposition från regeringen, trots att den har gått ut på remiss. Samtliga i rymdbranschen är intresserade av att få till en rymdstrategi. I stället flyttas fokus till att vi debatterar om huruvida vi ska ha en svensk rymdstrategi eller inte och om vi kan förvänta oss att det kommer ett förslag från regeringen. Det underlag som utredningen utgör är ett bra diskussionsunderlag för vad en sådan strategi skulle kunna innehålla. Men då krävs det att regeringen presenterar ett förslag vad avser . Det hade även varit väldigt bra att ha en svensk rymdstrategi på plats när vi diskuterade hur vi ska arbeta i med en rymdstrategi. Det påverkar som sagt människor både vad gäller jobb och med ny teknik och nya innovationer. Jag vill även passa på att lyfta fram det närliggande faktumet att EU och inte kunde landa i en gemensam rymdstrategi. Mycket av det rymdarbete som gör som global aktör sker via samarbetet med . var den på plats och diskuterade Esas framtid och framtida investeringar i rymdsektorn. Olyckligtvis minskade sin ambition, vilket skapade en del diskussioner om påverkan på jobb i , bland annat i . Detta ger otydlighet. Medan de flesta länder behöll sin nivå och investerade eller ökade sin nivå valde att minska sina satsningar inom , vilket är olyckligt. Det påverkar den svenska industrin om vi väljer att prioritera ned det internationella samarbetet. Min förhoppning är att den europeiska rymdstrategi för EU som vi diskuterar kan skapa bättre förutsättningar för de svenska företagen och de svenska industrierna, så att det kan skapas fler jobb och komma fram nya produkter och nya innovationer som kommer fler människor till nytta. Detta kan bidra till den svenska rymdindustrin. Men då behövs det också en svensk nationell rymdstrategi. Jag förväntar mig att regeringen kommer att återkomma till det. Förhoppningsvis kan Alliansens yrkande när det gäller forskningspropositionen bifallas; vi vill att regeringen skyndsamt ska ta fram en nationell rymdstrategi. 176 (S) replik: Vi ska diskutera en rymdstrategi för , inte svenska förhållanden. Ändå kan inte heller avhålla sig från att kritisera regeringen för olika rymdställningstaganden. Det är inte riktigt sant att drar ned på ambitionen i . Det där var att slira på sanningen. Det är till och med så att i forskningspropositionen ökar anslaget till Rymdstyrelsen med 40 miljoner . Den problematik som antyder när det gäller handlar om hur Rymdstyrelsen ska hantera de pengarna. Kostnaderna ökar på många områden, så även vad gäller just den verksamhet som nog syftar på, där det rör sig om att utrusta satelliter med komponenter och där svenska företag är inblandade. Det är dock så att satsar mer pengar på Rymdstyrelsen. Rymdstyrelsen är sedan med och tar beslut om hur pengarna ska användas. Det får inte vara så att alla pengar äts upp av en enda åtgärd, så att annan rymdforskning kommer i bakhasorna. vill satsa, men det är också viktigt att vi har en myndighet – Rymdstyrelsen i det här fallet – som försöker navigera och lägga pengarna så att de kommer fler till del och inte bara hamnar hos en aktör. 177 (C) replik: Det är glädjande att vill att vi ska ha ett fokus i vår rymdpolitik. Då borde vi se till att vi får till en nationell rymdstrategi, så att det blir lättare för Rymdstyrelsen att navigera sig fram. Det skulle kunna underlättas med en rymdstrategi, där vi vet vad vi ska fokusera på och inte. Det är klart att frågan om har flera dimensioner. En del i anslagen handlar också om valutakursförändringar, som självklart har påverkat det svenska deltagandet. Men har också minskat sina ambitioner när det gäller både de obligatoriska och de frivilliga programmen. Detta påverkar människor, och det påverkar jobb. I kunde man läsa om hur ett av de stora företagen där riskerade att förlora arbetstillfällen på grund av hur det svenska deltagandet i den europeiska rymdpolitiken sköttes. Jag är inte riktigt med