prot · H5094 · 2017-09-14 00:00:00 — Det handlar också om att på allvar ge akt på vad som händer i och värdera vad vi behöver ha för att detta med att bygga säkerhet tillsammans med andra ska ha en verklig grund och inte bara vara en retorik som faller när det prövas i skarpt läge. Jag utgår från att försvarsministern har en klar bild av de praktiska konsekvenserna. Det vore önskvärt att få veta mer i debatten om hur man värderar att driva denna utredning. När planeras den att vara klar? På vilket sätt ska resultaten av utredningen presenteras för kammaren och enskilda utskott så att vi kan fortsätta att värdera de steg som ska tas i de enskilda samarbetena? Och än en gång: Varför kommer till en helt annan slutsats än vad våra finska bröder gör? Det är ett land som vi särskilt prioriterar och som försvarsministern ägnar mycket tid och arbete på att utveckla samarbete med inom det militära området. Hur kan vi dra så helt olika slutsatser om detta avtals konsekvenser? 130 HANS (M): Jag är djupt bekymrad över kärnvapenhotet. Vi har sett vad som har skett i , och ungefär hälften av världens samlade kärnvapenstridsspetsar finns i . Det försvarsministern tillika utrikesministern totalt har misslyckats att förklara är hur detta kärnvapenavtal på något sätt skulle hjälpa att förhindra att fortsätta att utveckla sina bomber och på något sätt försöka förhindra att ha hälften av världens samlade kärnvapenstridsspetsar. Inget av de kärnvapenbärande länderna står ju bakom detta avtal. Den kritik som också har förts fram mot det är att det inte går att verifiera. Dessutom finns det de som menar att det är ett rent hot mot icke-spridningsavtalet, som är en hörnsten. Det centrala är att man nu öppnar för denna utredning. Det kunde man ha gjort , men gör man det. Då måste jag ställa en ärlig fråga till försvarsministern: En trovärdig utredning kan ju komma fram till slutsatsen att det inte är i intresse – för svenskt försvar, för svensk säkerhet och svenskt försvarsmateriel – att underteckna avtalet. Är försvarsministern då beredd att avstå? Det är intressant att försvarsministern har en stark vän i som i talarstolen dundrar på likt han skulle attackera vad han kallar krigsövningen . Han utgår från att regeringen tänker underteckna avtalet. Om utredningen är ärligt menad borde försvarsministern öppna för att den kan komma till sådana slutsatser och rekommendationer att regeringen kommer att vilja avstå från undertecknandet. I annat fall har man redan bestämt sig och behöver inte genomföra utredningen. Frågan klingar kvar: Varför väljer att göra något helt annat än när vi traditionellt brukar vara så nära varandra? 131 (V): I mitt förra inlägg hann jag inte med , men är det . Det finns skäl att vara väldigt kritisk till en del uttalanden från vad gäller användandet och innehavet av kärnvapen och vad det betyder. säger att de är de enda som gör så. Nej, så sent som för någon vecka sedan hörde jag president i princip i klara verba hota med kärnvapenkrig. Vad har man kärnvapen till om man inte ska använda dem? som han sa i valkampanjen. har inte ens siffrorna rätt. Enligt har Nato 7 625 kärnstridsspetsar och 7 700. Det intressanta är dock inte de som är i lager utan de som är utplacerade. Där har Nato 2 330 och 1 790. Som om det var så viktigt. Tyvärr är det alldeles för många på bägge sidor. Vad värre är satsar man stora summor på att modernisera sina kärnvapen. belopp är okänt för mig, men beslutade redan under att lägga på att utveckla kärnvapnen. går i samma riktning. Man utvecklar det för att använda det i taktiska slag. tycker att det är ett slag i luften. Hellre det än en kärnvapenstridsspets i luften. Av de tre massförstörelsevapen som finns är två förbjudna. Det har haft effekt, även om den inte är hundraprocentig. Det farligaste ska vi dock låta vara kvar. ville inte vara med på denna konferens, men parlamentet tvingade dem. De åkte dit och röstade nej, som enda land av 123. Det land som du underkastar dig, , heter . är något mycket större. När ropar till Alliansen ”Hoppa!” verkar den enda frågan vara ”Hur högt?”, och det tycker jag är bedrövligt. Nej, ta och tänk om i denna fråga! 