prot · H409105 · 2017-05-04 00:00:00 — Det är jag helt övertygad om. 125 (M) replik: Nej, det är mycket riktigt så att det finns ett antal punkter som vi definitivt inte är överens om, däribland undervisningstiden. Det är klart att mindre undervisningstid knappast kommer att leda till bättre resultat. Vi får titta på hur det ser ut runt omkring i vår omvärld. Det är de facto så att svenska barn har kortare undervisningstid och dessutom betydligt kortare dagar. Inte minst i den del av som så gärna hänvisar till går man i skolan betydligt längre. Men så långt sträcker sig naturligtvis inte våra förslag. Jag blir lite undrande och bekymrad över det konstiga resonemanget i det föregående replikskiftet med kollegan . Jag förstod det inte riktigt. Jag skulle vilja att utvecklar hur man egentligen i praktiken föreslår ett kommunalt veto när det handlar om etableringen av friskolor. Friskolor är någonting som vi från Alliansen är väldigt glada över att vi har. Vi är glada över att slår fast att det här är ett tillskott som har varit väldigt viktigt för utvecklingen av svensk skola. Friskolorna vill vi slå vakt om. Jag blir väldigt bekymrad över vart den här reformen skulle leda vidare i händerna på sverigedemokrater. Kommunalt veto vet vi hade inneburit att en rad friskolor aldrig hade fått etableras i det här landet. Därför önskar jag ett klargörande. Vad innebär det högst osäkra som sa ? Är det så att friskolorna kommer att finnas kvar? 126 (SD) replik: Det är bra att frågar om detta. Vi vill absolut inte ha ett kommunalt veto. Friskolorna har hjälpt många kommuner. Som exempel kan jag ta , en extremt röd kommun. Där är man väldigt glad över att man har fått öppna friskolor, för man hade annars aldrig fått ihop det med lokaler och elever över huvud taget. Friskolorna ska finnas kvar. Ska man öppna en ny friskola gäller dock precis det som jag läst upp angående tillstånd, tillsyn och alla sådana saker. Det är viktigt att vi tittar på kvaliteten i friskolorna. Men det är lika viktigt – och där tror jag att vi är överens – att vi tittar på de kommunala skolorna. Det finns många kommunala skolor som underpresterar kraftigt. Skolväsendet – grund-läggande om utbild-ningen, Skolväsendet – lärare och elever och Skolväsendet – över-gripande skolfrågor Det ska vara en prövorätt, inte en vetorätt. Den stora skillnaden med prövorätten är att man har rätt att överklaga – som kommun i det här fallet – ifall man tycker att öppnandet av en friskola inte tillför någonting. Det här är egentligen inget konstigt. Vi har tittat på vilka skrivelser, herr talman, som fanns 1990–1991, när man införde de här sakerna. Då handlade det om att friskolorna skulle tillföra saker som den kommunala skolan inte redan hade. Jag är helt övertygad om att det finns massvis med saker som friskolorna tillför. Lugn och ro kanske är en av de sakerna – det är något som vissa friskoleenheter verkligen har som käpphäst. Där har vi haft stora problem i den svenska skolan. Ni behöver alltså över huvud taget inte oroa er över att ska svänga i frågan om friskolorna. Däremot tycker jag att vi ska titta på en prövorätt. Jag vill gå tillbaka till frågan om mer av samma. Om jag har en bilmekaniker som inte lagar min bil på ett bra sätt tror jag inte att lösningen är att han får fler timmar. Jag tror att han kommer att fortsätta göra samma fel då. Det som däremot behövs är utbildning. För lärarna behöver vi en vidareutbildning som också drivs in i lärarutbildningen, så att vi gör rätt från början. Här har vi stora problem. Jag har pratat om bland annat . Där läser man och fokuserar på bra lektioner. Man har också digitaliserat. Barnen får en helt annan hjälp efter skolan med hjälp av det digitala och alltihop. Jag kommer att ha en presskonferens om tre där jag presenterar bra mycket mer förslag om det här. 127 (MP): Skolan är avstampet för allas väg ut i vuxenlivet och in i arbetslivet och samhällets alla olika strukturer, med allt vad det innebär. Alla har inte lika lätt att hamna helt rätt i avstampet. En del får inte till det alls och kommer aldrig riktigt över på andra sidan, trots flera försök. Men det är skolans ansvar att hjälpa och stödja varje elev på vägen mot målet. Skolan ska arbeta kompensatoriskt, så att undervisningen blir likvärdig och jämlik och så att alla ges en ärlig chans. Att satsa på de yngsta är väl investerad tid för att säkerställa en god fortsatt utveckling. har de stödjande insatserna kommit alldeles , vilket har orsakat mycket oro och sorg för elever, vårdnadshavare och lärare. Att hämta in förlorad tid och kunskap är inte något man gör på en terast. Skollagen