prot · H40973 · 2017-02-23 00:00:00 — Vid mötet framkom att de ensamkommande barn som har tagit sina liv, som har stor risk för suicid eller som har allvarligt självskadebeteende inte har fått eller får lika bra stöd och hjälp som andra barn med liknande behov. Det finns brister. Myndigheterna redovisade ett antal åtgärder som vidtas för att kartlägga vilka behov som finns och vilken hjälp som ges. Min fråga till statsrådet är: Vad gör regeringen , akut, för att minska risken för att ytterligare barn ska ta sina liv och för att hjälpa de barn som mår allvarligt psykiskt dåligt? 39 Statsrådet (S): Tack för frågan, ! Det här är ett allvarligt problem. Jag tror att alla vi här i kammaren kan åtminstone försöka föreställa oss hur det är att vara 16, 17 eller och komma till ett nytt land väldigt långt hemifrån och gå en osäker framtid till mötes. Det är klart att det gör att risken för att hamna i psykisk ohälsa och att må riktigt dåligt ökar. Det är med den utgångspunkten vi nu måste se över vilka åtgärder samhället ska vidta för att hjälpa dessa barn. Vi hade ett möte då vi hade kallat samman representanter för både civilsamhället och myndigheterna. En sak som kom fram där och som vi nu tar fasta på är att stärka de vuxna som befinner sig runt de här barnen. Det handlar om bättre kunskap och bättre verktyg för att kunna möta den psykiska ohälsan och hjälpa barnen. 40 (KD): Det är viktigt. Varje liten insats som görs och varje stöd som ges till dem som finns runt omkring är viktigt. Men jag finner ändå en oro för att det inte riktigt finns en tillräcklig krismedvetenhet om hur akut behovet är. På lång sikt kan vi göra ytterligare saker för att förstärka detta, men vad görs nu akut från regeringen? Det finns en överhängande risk för de här barnen som går då vi inte når dem tillräckligt med den hjälp och det stöd de behöver. 41 Statsrådet (S): Jag tycker nog ändå att vi har en stark krismedvetenhet, och det är därför regeringen har agerat så snabbt och resolut med att samla de berörda aktörerna, få upp eventuella förslag på bordet och sedan börja verkställa dem. Mycket av det arbete som behöver göras ligger på kommuner och landsting. Jag är glad över att SKL själva har pekat på uppgifter man kan ta på sig, till exempel bättre utbildning och bättre stöd till dem som arbetar och befinner sig närmast de här barnen. SKL har ett bra track record på hur man har jobbat , och jag tror att man kan göra samma sak igen. Självmord bland ensamkommande flyktingbarn 42 (V): Min fråga går till vice statsminister . Vi kan kalla honom . Han älskade att rita och måla och att spela fotboll. tog han sitt liv. är tyvärr inte ensam; sex barn har tagit sitt liv . Det är sex barn som kämpade med matteläxan, var kära och funderade . När regeringen införde den tillfälliga lagen sa man att lagen skulle få färre människor i behov av skydd att söka sig hit. Familjesplittring, tillfälliga uppehållstillstånd och slopad skyddsgrund för humanitära skäl skulle verka avskräckande. Men saken är den att det även sätter skräck i människor som är här. Det påverkar deras liv. Det är det vi ser hos ensamkommande – konsekvensen av politiska beslut. Därför undrar jag hur vice statsminister ser på regeringens ansvar för barn som . 43 Statsrådet (MP): Tack, , för att också du uppmärksammar en viktig fråga och en tragedi som pågår i vårt land just nu med många ensamkommande flyktingbarn som mår väldigt dåligt! Regeringen fattade beslut om den tillfälliga lagen därför att vi ser att vi måste ha en situation där vi kan ta emot dem som är i behov av asyl, och då måste vi kunna göra en rättssäker prövning av alla dem som kommer. Det blev en situation där handläggningstiderna blev oerhört långa för , och det fanns ingen förberedelse för detta. Det viktiga nu är att vi värnar ett system där de som har asylskäl ska kunna få sina ansökningar behandlade, bli omhändertagna inom rimlig tid och få den asyl som man har rätt till om man flyr. Det har blivit många människor som har hamnat i kläm , och min kollega har just redogjort för vad vi gör när det gäller detta. 44 (V): Det är bra och välbehövligt att regeringen gör en del saker och sätter lite plåster på såren. Men jag träffar lärare, socialsekreterare och andra människor som är i nära kontakt med ensamkommande. Jag ska träffa . Alla säger samma sak: Det är den tillfälliga lagen som måste ändras. Det hjälper inte att sätta plåster på såren. Frågan är: När kommer regeringen att förstå att det är just den tillfälliga lagen, återtagandeavtalet med och att stoppa utvisningarna som det handlar om? 45 Statsrådet (MP): Jag tror att det är oerhört viktigt att vi har en rättssäker prövning för dem som söker asyl i . Talartiden tillät inte det jag försökte att säga tidigare, men jag vill framhålla att och har bjudit in myndigheter och organisationer för att diskutera vad regeringen kan göra för att stärka kommuners och landstings arbete med psykisk ohälsa i denna grupp. Naturligtvis är varje fall av psykisk ohälsa och ångest ett misslyckande, men vi måste också värna asylrätten. Och den här regeringen gör det. 46 (C): Jag vill ställa min fråga till högskoleminister . I går öppnade anmälan till sommarkurser i . Trots stor efterfrågan är 2017 inget undantag. Antalet sommarkurser fortsätter att minska i . Bara under den rödgröna regeringens tid har antalet sommarkurser minskat med , från omkring 400 till omkring 330. Det är det antal sommarkurser som erbjuds . Det är olyckligt, framför allt därför att det skapar undanträngningseffekter på arbetsmarknaden. Men det förlänger också studenters utbildningstid. I valrörelsen lovade det blivande regeringspartiet att man skulle starta stort på just sommarkurser. Men när man har kommit i regeringsställning lyser uppfyllandet av löftena med sin frånvaro. I den senaste budgeten nämner man inte ens sommarkurser med ett ord. Min fråga till statsrådet är därför: Tycker inte ministern att sommarkurser är viktiga längre, och varför ser vi inga reformer på området? 47 Statsrådet (S): Tack, , för en angelägen fråga! Det gäller inte bara sommarkurser, utan också enstaka kurser och fristående kurser har minskat i antal av år. Det finns tydliga kopplingar till det resurs- och styrsystem som vi har och som högskolan har haft . Den förra regeringen gjorde ingenting åt detta. har vi aviserat att det blir en utredning för att få ett mer tidsenligt resurssystem som gör det möjligt att läsa flexibelt. Det gäller såväl sommarkurser som att få till ett livslångt lärande där man kan läsa också senare i livet, till exempel genom fristående kurser. 48 (C): Min fråga gällde inte vad den förra regeringen inte gjorde utan vad den här regeringen ämnar göra. Det är välkommet med en utredning när det gäller resursfördelningssystemet, men det hjälper inte dem som vill läsa sommarkurser nu eller dem som vill läsa sin utbildning snabbare. I valrörelsen var Socialdemokraterna väldigt tydliga med att man ville möjliggöra fler sommarkurser. Men trots att man nu har styrt i regeringsställning under fortsätter antalet sommarkurser att minska. Kan vi förvänta oss att regeringen gör någonting innan utredningen om resursfördelningssystemet kommer, eller får studenterna vänta till dess? 49 Statsrådet (S): Det skulle ta att rabbla upp allt som den förra regeringen inte gjorde på mitt område. Därför säger jag att det vi gör är att vi bygger ut med 18 000 nya högskoleplatser. Det ger en möjlighet för våra högskolor och universitet att erbjuda både fler sommarkurser och fler fristående kurser. 50 (L): Min fråga går till folkhälsominister . kan anställda i få friskvårdsbidrag för att spela ishockey, gå på gym, curla, bada örtbad och bedriva andra hälsosamma aktiviteter – men inte för att rida. sa ja till att göra ridning avdragsgillt som friskvård. Men beslutet skickades av något skäl aldrig till , och reglerna har inte ändrats. Inför valet sa alla partier utom ja till ridning som friskvård. Regeringen har lovat en beredning , men tycks frågan åter sitta fast någonstans på vägen. Min fråga är helt enkelt: Vad händer i denna viktiga fråga? 51 Statsrådet (S): Precis som säger är detta en viktig fråga. Det är oerhört många, hundratusentals människor, som rider och som gör det . Det är märkligt att detta inte ingår i friskvårdsavdraget. Både jag och finansministern har sagt just det som påpekar: Detta behöver utredas, och vi behöver förmodligen se över hela avdragsrätten när det gäller friskvård. besked gäller, det vill säga att det ska ske . Tyvärr kan jag inte vara mer precis än så här . 52 (L): Tack, folkhälsoministern, för svaret! Ja, ridsporten har också en närliggande och viktig funktion, nämligen som rehabilitering och habilitering för personer som vill komma tillbaka efter skador eller sjukdomstillstånd och för personer med funktionsnedsättningar. Att göra ridsporten till friskvård skulle även stärka denna del. Sannolikt skulle utbudet och möjligheten att kunna ta del av detta öka för många. Avser ministern att bredda friskvårdssatsningen till även dessa personer? 53 Statsrådet (S): Jag hoppas som sagt att en utredning kan ge svar på fler frågor än bara huruvida ridning ska ingå i avdragsrätten eller inte. Staten lägger ned ganska mycket pengar på friskvård via denna avdragsrätt. Dessa borde förmodligen kunna användas på ett mycket bättre sätt. Situationen för färdigbehandlade patienter 54 (S): Även jag har en fråga till statsrådet . Allt som oftast hör vi talas om överbeläggningar på sjukhusen runt om i landet. beror det på att patienter ligger kvar efter att de har fått den sjukvård som de behöver på sjukhuset. Det beror i sin tur ofta på att de insatser av vård och omsorg som man behöver från kommunen inte riktigt finns på plats. Som vi alla känner till är det inte så hälsosamt att ligga på sjukhus. Man får inte alla gånger den vård och omsorg och de insatser som man behöver. Det kan till och med vara riskfyllt. Dessutom skapar det överbeläggningar och staser, och det är svårt att komma in på akuten. Det handlar om gamla och sköra människor. Vi vet att man i snitt får vänta på att få komma hem sedan man har blivit färdigbehandlad. Min fråga till statsrådet är: Vad gör regeringen för att förbättra vården och omhändertagandet för dessa patienter som bedöms vara utskrivningsklara? 55 Statsrådet (S): Detta är en väldigt angelägen fråga eftersom det, precis som påpekar, innebär en stor risk för den enskilda patienten att ligga kvar på sjukhus onödigt . Det innebär också att man tar upp en vårdplats som skulle kunna gå till någon annan. Konsekvensen av detta har vi bland annat sett på landets akutmottagningar, där patienter har tvingats ligga kvar i stället för att komma till rätt vårdavdelning. Det har skett på grund av att platsen upptas av en färdigbehandlad patient. Regeringen har presenterat ett lagförslag som sätter större press på kommunerna och landstingen att komma överens om dessa patienter. I korthet går det ut på att redan när en patient skrivs in ska vården skicka ett meddelande till berörda aktörer om att man har en patient inskriven som kommer att skrivas ut inom en viss förmodad tid och att mottagaren ska förbereda sig på att ta emot patienten. På detta sätt ska vi kunna snabba upp det hela. Vi skärper även konsekvenserna för om man inte sluter ett sådant avtal. 56 (S): Det känns tryggt att vi får ett bättre omhändertagande av denna grupp, för dessa personer och sjukvården förtjänar verkligen det. Men vi vet också att det finns stora brister i kommunikationen mellan kommuner och landsting när det gäller detta. Ytterligare insatser behöver faktiskt göras för att patienterna ska få rätt vård . På vilket sätt svarar statsrådet och regeringen på dessa bekymmer och utmaningar? 57 Statsrådet (S): Vi svarar på det sätt som jag precis redogjorde för. Vi skärper kraven på kommuner och landsting att komma överens. Det gör vi bland annat genom att sätta en tidsgräns som innebär att man ska meddela berörda aktörer att man har en patient som är inskriven och som förmodligen kommer att behöva vård och omsorg . Vi skärper även tidsgränsen för när betalningsansvaret för kommunen börjar träda in. Vi jobbar alltså både med skärpta krav och med skärpta konsekvenser. 58 (MP): Jag vill ställa en fråga till statsrådet . Den gäller den kommande havskonferensen som tillsammans med står värd för. Där kommer SDG:erna, det vill säga Agenda 2030 och hållbarhetsmålen, att beröras. Statsrådet brukar själv tala engagerat om dessa frågor och berätta om att ungefär 3 miljarder människor är beroende av protein från havet och att med den takt vi nu håller på att förorena havet kommer vi att ha mer plast än fisk . Hur, menar statsrådet, kommer den här konferensen att ge praktiska och faktiska resultat så att det inte bara blir prat? 59 Statsrådet (MP): Jag är väldigt glad över vi tillsammans med har lyckats få med oss FN:s alla medlemsstater att stå bakom en konferens om hur vi ska genomföra alla de åtaganden som världen har skrivit tillbaka. Vi har dock ännu inte lyckats genomföra dem. Det handlar om hur vi ska stödja utvecklingsländer i deras sophantering så att mängden plastskräp minskar. Det handlar också om hur vi kan stödja fattigare länder och hjälpa varandra med övervakning och kontroll av illegalt fiske, som står för av all fisk som tas ut ur våra hav. Det handlar vidare om hur vi faktiskt ska kunna förverkliga de löften som vi avgav i om att skydda av världshaven, inklusive det som är internationellt vatten. Vi har inga instrument för att komma överens på den globala nivån, och det måste vi göra för haven hänger ihop. De som förstör havet på en plats förstör havet för alla. Här måste vi alltså hjälpas åt. 60 (MP): Jag tackar för svaret. Av de 16 olika mål som finns i Agenda är det bara mål 14 om havet som har en negativ trend. Där går det inte så bra. Även på hemmaplan har vi målet om levande kust och hav som inte heller går så bra. Hur tänker ministern att arbetet med mål 14 också ska avspeglas här hemma? Vad kommer vi att göra? 61 Statsrådet (MP): Agenda 2030 berör oss alla, lokalt, nationellt, regionalt och globalt. kommer att göra ett antal åtaganden inför konferensen. Vi är fullt medvetna om att allt vad vi har gjort när det gäller våra hav inte är goda exempel som kan spridas, för vi har enormt stora problem. Vi måste öka ambitionstakten även här hemma. Statsrådet och inte minst statsrådet är djupt involverade i arbetet med en nationell agenda. Jag ansvarar för den internationella delen för att stödja andra länder. 62 (M): Jag vill ställa en fråga till statsrådet . Ända sedan valet har hotet mot valfriheten legat som en våt filt över alla friskolor. Det drabbar ytterst eleverna. av alla gymnasieelever i går i en friskola. Det säger sig självt att det minst sagt vore ett otroligt stort problem om dessa lades ned. Därtill har elevantalet ökat kraftigt . Vi behöver motsatsen till förbud och nedläggningar. Vi behöver fler skolor och skolor som vågar växa. Jag undrar därför hur regeringen och ministern har tänkt möta detta behov. Hur kommer man att göra när friskolorna försvinner? 63 Statsrådet (S): är unikt på många sätt. Ett av de många sätt som vi i är unika på är vår kombination av en i det närmaste fri etableringsrätt för fristående skolor, ett skolval som är uppbyggt så att det inte stärker likvärdigheten och en möjlighet att ta ut vinst. Dessutom har vi en skolpeng som i kombination med förbud att ta ut avgifter leder till att vi har ett helt unikt system i . I många andra länder finns en rik mångfald av fristående skolor. Såvitt jag vet finns det ingen diskussion eller debatt inom något av regeringspartierna som handlar om att man inte tycker om fristående skolor. Vi ser dock problem med ett marknadsstyrt system som leder till ökande segregation och som inte stärker förutsättningarna för att ge alla elever en riktigt god utbildning. Vi vill se en skola som styr mot kunskap och bildning, inte mot vinster. Jag är övertygad om att det går att finna sådana vägar som vi ser till att bevara ett system med fristående skolor i . 