132 Försvarsminister (S): I den röstförklaring som vi gjorde i FN gjorde vi en markering om att icke-spridningsavtalet för oss är grundvalen för kärnvapennedrustning och icke-spridning. Det är något som markerades i röstförklaringen. Jag räknade också upp alla de andra punkter som vi gjorde markering om – att vi ville överväga konsekvenserna och så vidare. Utgående från det har vi sedan kommit fram till att vi ska göra en utredning. Vi kommer att presentera utredningsdirektiv , och då kommer också tidsaspekterna när det gäller denna utrednings genomförande att presenteras. Jag vill då återkomma till och berörda utskott. Vi kommer att hantera denna fråga. Låt mig sedan upprepa det jag sade tidigare. Det blir en remisstid, sedan ska regeringen ta ställning och sedan, om det ska ratificeras, är det som fattar beslut om det. Så ser gången ut. Ska man genomföra en utredning med alla de parametrar som jag har redovisat – det är ju inte bara en grej utan många – måste man göra det på ett grundligt och seriöst sätt. Det är ingen riggad utredning som ska genomföras, utan vi får avvakta och se hur den faller ut. Sedan får man väl ta ställning till hur man går vidare i frågan. När jag lyssnar på er i oppositionen hör jag inte att ni har en enda tanke på hur man ska hantera kärnvapenfrågan. Det är bara retorik. Det finns inte ett enda initiativ. När ni satt i regeringsställning tog ni i stort sett aldrig upp den här frågan i någon konstruktiv mening eller tog några initiativ rörande detta. Gå hem och titta på om ni har några egna idéer om hur vi ska komma åt detta med kärnvapen! Jag är fullt medveten om att man måste involvera kärnvapenmakterna i en dialog om man ska åstadkomma något. Det är ju de som har kärnvapnen. Man måste ju ha med helheten. Det är precis som när vi bedömer vårt eget närområde. Vi kan inte bara titta på . Det vi nu har byggt är en balans med , och ned mot , och . Övningsverksamheten hör ihop med detta. Det som både och jag har understrukit och som, som jag sa i min inledning, är skarpt allvar från vår sida, är att den nationella försvarsförmågan ska stärkas parallellt med att våra försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten fortsätter att utvecklas. Detta är den officiella politik vi har, och detta ska vi följa. Men vi måste också orka med att titta på kärnvapenfrågan på något sätt, så att vi kommer framåt. Ni har ju själva delvis beskrivit problematiken här . Jag har ingen annan uppfattning än om de ryska kärnvapnen. Det skulle förvåna mig om någon har någon annan uppfattning om det som händer i . Det skulle vara synnerligen märkligt. Det är ju ett centralproblem för mänskligheten. Kärnvapen är de enda massförstörelsevapen som ännu inte är förbjudna. Här måste vi tänka till: Hur kommer vi framåt? Har ni några idéer som är något annat än att bara säga nej? I den här debatten spårar jag inget mer än att man tycker att det här är dåligt, men man har inte så mycket att komma med själv. 133 (KD): I den här kammaren delar säkert varenda riksdagsledamot uppfattningen att kärnvapen är det förfärligaste man kan tänka sig. Det är förfärligt när hotar med dem. Det är förfärligt när det sker i , och det är förfärligt när det sker i . Men när vi agerar måste vi göra det genomtänkt. Det blir väldigt konstigt när vi ser att röstade för texten , och sedan skrev man artikeln. Är det verkligen så att vår första analys visade att våra bi- och multilaterala försvarssamarbeten, inklusive partnerskapet med Nato och samarbetet med , och , kan fortsätta? Jag vill gärna att försvarsministern talar om detta i sitt sista inlägg. Har du ingen aning om vad dessa länder tycker eller vad detta kan få för konsekvenser? Var brevet från en överraskning? Var det en överraskning med uppvaktningen från högste företrädare i , som sa att detta inte var förenligt? säger att detta undergräver de icke-spridningsavtal som finns och fungerar och att det också tar bort Natooptionen. Ni i regeringen brukar säga att ni är en samarbetsregering. Men detta är kanske det största beslutet , då man beslöt att inte gå med i Nato. Det här är ju inget som man bara kan slå av och på. Om vi skulle underteckna detta skulle det, enligt uppgifter från , ta att återställa det igen. Den som skulle gnugga händerna om skulle gå vidare och underteckna detta är ju . Det skulle ju ändra förhållandena på ett radikalt sätt och ta bort Natooptionen. Det är därför som har tagit klar ställning. 134 (C): Många frågor har ställts under den här debatten. Alla har inte blivit berörda eller besvarade av försvarsministern. Det finns all anledning att i det kommande arbetet följa upp såväl frågorna som utvecklingen inom området, liksom hur det kommer att bli om som ensamt nordiskt land väljer att skriva under detta – om väljer en helt annan väg än – och vilka praktiska konsekvenser det får för våra militära samarbeten med olika länder. Jag upplever att försvarsministern har lite olika bilder om regeringens och roll. Det är ju ändå regeringen som har möjlighet att skriva under avtalet, och sedan ska olika delar ratificeras av . Men ett avtal underskrivet av regeringen är, i alla fall som jag har uppfattat det, bindande. Detta är ändå viktigt. Jag utgår från och hoppas att den utredning som kommer att tillsättas också har ett högt mått av transparens, att det finns en parlamentarisk insyn och koppling och att det också finns militär och säkerhetspolitisk kompetens som tar stor del i arbetet och också följer de olika konsekvenserna. När signalerna från de viktiga samarbetsländer vi har visar att detta skulle begränsa vår möjlighet att bygga säkerhet tillsammans med andra i vårt närområde måste vi ta det på allvar. Jag vill tacka försvarsministern och övriga för den här debatten och kommer att återkomma i ärendet. 135 Försvarsminister (S): Jag vill på nytt markera att vi i FN sa att vi skulle överväga konsekvenserna på en rad områden – civil kärnteknisk industri, handel, forskning, skyddsforskning och så vidare liksom försvars- och säkerhetspolitiska intressen. Vi markerade också att NPT är grundvalen för kärnvapennedrustning och icke-spridning. Detta sas redan i anslutning till att detta hanterades i FN. Det sas också att ett beslut om ratifikation och anslutning till konventionen kommer att behöva tas av . Detta är alltså klargjort för omgivningen. Därför menar jag att det ligger en logik i att markera detta , tillsätta en utredning, gå igenom allt detta seriöst och sedan återkomma. Detta är ett grannlaga arbete med många balanser och parametrar. Detta med att ta reda på vad partner tycker och tänker handlar också om att föra en dialog. I dialogen kan man också ta upp vad vi är villiga att göra tillsammans för att komma åt kärnvapenfrågan. Det är en möjlighet i det här sammanhanget. När jag säger att kärnvapenmakterna också bör konfronteras och tas med i den här typen av dialog så menar jag det. Här måste vi klara av att driva båda linjerna också . Vad andra stater har sagt till oss i olika sammanhang handlar om mellanstatliga relationer. Av sekretesskäl kan jag inte stå här i kammaren och redovisa det. Det är helt omöjligt. Jag kan inte heller redovisa eventuell brevskrivning mellan olika länder. Vi ska återkomma med utredningsdirektiv, tider för utredningen och hur detta ska arrangeras. Det ska bli en seriös utredning som ligger till grund för ett bra beslut. Överläggningen var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2016/17:519 om åtgärder för strandskydd 136 Miljöminister (MP): har ställt flera frågor till mig. Den första frågan gäller vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta tillämpningen av eller ändra LIS-lagstiftningen för att stärka utvecklingen på landsbygden. Det svenska strandskyddet är tillsammans med allemansrätten unikt i ett internationellt perspektiv. Strandskyddsreglerna syftar till att skapa förutsättningar för