säger att utbildningen ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna, som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Vidare säger skollagen att den som verkar inom utbildningen ska främja de mänskliga rättigheterna och aktivt motverka alla former av kränkande behandling och att utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Regeringen har därför satsat så att skolor i socioekonomiskt utsatta områden ger pedagoger ökad möjlighet att se varje individ i gruppen och på så vis tillfredsställa de behov som finns av att stötta elever som behöver lite extra stöd för att ta sig vidare genom . Skolväsendet – grund-läggande om utbild-ningen, Skolväsendet – lärare och elever och Skolväsendet – över-gripande skolfrågor I framhåller man att den ökade segregationen ger en ojämlik skola. Resultaten talar sitt tydliga språk. Därför har regeringen också presenterat ett långsiktigt reformprogram som ska stärka utsatta områden och motverka segregation. Här gäller det att få olika aktörer i samhället att gå ihop för att nå ett bra resultat och vara goda förebilder i konsten att samarbeta. Arbetet fokuserar på fem delar för att bryta segregationens mekanismer och lyfta utsatta områden. Det handlar om att förhindra brottslighet, bryta långtidsarbetslöshet, lyfta skolan och elevernas resultat, stärka samhällsservice, bekämpa trångboddhet, ge stöd åt civilsamhället och arbeta för de demokratiska värderingarna. Det är ett långsiktigt arbete som ska ske i nära samarbete mellan myndigheter, kommuner och civilsamhälle. Min övertygelse är att elever känner sig trygga i skolor där klasserna inte är för stora – det gäller alla stadier –, där det finns många vuxna med skiftande kompetens och kompetenta lärare men även fritidsledare och där det finns en fungerande elevhälsa där relevant stöd sätts in när behovet uppkommer. Trygga elever kan ägna sin energi åt sin utbildning. De kan utveckla färdigheter som samarbete och problemlösning och se nyttan med sin skolgång. Så här vill jag se att alla elever får det i vårt land. är vägen fram till gymnasiet. Gymnasiet är för de allra flesta vägen till ett arbete eller vidare studier. För att göra välöverlagda val behöver de få god studie- och yrkesvägledning. har fått i uppdrag att fortbilda studie- och yrkesvägledare i jämställdhet, så att eleverna inte begränsas i sitt val av utbildning och jobb utifrån kön eller social och kulturell bakgrund. Det är ju en av de frågor som har drivit . Att ha en gymnasieexamen är, som sagt, för de allra flesta ungdomar dörren till arbetsmarknaden. Därför är det av allra största vikt att ungdomar ges möjlighet att förverkliga sin examen. Här har regeringen gjort stora satsningar som börjar ge resultat ute i landet. Gymnasieskolan ska tillgodose alla elever som vill fortsätta och läsa vidare på universitet och högskola men också dem som vill satsa på en gymnasial yrkesutbildning. Gymnasieskolan har funnits i fokus genom den gymnasieutredning som regeringen tillsatte och som varit ute på remiss. Här finns många nya förslag som behöver tittas närmare på, och det är viktigt att både forskning och profession får säga sitt. För mig som miljöpartist är det otroligt viktigt att alla som vill får möjligheten att läsa vidare på universitet och högskolor, oavsett vilken linje de valt på gymnasiet. Precis som inom hela skolområdet finns det elever som har svårt att nå slutmålet, och för dem måste det finnas hjälp och stöd. Därför satsar regeringen nu på samverkan för bästa skola även på gymnasienivå. För en del elever är steget mellan högstadiet och gymnasiet stort, och de har inte förmått att uppnå fullständig behörighet. Då finns det ett antal alternativ, så kallade introduktionsprogram. Introduktionsprogrammen är till för dem som inte har behörighet till gymnasieskolans nationella program. Det finns fem introduktionsprogram, vars mål är att förbereda eleverna antingen för nationellt program, för arbetsmarknaden eller för någon annan utbildning, till exempel på en folkhögskola. Skolväsendet – grund-läggande om utbild-ningen, Skolväsendet – lärare och elever och Skolväsendet – över-gripande skolfrågor Varje elev som läser på introduktionsprogrammen har en individuell studieplan och läser på heltid. Introduktionsprogrammen ger eleverna möjlighet att studera utifrån sina individuella förutsättningar. Individuellt alternativ och språkintroduktion är inte sökbara utbildningar. Elever tas in via kurator, gymnasiesamordnare och uppföljningsansvariga i kommunen. Innehållet i de två utbildningarna utformas av elev och skola gemensamt. Att ge varje elev en chans att