64 (M): Många andra länder har inte verkställt just Reepalus förslag. Detta har regeringen utrett och föreslår. Är det inte dags att regeringen och ministern kallar en spade för en spade? Kammarrätten, , och flertalet socialdemokratiskt styrda kommuner vet och säger det. Dessutom vet alla vi här och regeringen att detta kommer att leda till att just friskolor läggs ned. Jag undrar: Vart är vi på väg? 65 Statsrådet (S): Förutom att skolan ska vara ett tempel för kunskap och bildning, inte för vinstjakt, är det viktigt att komma ihåg att det bortom riskkapitalbolag och börsdirektörer finns fantastiska rektorer och lärare som arbetar i fristående skolor. Det är viktigt att se till att vi har ett system med många skolor och en mångfald av olika skolvarianter. Jag är övertygad om att det går att skapa ett system som förenar valfrihet för föräldrar och elever med en förekomst av fristående skolor utan att ha vår stenhårt styrda marknadsskola i . 66 (SD): Min fråga går till . har gjort en undersökning där man gått igenom 55 lex Maria-dödsfall på sjukhus . Man har funnit att 13 av dessa delvis kan förklaras med platsbrist, personalbrist eller extrem arbetsbelastning. Tyvärr är detta inte förvånande, eftersom vi ständigt får rapporter från våra landsting om att köerna till såväl akutmottagningar som operationer och behandlingar ökar. senast på nyheterna fick vi höra om vissa ställen som till och med behövde vakter på vårdcentralerna till följd av de långa köerna. Det är fruktansvärt att patienter ska drabbas och till och med avlida på grund av brister i vården som kunde ha åtgärdats. Min fråga är, kort och enkelt: Vilka omedelbara åtgärder kommer att vidtas för att komma till rätta med dessa problem? 67 Statsrådet (S): Tillgängligheten i vården är en av de absolut största utmaningarna. Precis som påpekar är den nära sammankopplad med personalbristen på många håll. Därför har regeringens största prioritering varit att underlätta för landsting och andra vårdgivare att få tag i personal att anställa. Vi har utökat antalet utbildningsplatser. Vi har anslagit en särskild professionsmiljard till som ska gå till att jobba med personalförsörjningsfrågor. senast har vi också inom ramen för professionsmiljarden vikt som ska kunna gå till studielön för de sjuksköterskor som väljer att utbilda sig. Det är några exempel på vad regeringen gör. Men ska man komma ihåg att de som har huvudansvaret och störst möjlighet att göra någonting i det akuta läget är landsting och andra vårdgivare. Där förväntar jag mig att man gör mer än vad man gör . 68 (SD): Jag tackar för svaret. Att så många landsting rapporterar om samma problem kan inte innebära att det är problem på alla landsting. Det måste ju vara ett systemfel någonstans. Jag tycker att det är jättebra med de åtgärder som man säger sig ha vidtagit eller hålla på att vidta. Men det är på lång sikt, och människor dör . Vad avser man att göra på kortare sikt för att åtgärda de problem som vi har ? 69 Statsrådet (S): Jag vill ändå påpeka att det ser olika ut över landet. I vissa landsting klarar man vårdgarantin väldigt väl och har personal både på akutmottagningar och i andra delar av hälso- och sjukvården. Men i flera landsting är det bekymmer, och det är kopplat just till personalsituationen. Det är klart att det hänger ihop. Läkare, sjuksköterskor och andra anställda inom vården flyttar över landet. Det här är en fråga som vi måste lösa gemensamt mellan regeringen och landstingen. följder för den privata vården 70 (C): Även min fråga går till statsrådet . Primärvården är basen i den svenska sjukvården. Där har vi riktigt stora problem. Det är bristande tillgänglighet. Allt färre svenskar har en fast vårdkontakt. Ännu färre har en fast läkarkontakt. Stafettläkare bemannar allt fler av våra vårdcentraler. Men så ser det inte ut överallt. Jag besökte Söderhamnsfjärdens vårdcentral . Där är det fullbemannat. Det är nöjda patienter och en extremt hög tillgänglighet. De nyanlända som vill kommer till hälsocentralen . Men man var ändå ledsen, för man höll på att förbereda planen för hur man väldigt snabbt skulle kunna stänga ned på tre månaders sikt. Min fråga är: Varför lägger regeringen ned så mycket kraft på , som direkt är riktad mot de privata hälsocentralerna, vilka är välfungerande, i stället för att lägga ned energin på hur vi ska lösa de stora utmaningar som primärvården står inför, med stafettläkare och bristande tillgänglighet? 71 Statsrådet (S): Den första delen av anförande beskriver en bild som jag till stor del delar. Det finns stora problem inom primärvården. Vi behöver göra mer för att både satsa resurser och se till att personal vill arbeta i primärvården, för det är själva basen för både dagens och framtidens hälso- och sjukvård. Däremot är jag mer tveksam till den andra delen. Jag ser inget motsatsförhållande. Regeringen vill reglera den flora av olika regelverk som har vuxit fram och se till att vi får bättre ordning och reda i välfärden, så att man kan vara säker på vilka spelregler som gäller, oavsett om man är offentlig eller privat vårdgivare. Därmed är regeringens ambition också tydlig. Vi ska reglera detta på ett bättre sätt, men vi vill behålla en mångfald av olika aktörer. 72 (C): Och här ligger utmaningen. Vi har en primärvård med en oerhört stor utmaning. Regeringen lägger då ned energi på att med precision ge sig på de privata hälsocentraler och vårdcentraler som fungerar. Det jag skulle önska att ministern gjorde är att i stället fokusera på de enheter där vi faktiskt har stora problem. Hur ska vi se till att få in fler läkare i primärvården? Hur ska vi se till att få en ny tillgänglighet? Där skulle vi kunna mötas mellan Alliansen och regeringen i att försöka skapa förutsättningar för en bättre primärvård. Men börja i så fall med att lägga i papperskorgen! 73 Statsrådet (S): Mitt fokus är just att öka tillgängligheten i hela vården. Där är jag alldeles övertygad om att regeringen och kan mötas på olika sätt. Men att skapa ordning och reda i välfärden tror jag är en ambition som inte kan vänta. Vi har under 25–haft en situation där vi har experimenterat ganska mycket i svensk välfärd och ändrat på regelverken. Vi har en flora av olika regelverk och aktörer. Detta måste regleras upp. Målen för svensk rymdpolitik 74 (L): Låt mig börja med att citera ur en intervju med i Populär Astronomi: ”Bara idén att vi ska vara på Mars får en att stretcha tanken. Jag tror att vi behöver sätta upp den typen av mål … Jag tror det inspirerar alla.” som det numret kom ut skrev jag ihop med bland andra att vi borde sätta upp som ett mål för svensk rymdpolitik att vi ska ha en svensk på Mars senast . Man tänkte direkt: Här kan vi komma överens – i rymden finns det inga partigränser. Men där hade jag fel, för vände rymdministern och tyckte att det inte alls var någon bra idé att sätta upp ett mål om att ta sig till Mars. Vi ska ha en jordnära rymdpolitik i stället. Det var fyndigt. Men varför var det rätt när du sa det och fel när jag sa det? Är det bara för att jag är liberal, eller vad beror det på? 75 Statsrådet (S): Jag tackar för dessa frågor. Som sagt tror jag att rymdpolitiken är just av den här karaktären. Den får oss alla att fundera på de stora frågorna och vår existens. Därför är det spännande med till exempel upptäckter av nya planeter i ett annat solsystem. Det är också spännande att tänka sig tanken att människor ska kunna åka till Mars. Om det ska vara det viktigaste målet för svensk rymdpolitik är jag dock lite mer tveksam till. Jag ser gärna fler svenska astronauter efter . Men jag anser att vi framför allt måste se till att den rymdpolitik vi har kan leda till både jobb och tillväxt här hemma. 76 (L): Jag tror att rymdpolitik per definition är bra för oss på jorden. Den är till för oss på jorden. Men vi här på jorden har alltid gjort utforskningar, alltid sökt oss vidare. Mars är vårt nästa stora mål att utforska. Jag tycker att ska vara en del av detta.