allmänhetens tillgång till naturupplevelser och för bevarandet av biologisk mångfald i strandnära lägen. Strandzonen är också särskilt viktig för biologisk mångfald. finns flexibilitet i reglerna för att främja landsbygdsutveckling och lokalt beslutsfattande. Flera förändringar i strandskyddslagstiftningen har gjorts . Framför allt har ändringarna förändrat förutsättningarna genom att beslutsrätten i större utsträckning har flyttats till kommunerna och att dispensmöjligheten för landsbygdsutveckling i strandnära lägen, , har tillkommit. En regel om nya möjligheter för att upphäva strandskyddet vid små sjöar och vattendrag trädde i kraft . Ändringarna av strandskyddsreglerna har därmed varit i kraft . Regeringen vill se en levande landsbygd som kan utvecklas, som ett attraktivt landskap kan bevaras och värdefulla naturmiljöer skyddas. Det finns enligt regeringen potential att utveckla LIS-reglerna i detta syfte. Regeringen gav därför i uppdrag att se över reglerna om landsbygdsutveckling i strandnära läge i och i (2010:900) (M2017/00778/ Nm, M2017/00712/Nm). Uppdraget var att se över LIS-reglerna och deras tilllämpning samt föreslå författningsändringar och eventuella andra åtgärder. Syftet med uppdraget var att ytterligare främja landsbygdsutveckling med boende och företagande i områden med god tillgång till stränder utan att de värden som strandskyddet långsiktigt syftar till att skydda äventyras. Särskilt fokus ska läggas på att utöka möjligheterna att bygga permanentbostäder. Uppdraget redovisades till , och beredning pågår. Den andra frågan gäller hur jag avser att uppnå Parlamentariska landsbygdskommitténs förslag om att regeringen ska säkerställa att reformeringen av strandskyddsbestämmelserna får avsedd effekt. Regeringen beslutade om kommittédirektiv för En sammanhållen politik för landsbygder (dir. 2015:73). Utredningen tog sig namnet . Enligt direktiven har kommittén inte i uppdrag att utvärdera eller föreslå ändringar av strandskyddslagstiftningen. Jag har dock noterat att kommittén har lämnat vissa förslag gällande strandskyddet i sin slutredovisning. Redovisningen har varit på remiss, och de inkomna synpunkterna bereds i . Slutligen har också frågat vilka initiativ jag kommer att ta för att uppfylla Parlamentariska landsbygdskommitténs förslag att begränsa och precisera riksintressenas areal med syfte att underlätta landsbygdernas utveckling. förslag har remitterats, och remisstiden gick ut . Utredningens förslag bereds inom , och jag kan därför inte nu uttala mig om vilka av de förslag som utredningen har lämnat som kan komma att resultera i en förändrad lagstiftning. bereds alltså de tre frågor som uppmärksammar inom . Jag och regeringen följer noga frågan om strandskyddsreglernas tillämpning och betydelse för både samhällsutvecklingen och bevarandet av de värden reglerna syftar till att skydda. 137 (C): Jag tackar ministern för svaret. Detta är en mycket angelägen fråga som handlar om landsbygdsutveckling, som ministern nämner, och hur vi ska kunna säkra att vi får byggnationer till stånd ute i landet. Jag är från och bor i och har engagerat mig lokalt i översiktsplanering och möjligheterna att få fram byggklara tomter. Jag har varit med under resan då har möjliggjort för landsbygdsutveckling i strandnära lägen – LIS-områden – och gett uppdrag till den översyn av utökade strandskydd som gjordes . Jag har också sett hur tillämpningarna har blivit i praktiken, både när det handlar om länsstyrelsernas vägval och när det handlar om dialogen mellan markägare, stat och kommun, och hur man ser på möjliga kompletteringar till de antagna tematiska tilläggen i vissa fall för bostadsplanering i en kommun utifrån ett övergripande perspektiv. Men ibland behöver också hela översiktsplanerna kompletteras ytterligare om man vill ha fram fler enskilda LIS-områden. För vår del hemma i har vi hela halvön ut i Värmlandsnäs, som går ut i . När man räknar in vikarna och skären är det uppemot 30 mils strandlinje. Men det är 10–om man drar