på varför försvarar att regeringen inte har presenterat en nationell rymdstrategi. Det har ju gått . Har man suttit i regeringsställning under går det inte längre att skylla på någon annan. Man har ett eget ansvar för att ta fram en politik som man själv tror på. Vill man ha tydliga spelregler för rymdindustrin måste man också lägga fram förslag om det. Jag tror att utgångspunkten i den utredning som har presenterats när det gäller en rymdstrategi är en bra grund. Jag förväntar mig att regeringen snart presenterar ett förslag till svensk rymdstrategi. Det vore väldigt bra att ha en sådan när vi diskuterar både europeisk rymdpolitik och förutsättningarna för svensk rymdpolitik framöver. 178 (S) replik: vann de borgerliga makten i . Mot slutet av de här åtta åren tog man beslut om att starta en utredning om en rymdstrategi. Men det här med en rymdstrategi var känt . Känslan var nästan att man tyckte ”ojoj, nu måste vi göra någonting” och tillsatte en utredning. lyckades inte den borgerliga regeringen få fram en rymdstrategi. Man lyckades bara starta en utredning mot slutet. Den har vi nu fått ärva. – det kommer då att ha gått två – återkommer regeringen i frågan. Vi får då anledning att diskutera engagemang och hur ska tänka kring rymdfrågor. Det är ganska bra att få diskutera den här frågan i EU. Helst skulle vi vilja ha en gemensam strategi mellan EU och . Det gick tyvärr inte, men vi har i alla fall diskuterat tillsammans vad vi ska göra. Det här är ju en internationell fråga. Det gäller inte bara , utan det handlar också om hur vi kan samarbeta med andra länder, för detta är en kostsam sak. har varit engagerat i att ta fram rymdstrategin för , och det är ganska bra, för med det engagemanget kan man även hantera rymdfrågor och rymdforskning i . Det är en viktig prioritering. Jag vill också säga att Rymdstyrelsen får mer pengar för att satsa på rymdforskning. Det är framför allt rymdforskning och utveckling av rymdverksamhet som är det viktiga. Man ska också ha respekt för att styrelsen gör sina prioriteringar av var man ska lägga de resurser som man får. 179 (C) replik: Jag vill egentligen inte återupprepa mig, men den socialdemokratiskt ledda regeringen har styrt . Under har man haft tillgång till en utredning när det gäller en nationell rymdstrategi. Att prata om vad som skedde i rymdpolitiken under Alliansens tid är att skjuta över problemet. Jag trodde mig veta att är en person som tar ansvar för det som regeringen nu gör och har ansvar för, och det som den har ansvar för är ju att presentera sin rymdpolitik. har vi inte sett någonting kommande där. Det är klart att det hade varit tacknämligt för den svenska rymdindustrin och de företag som är verksamma där att veta vad vill och vad svensk politik vill med rymden. Men det hade också varit en bra grund inför det arbete med en europeisk rymdpolitik som vi debatterat att veta vad det är vill och på vilket sätt vi vill kroka arm för att få en bättre europeisk rymdpolitik. Då vore en nationell rymdstrategi viktig. Under Alliansens tid kom det en riksrevisionsrapport som var väldigt kritisk mot styrningen av rymdpolitiken. Alliansen reagerade relativt snabbt och tillsatte en utredning, som har legat i träda sedan den rödgröna regeringen tillträdde. Men det är också viktigt att poängtera att det även handlar om arbetstillfällen, vilket jag tycker glöms från och till. Det handlar inte bara om forskning, utan även om andra företag som är verksamma inom rymdbranschen och som också är beroende. De är särskilt beroende av den internationella rymdpolitiken. Ett svenskt deltagande där stärker dessa företag, men också deras kringliggande verksamheter; teknik som kommer fram i rymdverksamheterna är ofta användbar även inom annan industri. Därför hoppas jag verkligen att och den rödgröna regeringen ser till att presentera en svensk rymdstrategi . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .)