prot · H409106 · 2017-05-05 00:00:00 — Ändå har det tagit tid för samhället att få upp ögonen för denna svårstoppade metod. Yrvakenheten har varit betydande sedan attacken i . Efter infördes en rad nya säkerhetsföreskrifter för flygtrafiken för att undvika nya dåd av samma art. När det gäller lastbilar går det långsammare. Men efter dåden i , , och senast i agerade statsrådet. På regeringens hemsida stod det att infrastrukturminister bjuder in till ett möte för att förhindra att lastbilar och andra fordon används i terrordåd. kommer terroristerna att försöka hitta en ny metod, något som ingen har tänkt på tidigare. Det handlar nämligen om att använda någonting som redan finns och förvandla det till ett dödligt vapen. Det finns tyvärr människor som ägnar hela sin vakna tid åt att fundera ut nya terrortekniker, och de är långt mer uppfinningsrika än de personer i samhället som är satta att skydda oss medborgare. Varför tycks det vara näst intill omöjligt att agera innan katastrofen är ett faktum? Statsrådet kallade till ett möte för att diskutera med branschen hur man kan förhindra att lastbilar och andra fordon används i terrordåd. När jag nu ställer frågan till statsrådet om hon kommer att kalla järnvägsoperatörerna till ett liknande möte svarar hon: ”Låt mig först konstatera att något sådant möte inte är behövligt.” Har statsrådet egentligen en aning om – svara nu ärligt – hur lätt det är att kapa ett tåg, stänga av alla säkerhetssystem och förorsaka en katastrof? 24 Statsrådet (S): Att i ett öppet samhälle försöka försvara sig mot olika typer av terrorhandlingar är svårt, av det enkla skälet att det är näst intill omöjligt att greppa alla tänkbara sätt som en dedikerad terrorist kan tänkas använda för att orsaka skada och framför allt sprida rädsla, vilket är terrorismens främsta syfte. Vi gör nog ganska mycket. Jag håller med Per Klarberg om att det har funnits en viss yrvakenhet. Det handlar inte minst om hur vi kan skydda våra system mot desinformation, mot spridande av falska uppgifter och mot dataintrång, som i ett högdigitaliserat samhälle naturligtvis kan orsaka mycket stor skada. Men det handlar också om att försöka identifiera risker i den fysiska och i den offentliga miljön. Där vågar jag påstå att det pågår ett arbete i många företag och myndigheter . Per Klarberg valde att bara citera en lösryckt mening. Men det framgår mycket tydligt av svaret att skälet till att ett sådant möte med järnvägsaktörerna inte är behövligt är att det redan pågår, , regelbundna möten. Där är ett fokusområde just säkerhet. har de kanske haft mer fokus på safetyfrågor, alltså trafiksäkerhet och hur man stängslar in för att undvika skador på människor som befinner sig på spårområdet – detta orsakar självklart allvarliga personskador, inte sällan suicid – men också på hur man skyddar dem som arbetar på spåren och mycket annat på detta tema. Men har securityfrågorna, hur man skyddar sig mot yttre åverkan eller yttre hot, faktiskt tilltagit. Det finns en arbetsgrupp där man från flera aktörer inom järnvägsbranschen arbetar med både att identifiera risker och att identifiera åtgärder för att minimera dessa risker. Det pågår också ett sådant arbete på EU-nivå. Jag hade lika gärna kunnat svara att ett sådant möte redan har ägt rum. Men det finns inget behov av att kalla järnvägens operatörer till ett särskilt möte utifrån just denna specifika frågeställning, eftersom det är ett återkommande tema på de möten som äger rum. På vägtrafikens område finns det inte något sådant etablerat forum. Därför gjorde jag bedömningen att det behövdes ett sådant möte för att man skulle se på vilka åtgärder som olika aktörer kan vidta för att försvåra för motsvarande händelser . På järnvägsområdet pågår redan detta arbete. Det tycker jag är bra. Det är nödvändigt. Vi behöver ligga steget före. Jag hävdar att vi på detta område redan har uppmärksammat risken, faktiskt också utifrån att det har skett händelser. Man har inte kapat tåg, men det har däremot genomförts aktioner mot tågstationer och mot enskilda tåg i andra länder. Därför har denna fråga också varit uppe på EU-nivå vid ett flertal tillfällen. Även om jag naturligtvis aldrig kan garantera att alla åtgärder har vidtagits för att omöjliggöra en attack, vågar jag nog säga att de möten som behöver ske mellan den politiska nivån, myndigheter och aktörer redan hålls. 25 PER KLARBERG (SD): Som jag sa har denna oro för att någonting ska hända funnits hos oss lokförare . Vi har kollegor emellan talat om hur lätt det egentligen är att ta sig in till lokföraren under färd. När jag blev invald i 2014 tänkte jag att det var ett ypperligt tillfälle att påverka. Jag skrev därför en motion om att förstärka intrångsskyddet in till lokförarens hytt under färd. Denna motion behandlades i trafikutskottet . hade jag varit ute på och fotograferat ett X 2000-tåg, och jag beskrev hela händelseförloppet för hur en terrorist kan gå till väga på ett tåg i full hastighet. Det tar de facto att förvandla ett X 2000-tåg till en framrusande missil. Jag kan berätta för statsrådet att det efter min presentation var 16 ledamöter som såg ut som om de precis hade sett ett spöke. Jag tror till och med att en del av dem avbokade sina tågbiljetter den veckan. Dagen efter att vi behandlat detta i trafikutskottet fick jag ett samtal från SJ AB:s säkerhetschef. Han ville träffa mig efter att ha hört talas om presentationen. Jag träffade SJ AB:s säkerhetschef och körde samma presentation för honom, och han erkände – i och för sig med ursäkten att han var ganska ny på SJ och inom branschen – att SJ:s högsta ledning inte haft en tanke på detta scenario. , , införde ett förstärkt skalskydd för sin trafikledning här i . Trafikledningen sysslar med att fördela tåg, vagnar och personal. Man ansåg det jätteviktigt att ingen skulle kunna ta sig in till trafikledningen, alltså i princip personalfördelningen. Det har gått jag träffade säkerhetschefen för och berättade för honom hur lätt det är att ta sig in till lokföraren under färd, och ingenting har hänt. Statsrådet kanske kommer ihåg att jag ställde en skriftlig fråga . Jag frågade om regeringen hade påbörjat arbetet med ökad säkerhet på järnväg och vilka adekvata åtgärder som i så fall hade genomförts, samt om arbetet med att säkerställa att obehöriga inte kan ta sig in till lokföraren under färd hade påbörjats. Svaret jag fick av statsrådet då var: ”När det gäller frågan om arbete med att säkerställa att obehöriga inte ska kunna ta sig in till lokföraren under färd, så är detta främst en uppgift för järnvägsföretagen själva.” Med detta resonemang, herr talman, skulle ju lastbilskapningar i så fall vara en fråga för åkeriföretagen själva. Ändå kallade statsrådet till ett möte med just åkeriföretagen för att förhindra att lastbilar används i terrordåd. Min fråga är alltså, återigen: Varför är statsrådet så avigt inställd till att säkerställa att ingen kan ta sig in till lokföraren under färd? Det handlar trots allt om att installera samma sorts säkerhetsdörrar som finns i flygplan. Det är säkerhetsdörrar som finns att köpa på marknaden och som gör att lokföraren i sin hytt de facto kan förhindra att obehöriga tar sig in till honom under färden. 26 Statsrådet (S): På motsvarande sätt som det är säkerhetsansvariga i respektive företag på järnvägen som har det yttersta ansvaret för att säkerställa säkerheten är det naturligtvis så inom åkeribranschen också. Till skillnad från i åkeribranschen finns det ett forum inom järnvägsbranschen där såväl myndigheter som operatörer, entreprenörer och fordonstillverkare träffas med regelbundenhet och diskuterar bland annat säkerhetsfrågor. Därför svarade jag Per Klarberg i mitt interpellationssvar att något sådant möte inte är behövligt. Det möte vi hade var inte bara med åkeribranschen, utan det var ett ganska brett sammansatt möte med fordonstillverkare, kommuner och myndigheter, utöver transportföretag. Det handlar ju även om bussföretag och andra. Där var jag tydlig med att jag inte tror att det i första hand är ny lagstiftning som behövs utan en ökad medvetenhet och en ökad insikt om att man kan behöva vidta åtgärder. Den uppfattningen har jag tills vidare. Däremot pågår det, som jag också nämnde i interpellationssvaret, ett arbete på EU-nivå där bland annat tillträdet till hytten i lok är en fråga som är under behandling. Frågan står högt på dagordningen, och jag kan försäkra Per Klarberg om att den kommer att fortsätta stå högt på dagordningen. Det innebär att svaret på den fråga som Per Klarberg faktiskt ställer i sin interpellation, det vill säga om det finns planer på att kalla till ett särskilt möte, är nej. Vi har nämligen redan sådana möten – inte bara en gång eller två gånger, utan med regelbundenhet. 27 PER KLARBERG (SD): Uppenbarligen har mötena inte resulterat i någon form av säkerhetsförbättring för att förhindra folk att ta sig in till lokföraren under färd, statsrådet . Jag har nog kört de flesta typer av tåg som finns i . Man kan till exempel titta på SJ:s X 40, alltså dubbeldäckarna, där du kan ta dig in till lokförarna under färd genom en missriktad spark. I min senaste anställning var jag anställd på och körde X 31:orna där. De har tunna pappdörrar som skyddar lokföraren från övriga resenärer och eventuella terrorister. Det är pappdörrar som du egentligen bara behöver sätta naglarna i för att ta dig in till lokförarens hytt. Jag och statsrådet träffades på X 2000 för ; vi åkte samma tåg från till och såg varandra. X 2000 är ett tåg som består av ett lok och en manövervagn. Kör tåget åt ena hållet drar loket tåget, och kör det på andra hållet skjuter loket tåget. I manövervagnen sitter lokföraren och kör i sin egen förarhytt. När man kommer fram till förarhytten i manövervagnen finns där en stor skylt där det står ”Nödutgång”. Det innebär att vem som helst kan ta sig in till lokföraren under färd i full hastighet genom att avlägsna en liten plastkåpa, dra i ett litet handtag och öppna dörren. Väl inne i lokförarens utrymme kan man med väldigt små kunskaper slå ut alla säkerhetssystem och förorsaka en katastrof som får allt annat i att blekna. Statsrådet sa i ett SVT-reportage , då det i och för sig gällde sprickbildningar i rälsen, att det är säkert att åka tåg . Nej, statsrådet – det är inte säkert att åka tåg i . 28 Statsrådet (S): Jo, Per Klarberg – det är säkert att åka tåg i . Jag tycker att det är en viktig fråga som tas upp i denna interpellation, och jag tycker att det är ett oerhört viktigt arbete som pågår i järnvägsbranschen. Jag tycker också att det är oerhört positivt att järnvägsbranschen själv har formerat sig i en arbetsgrupp med fokus på just säkerhetsfrågor. Jag utgår ifrån att det arbetet kommer att resultera i en förbättring när det gäller både insikt och konkreta åtgärder. Det Per Klarberg frågade om i sin interpellation var om det fanns behov av ett möte, och jag vidhåller att ett sådant möte inte skulle tillföra någonting i sak eftersom det redan finns ett pågående arbete. Däremot är det naturligtvis viktigt att man tar steget från att ha bildat en arbetsgrupp till att vidta faktiska åtgärder, och därför kommer jag självklart att fortsätta följa frågan och ha en nära dialog med operatörer och andra – precis som vi har haft . Detta är en fråga som står högt på dagordningen och som ska fortsätta stå högt på dagordningen. Att hävda att det inte är säkert att åka tåg i skulle jag dock vilja påstå är att dra det ganska långt. Överläggningen var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2016/17:442 om nya åtgärder för miljömålen 29 Miljöminister (MP): har frågat mig vilka ytterligare åtgärder jag avser att vidta för att alla miljömålen, inklusive generationsmålet, ska uppnås. Regeringen har, precis som nämner, gjort en historisk satsning på klimat och naturvård. Initiativ har tagits på alla nivåer i samhället, och nya styrmedel är på plats. Det är positivt. finns stora behov av ytterligare åtgärder för att ställa om samhället och uppfylla miljömålen. Regeringen vill öka takten i genomförandet. Det tar ofta från det att en åtgärd vidtas till det att vi kan mäta effekten i miljön. Därför kan vi ännu inte se den fullständiga effekten som regeringens politik har fått på vår natur och vårt klimat. Som nämner finns det flera positiva trender att observera, inte minst för miljökvalitetsmålen luft och Bara naturlig försurning. Jag vill lyfta fram några av de satsningar som regeringen gör för att miljömålen ska nås. Klimatet är en prioriterad fråga för regeringen. Ett förslag om ett klimatpolitiskt ramverk har överlämnats till . Det innehåller förslag på nya mål, en klimatlag och inrättandet av ett klimatpolitiskt råd. Genom initiativet Fossilfritt har regeringen skapat en plattform för dialog och samarbete för att underlätta för näringsliv, kommuner, regioner och organisationer att genomföra klimatåtgärder. har delats ut i stöd till lokala klimatinvesteringar. kommer ytterligare 700 miljoner att fördelas i regeringens satsning Klimatklivet. I vårändringsbudgeten föreslår regeringen att ytterligare 500 miljoner satsas 2017. Regeringen har också tagit fram två viktiga förslag för att nå målet om 70 procents minskning av utsläppen från inrikes transporter : bränslebytet och bonus–malus för lätta fordon. Förslagen är nu ute på remiss. För att främja hållbara stadsmiljöer erbjuder regeringen statlig medfinansiering till kommuner och landsting för lokala och regionala investeringar i kollektivtrafik och i cykelinfrastruktur, så kallade stadsmiljöavtal. Regeringens satsning på stadsmiljöavtal uppgår till och till 1 miljard. Regeringen arbetar aktivt för att vi ska ta steg mot en cirkulär och biobaserad ekonomi, bland annat i ett samverkansprogram. Regeringen har även vidtagit åtgärder för att öka återanvändningen, bland annat genom sänkt mervärdesskatt på reparationer av till exempel cyklar, skor, lädervaror och kläder, samt infört en skattereduktion för reparation av vitvaror. Giftfria kretslopp och en giftfri vardag främjas genom en bred palett av styrmedel och satsningar, inklusive kemikalieskatt, kartläggning av farliga ämnen och stöd till substitution. Stora satsningar har gjorts för skydd och skötsel av värdefull natur. Regeringen har höjt anslagen från ca till ca 2,3 miljarder . Det är en tydlig ambitionshöjning som också skapar arbetstillfällen, inte minst på landsbygden. Antalet beslut om naturreservat ökade från 153 beslut till 272 . nådde arealmålet om att skydda av svenska havsområden till . Det är tydligt att mycket arbete återstår. Regeringen kommer att fortsätta att integrera klimat och miljö i andra politikområden och arbeta för att fler nödvändiga åtgärder vidtas så att vi tillsammans tar steg efter steg för att nå miljömålen. 30 (V): Jag vill tacka miljöministern för svaret på min interpellation. Jag tycker att detta är en viktig fråga. Vi har ju 16 miljökvalitetsmål samt ett övergripande generationsmål, som handlar om att de stora miljöfrågorna ska vara lösta när vi lämnar över världen till kommande generationer. Vi ska inte heller exportera våra miljöproblem till andra länder. Miljömålen handlar om extremt viktiga frågor såsom levande skogar, att ingen övergödning ska förekomma, en giftfri miljö, ett rikt växt- och djurliv och begränsad klimatpåverkan. I bästa fall når vi 2 av dessa 16 miljömål, enligt senaste inventering. Jag tycker att det är rätt strategi att alla miljömål måste nås, och regeringen har gjort många bra och viktiga satsningar, till exempel i sin budget. Allt det som miljöministern räknade upp är sådant som vi i helt står bakom. Det tas alltså steg i rätt riktning, men tyvärr räcker inte detta, och jag vill att den här debatten ska handla om det. har jag tagit upp frågan om inventering av nyckelbiotoper. Tanken var att vi skulle ha en debatt om stoppet för inventering av nyckelbiotoper i skogen. En nyckelbiotop är ett område med väldigt värdefull natur. Det arbetet har nu avbrutit, vilket jag tycker är ett slag mot till exempel miljömålet Levande skogar. Miljöministern sa att hon och jag skulle ha den debatten här och i denna kammare. fick jag dock besked om att miljöministern hade ställt in debatten, som i stället ska äga rum , om jag har förstått det rätt, Jag lämnade in min interpellation . Jag tycker att det är under all kritik att det tar över vi kan ha en debatt i detta viktiga ämne. Jag vill höra från miljöministern varför det dröjer så . Och är det inte så att viktiga nyckelbiotoper ska inventeras och registreras i ? En registrering av dem sker nämligen inte , även om har kommit med ett nytt förslag. Den frågan vill jag ha svar på. Vad gäller miljömålet Levande skogar finns det mycket mer som skulle kunna göras. Det är bra att vi skyddar mer skog nu – det är fantastiskt med 276 naturreservat. Men det behövs mer resurser till skydd. Ett sätt som man skulle kunna göra detta på är genom att införa en avgift på slutavverkning – en liten avgift som får finansiera byggandet och utvecklandet av nya skyddade områden. Detta skulle vara en så kallad naturvårdsavgift. Jag undrar om regeringen är intresserad av att införa en sådan. Det skulle vara ett konkret sätt att finansiera ökat skydd. Vad gäller skogen tycker jag också att det är märkligt att vi inte har några sanktionsavgifter för dem som bryter mot skogsvårdslagen. Är ministern beredd att införa sanktionsavgifter mot dem som bryter mot skogsvårdslagen? Avslutningsvis vill jag säga några ord om det viktiga miljömålet Hav i balans. Vi har ju ett antal naturreservat, och i de flesta av dem får man bottentråla. Borde vi inte kunna införa ett förbud mot bottentrålning, , åtminstone i de reservaten? 31 Miljöminister (MP): Jag börjar med att kommentera frågan om den andra interpellationen och om debatten som vi har skjutit fram. Det som hände nära inpå denna debatt var att fattade ett beslut som delvis ändrade det tidigare beslutet. Som underlag till det hade vi endast ett kort pressmeddelande. Jag och landsbygdsministern kallade därför i förrgår upp generaldirektören till oss för att få information om det senaste beslutet. Jag har inte hunnit förbereda debatten . Jag uppfattade det som angeläget att vi debatterar utifrån det senaste beslutet, så att vi inte i debatten behöver vara osäkra på vad som händer. Jag ser fram emot att ha den debatten . För att kunna skydda våra skogar, bland annat, behöver vi två delar. Den första delen gäller att vi behöver skydda skog. I denna del pågår ett oerhört intensivt arbete där mer skog blir skyddad. Den andra delen gäller att vi tar hand om den skog som skyddas på ett bättre sätt, både för naturens egen skull och så att den blir tillgänglig för människor att vara i. Vi behöver också ett hållbart skogsbruk. För att forma det sker nu ett samverkansarbete för att samla olika intressenter runt en ny skogspolitik för framtiden. Denna skogspolitik ska väga in såväl bioekonomi och naturskydd som den tekniska utveckling som sker i skogsbruket. Ledamoten ville att denna diskussion skulle handla om framtiden. När jag granskar oppositionens budgetar, som har presenterats , kan jag konstatera att jag tror att det viktigaste för att vi ska ha någon möjlighet att nå miljömålen i är att det även framöver är Socialdemokraterna, och som tillsammans formulerar den budget som beslutas om i denna kammare. Vi behöver detta för att få en aktiv miljöpolitik, som steg för steg arbetar mot miljömålen. Om vi skulle arbeta utifrån de budgetar som oppositionen presenterar skulle en förändring i den delen handla om att stoppa mycket av det pågående arbetet och backa vissa av de viktiga processer som pågår. Det är otroligt viktigt att vi har en långsiktig politik som arbetar mot målen och inte använder miljömålen som någon form av fernissa utan tar dem på djupaste allvar. Det menar jag att regeringen gör, och det är också en viktig bas för vårt samarbete med . Behoven framöver handlar mycket om att integrera miljöarbetet på alla politikområden. En viktig del i detta är arbete, där vi har samlat en stor grupp generaldirektörer som tillsammans ser över vad respektive myndighet behöver göra var för sig och i samverkan för att deras ordinarie verksamheter ska användas för att vi ska nå miljömålen. Där har vi den stora kraften. Pengarna som finns ute i våra myndigheter nu och alla styrmedel som finns behöver skruvas stegvis, så att vi får en omställning av samhället som är anpassad till miljömålen. Utöver det kommer vi fortsatt att behöva göra nya satsningar och hitta nya styrmedel. Miljömålsberedningens arbete är en viktig grund och bas för mitt arbete. Där har man konstaterat att det behövs nya styrmedel, och jag hoppas verkligen att den enighet som fanns i Miljömålsberedningen också kan finnas när det blir dags för skarpa beslut om vilka styrmedel vi ska ha och hur de ska utformas. 32 (V): Det är bra att miljöministern talar om nya styrmedel, för det är verkligen det som behövs. Vi kan inte sitta med armarna i kors, slå oss till ro och tycka att det är bra som det är. Ministern har mindre än kvar som minister, för vad som händer efter valet vet vi som bekant inte. Därför tycker jag att det är brådskande. Jag tog upp ett antal konkreta förslag som jag gärna vill ha svar på. vet vi att debatten om nyckelbiotoper kommer senare, så vi tar den då. Men en naturvårdsavgift på avverkningar, som direkt skulle finansiera ökat skydd av skog, är ett konkret exempel. En sanktionsavgift för dem som bryter mot skogsvårdslagen är ett annat. Inom vilken annan verksamhet tillåter man industrin och utövarna att begå brott och göra fel utan några sanktioner? Men så är det faktiskt inom skogsbruket, även om de flesta skogsägare och -brukare förstås inte bryter mot lagar. Men här tror jag att det behövs en skärpning. Jag skulle kunna ta ett förslag till, och det gäller blyammunition inom jakt i . Det kom en ny rapport från svenska forskare som pekar på att kungsörnar har stora mängder av bly i sig, och det har de fått genom att de ofta äter inälvor och kadaver, djur som har blivit skjutna vid jakt i . Djuren har blivit skjutna med blykulor, och blyet sprids i våra skogar och marker. Jag frågade dig, , om det inte vore dags att införa ett förbud mot blyammunition, men jag fick inget vettigt svar, tycker jag. Ett förbud mot blyammunition skulle innebära konkreta steg mot att lösa fler miljömål som vi inte når , till exempel Giftfri miljö, Levande skogar, Storslagen fjällmiljö och Ett rikt växt- och djurliv. Är ministern beredd att lägga fram ett konkret förslag om förbud mot blyammunition? Jag tog också upp frågan om bottentrålning och i synnerhet i naturreservat. Det kan väl inte vara så att vi tillåter det i våra reservat, ? Avslutningsvis, herr talman, tror jag inte att vi kommer att kunna lösa de stora utmaningarna, och i synnerhet inte det så kallade generationsmålet, om vi inte gör något åt vår konsumtion. Vi sätter ju upp mål för utsläpp på alla andra områden. Men kött som vi konsumerar kan vara producerat i , och bilar, mobiltelefoner etcetera som vi konsumerar i allt högre hastighet i och västvärlden produceras i och , och utsläppen sker där. Det finns inga som helst styrmedel för att komma till rätta med det. Det finns inga konkreta mätbara mål som man kan följa upp för de konsumtionsrelaterade utsläppen. Ändå vet vi att dessa utsläpp är minst lika stora som de utsläpp som sker här och i . Ministern nämnde Miljömålsberedningen, där jag var representant. Vad gäller de konsumtionsbaserade utsläppen sa vi att det står varje regering fritt att lägga fram konkreta mål för området, men något sådant har regeringen än så länge inte lagt fram. Jag skulle vilja veta om regeringen kommer att lägga fram ett konkret mål för de konsumtionsbaserade växthusgasutsläppen och hur de ska kunna minskas. 33 Miljöminister (MP):