linjalen över Värmlandsnäs. Före översynen hade vi ett utökat strandskydd . Efter översynen blev det . När man läser motiveringen till detta beslut från den statliga representanten och myndigheten var den väl sammanfattad på uppemot en A4-sida. Man väljer där inte att prioritera och fokusera på vad som kan ge utveckling i en bygd, där befolkningen har minskat och där folk inte har ekonomiska förutsättningar att försvara en investering i tillräcklig utsträckning eftersom det byggs för lite. Värdet på en nyproducerad byggnad blir långt ifrån vad produktionskostnaden faktiskt är, vilket gör att varken banker eller enskilda väljer att fullfölja sina projekt . Det händer att man fullföljer, men man gör det oftast inte. Det behövs attraktiva tomter och möjligheter. I stället väljer man att se till det rörliga friluftslivets möjligheter och andra naturvärden som är viktiga. Och vi har många perspektiv när det handlar om och många inre sjöar i landet att ta hänsyn till. Men när man ser långsiktigt på detta behöver vårt land bosättningar och en engagerad lokalbefolkning som kan vara kvar och verka, utveckla, vårda och ta ansvar på många sätt. Jag kan konstatera att i stället för att skapa möjligheter genom att komplettera i enskilda fall och lägga till ett LIS-område väljer man att från myndighetens sida säga att hela planen då får göras om. Detta blir kostnadskrävande för en kommun, och det blir också väldigt många processer som i praktiken begränsar möjligheten för framkomlighet. Detta tycker jag är synd, eftersom detta är ett sätt av flera att få till denna vändning i många bygder. Strandskyddsdispenser bör ges i lagom omfattning där det är möjligt, och man bör hitta nya perspektiv som möjliggör snarare än begränsar. känns det som om utvecklingen går åt fel håll. 138 Miljöminister (MP): När jag hör argumentation här uppfattar jag att huvudproblemet är en besvikelse och ett missnöje över utfallet av den översyn som den borgerliga regeringen startade om det utvidgade strandskyddet. Detta är en tematik som återkommer. Jag har debatterat strandskyddet i kammaren ett flertal gånger med ledamöter som representerar de partier som stod bakom den förra regeringen. Man tar upp problemet med att ingen av de reformer gällande strandskydd som den borgerliga regeringen har genomfört verkar ha fallit ut som man har velat. Man har ständigt varit missnöjd med sina egna reformer. Så verkar också vara fallet med översynen av det utvidgade strandskyddet. Man kan dra olika slutsatser av det. Man kan vara självkritisk och erkänna att det inte blev så bra. blev inte som man hade tänkt. Ingen verkar vara nöjd med LIS-reformen. verkar vara missnöjd med den översyn som den borgerliga regeringen beslutade om. beskrev detta som någonting som hörde hemma i det förflutna. Översynen är fortfarande i högsta grad aktuell. Det var en väldigt stor översyn som den borgerliga regeringen drog igång, och den är inte avslutad. Vi hanterar beslut i dessa frågor alltjämt. Det har varit ett stort antal överklaganden, och många av dem behandlas fortfarande av länsstyrelser och i . Detta är alltså en pågående process som inte är avslutad. Vi från regeringen har identifierat en mer avgränsad ansats. byggs det bostäder runt om i . Det byggs på samma höga nivå som det gjordes . Det byggs inte bara i tätorter utan det byggs runt om i landet, och det är glädjande. Men det finns åtgärder som vi kan och vill vidta för att ytterligare främja byggandet runt om i landet. Därför har vi gett ett väl avgränsat uppdrag åt att titta på just den delen, att se över LIS-reformen och LIS-reglerna och sedan återkomma med förslag som kan bidra till ett ökat bostadsbyggande. Det gäller förslag till en hanterbar och rimlig reform som jag har mottagit från myndigheten och som vi just nu tittar på. Vi återkommer med skarpa förslag . 139 (C): Jag kan notera av svaret att det pågår ett arbete och en analys som man kommer att återkomma till och att ministern noga följer vad som händer ute i landet. Det är viktigt och bra. Det finns många exempel på hur folk upplever det här. Det är alltid viktigt att lära av erfarenheterna från ambitioner och beslut för att göra det hela enklare. Man måste också tänka långsiktigt på vad som är viktigt för landet för att hela landet ska utvecklas. har hur många förslag som helst för att ska få en utvecklad landsbygd. När man pratar med folk har de ofta fokus på att hitta de attraktiva tomterna. Det handlar då ofta om strandnära boenden. Men vi behöver ju inte gå så långt som att bygga i vatten. Man ska visa hänsyn, och det har man också gjort i många LIS-områden. Det ska vara en viss sträcka mellan områdena och vattnet som är fredad. När man beviljar bygglov inom ett LIS-område görs det ofta med hänvisning till var befintlig bebyggelse finns . Då är det i den delen av LIS-området som bygglovet beviljas, inte i andra delar, trots att hela området har varit utpekat i översiktsplanen. Det finns saker som fick i uppdrag att utreda, och det tycker jag är bra. Men de analyser som görs av de presenterade förslagen leder till att man ställer sig frågan: Är det här tillräckligt långtgående förslag för att man ska komma åt problematiken? Är det tillräckligt effektiva förslag som öppnar möjligheten till en mer lokalt anpassad tillämpning så att man kan bestämma var man vill se en utveckling av företagande, näringsverksamhet och fritidsverksamheter? Det gäller inte bara boendeutvecklingen. Jag får signaler om att responsen på förslagen från är att de är för lite. Förändringsarbetet kanske snarare handlar om att orden förändras. Det ligger på marginalen snarare än att man ser hur man ska komma åt problemet. Kommer man att fortsätta att ställa krav på en kommun om att den ska göra om sitt tematiska tillägg eller sin översiktsplan, då handlar det om långa processer. Det är sällan som en kommun på förhand, i fem eller perspektiv, kan peka ut var det ska byggas eller var personer vill bygga och investera. Ofta är det inte kommunerna som gör investeringarna, och då behövs det en långsiktig flexibilitet i tillämpningen som möjliggör för den praktiska avvikelsen från planen. Det krävs också ett annat tänkesätt där man kanske inte har den geografiska indelningen som huvudfokus på ett LIS-område. Det som ska vara vägledande är kriterierna, de särskilda hänsynen och skälen för att fatta ytterligare ett strandskyddsbeslut i en kommun. För vår del handlar det om 153 mils strandlinje varav inom strandskyddat område är helt obebyggt, och det är tämligen . Så här ser det ofta ut i kommuner som just nu kämpar för att hitta vägen framåt och för att få en långsiktigt hållbar utveckling. Jag tycker att man borde komma åt detta. Det finns fall i , Värmlandsnäs och i Södra Ny där man vill utveckla en besöksverksamhet i jämförelsevis ringa omfattning, men man har fått avslag eftersom det faller utanför det formella processkravet att i så fall måste kommunen i sin helhet anta en förändrad översiktsplan. Då blir det väldigt tungrott. Vi måste hitta en flexibilitet framöver. Vilket håll lutar det åt vid prövningen? 140 Miljöminister (MP): ägnade sitt första inlägg åt att konstatera att den av den borgerliga regeringen beslutade översynen av utvidgat strandskydd inte var bra. Den föll inte ut som man hade tänkt sig. I sitt andra inlägg ägnade sig åt att förklara att den tidigare borgerliga regeringens LIS-reform inte heller var bra. Jag håller helt med om det. LIS-reformen har mycket övrigt att önska, och vi verkar att vara överens om det. Därför har vi från regeringen tagit initiativ för att utveckla . Det finns potential att göra den reformen bättre – för att uttrycka det milt. Men vi väljer att göra det stegvis. Det är tydligt att den metod som den tidigare borgerliga regeringen valde – att måla med väldigt breda penslar – inte har varit lyckosam. Framför allt verkar ett stort antal ledamöter från borgerliga partier dela den bilden eftersom de ägnar väldigt mycket tid i kammaren åt att berätta hur dåligt olika reformer har fallit ut.