komma vidare är nyckeln till att vårt samhälle får en harmonisk utveckling och för eleverna en hjälp att komma vidare i livet till arbete eller vidare studier. Det är viktigt att ge våra unga olika vägar att gå och att vi inte låter dem hamna i ett vakuum, att de sitter hemma och inte kommer sig för med något. Skolan kommer med stor sannolikhet att genomgå en del förändringar framöver. Det viktiga och absolut nödvändiga är att vi inte hastar fram några beslut, utan att vi ger den tid som behövs för att ta fram välgrundade underlag, där många varit med och sagt sitt, för att få en förändring som står sig mer än en mandatperiod. Skolan, lärarna och eleverna behöver lugn och ro och inte snabba kast som rycker och sliter i systemet. Profession och forskning har i en kommission med stor politisk spännvidd pekat på vad vi kan göra för att skapa likvärdighet i resurstilldelningen mellan skolor och uppnå större jämlikhet. Vi har ett samlat förslag för att stärka och bygga en jämlik skola i igen. Företrädare för elever, lärare och skolledare i svensk skola ställer sig bakom förslaget, som redan är ute på remiss. finns det höga förväntningar på oss skolpolitiker på olika nivåer i hela landet och oavsett politisk färg att nå samsyn över partigränserna och omsätta arbete i nationell samling runt skolan. Därmed yrkar jag bifall till förslagen i de tre betänkandena UbU17, 18 och 19. 128 (M) replik: Till förtjänst ska jag säga att hon pratar väldigt varmt om vad den egna regeringen har åstadkommit , och det vore väl sorgligt annars. Men jag måste säga att jag känner väldigt lite igen mig i den beskrivning som gör av svensk skola. Då vågar jag påstå att jag oerhört regelbundet, , befinner mig ute på studiebesök och också har bra kontakter utifrån min yrkesbakgrund. Ett par av de saker som jag funderar över när jag hör dig är hur dina studiebesök, om du gör några sådana, har varit och dina erfarenheter av introduktionsprogram. När man lyssnar på skulle man kunna tro att dessa är de program som fungerar absolut mest fantastiskt. Men om vi studerar hur de faktiskt fungerar och hur de lyckas med sitt uppdrag vet vi att språkintroduktionen är ett av de gymnasieprogram som vi har absolut störst bekymmer med. Ser inte att vi skulle behöva göra ett antal förbättringar av de här programmen? Vilka förbättringar ska vi i så fall göra? Vilka verktyg har regeringen i sin verktygslåda för att hjälpa de här eleverna som verkligen behöver komma vidare och ut i ett yrkesliv? De riskerar nämligen att hamna i ett livslångt utanförskap om de inte hamnar rätt på gymnasieskolan. I introduktionsprogrammen har vi våra absolut största bekymmer . 129 (MP) replik: Skolväsendet – grund-läggande om utbild-ningen, Skolväsendet – lärare och elever och Skolväsendet – över-gripande skolfrågor Tack för frågan, ! Det är klart att det finns problem, och det finns det överallt. Att inte jag skulle vara ute på studiebesök i verksamheten kan jag dementera på en gång. Jag är precis som du lärare och har varit yrkesverksam . Jag har många kollegor som jag både kan hälsa på och bolla idéer och tankar med. Det är klart att det finns problem med introduktionsprogrammen. Det finns det som sagt överallt. Detta är saker som vi tar itu med, som man diskuterar och som man för framåt. Med tanke på den stora mängd människor som har kommit in till vårt land skulle det vara otroligt fantastiskt om vi skulle ha löst detta utan några som helst problem. Det handlar om att de som går på introduktionsprogrammet når framgång och kommer att ta sig vidare. Efter hand och byggs verksamheten upp på ett bättre sätt. I alla reformer, oavsett om det är vi eller ni som gör dem, finns det problem i början. 130 (M) replik: På något sätt kan jag känna att det inte duger att svara att det finns problem överallt. Jag ser att vår uppgift som politiker – och inte som lärare i detta sammanhang – är att se till att ge förutsättningar för att problemen kan lösas. Jag hör inte ett enda konkret förslag från om på vilket sätt man ska möta bekymren. Det ser inte bättre ut nu än det gjorde för ett litet tag sedan. Vi talar inte om att det var starten på programmen som var det stora bekymret utan om att de dras med allt större bekymmer. Vad är regeringens förslag till att förbättra programmen? Vi har just hört om en fantastisk bild från talarstolen när höll sitt tal om programmen. Men vi hör ingenting om vilka konkreta förslag vi skulle kunna få. Nästa fråga jag har handlar om . Jag skulle vilja få ett ärligt svar. När du startade ditt uppdrag den här mandatperioden, trodde du då att det skulle ha hänt så här lite inom svensk skola och att det skulle ha presterats så få reformer från den regering du företräder? Borde det inte ha hänt mer? Lägger inte den skolkommission vars förslag nu går ut på remiss fram oerhört få konkreta förslag? Det handlar egentligen om att man tillsätter väldigt många nya utredningar. Det är ett tiotal nya utredningar, som i praktiken inte kommer att få något reellt genomslag under den här regeringens mandatperiod. Är det inte dags att benämna detta vad det egentligen är – ett ganska monumentalt misslyckande för regeringen och utbildningsminister med de tusen dagar som ni nu har haft möjlighet att påverka svensk skola? 131 (MP) replik: Skolväsendet – grund-läggande om utbild-ningen, Skolväsendet – lärare och elever och Skolväsendet – över-gripande skolfrågor Det är stor skillnad på att göra saker och göra det bra och att göra saker och få göra om dem. Det vi gör nu är att vi utreder, ser efter, talar med professionen och grundar våra inspel med bra underlag. Det jag tänker när jag ser tillbaka på alliansregeringen är att det lades fram många förslag – enormt många förslag. Men en hel del av dem fick gå tillbaka igen. Lärarlegitimationen, till exempel, var väl i . Man införde en massa saker som lärarna skulle göra – skriva omdömen och så vidare. Och står man och pratar om att vi måste ta bort administrativa uppgifter för lärarna. Det är sådana arbetsuppgifter som Alliansen har ålagt skolan. Nja, jag tycker inte att utbildningsminister har gjort ett dåligt jobb. Jag tycker att han genom att ha talat med professionen och med fackföreningarna, landat det hela och tillsatt utredningar har gjort ett bra förberedande arbete för att fatta långsiktiga beslut som varar mer än en mandatperiod. (forts. § 14) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 13 Beslut om ärende som slutdebatterats vid dagens sammanträde Punkt 1 (Yrkesvux och m.m.) 2. res. 1 (M, C, L, KD) 121 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 38 SD, 23 MP, 18 V, 1 - 1: 72 M, 20 C, 15 L, 14 KD Frånvarande: 16 S, 12 M, 9 SD, 2 MP, 2 C, 3 V, 4 L, 2 KD, 1 - Punkt 2 (Stimulanser till kombinationsutbildningar för nyanlända m.m.) 2. res. 2 (M) 72 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 38 SD, 23 MP, 20 C, 18 V, 15 L, 14 KD, 1 - 2: 72 M Frånvarande: 16 S, 12 M, 9 SD, 2 MP, 2 C, 3 V, 4 L, 2 KD, 1 - Punkt 6 (Kartläggning av existerande lärplattformar m.m.) 2. res. 5 (V) 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 38 SD, 21 MP, 20 C, 15 L, 14 KD, 1 - 5: 1 MP, 18 V Avstod: 72 M Frånvarande: 16 S, 12 M, 9 SD, 3 MP, 2 C, 3 V, 4 L, 2 KD, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 14 (forts. från § 12) Skolväsendet – grundläggande om utbildningen, Skolväsendet – lärare och elever och Skolväsendet – övergripande skolfrågor (forts. UbU17, UbU18 och UbU19) 132 i (C): Skolväsendet – grund-läggande om utbild-ningen, Skolväsendet – lärare och elever och Skolväsendet – över-gripande skolfrågor Jag vill förklara för alla som lyssnar på debatten att vi just nu debatterar tre olika betänkanden som alla går under namnet Skolväsendet. När vi yrkar bifall till reservationer i olika betänkanden kan det låta lite speciellt, och det kanske också föranleder en del frågor om varför vi diskuterar saker lite om lott och på olika sätt. Som centerpartist står jag givetvis bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bara bifall till några av dem. Det är reservation 1 och 6 i betänkande UbU17, reservation 2 och 7 i betänkande UbU18 och reservation 8 i betänkande UbU19. Jag skulle vilja koncentrera mig på några frågor som finns i de olika betänkandena, och jag börjar med UbU17. Skolväsendet som helhet rymmer otroligt många olika frågor. Det här betänkandet grundar sig på motioner från den allmänna motionstiden, vilket gör att vi ibland kanske känner att de stora frågorna inte riktigt ryms eftersom vi inte har skrivit motioner om dem eller för att någon ny proposition kanske precis har lagts fram. Skolväsendet – grund-läggande om utbild-ningen, Skolväsendet – lärare och elever och Skolväsendet – över-gripande skolfrågor Men när det gäller skolväsendet och den första reservationen som jag yrkade bifall till handlar det om att det är otroligt viktigt hur vi stöttar de demokratiska värderingarna och hur de får genomslag i verksamheten. Därför har Alliansen en gemensam reservation som handlar om skolans värdegrund och behovet av att rektorer och lärare säkerställer att utbildningen arbetar framgångsrikt för att främja demokratiska värderingar och utmana extremistiska värderingar. Här behövs kompetensutveckling och utarbetande av verktyg som kan tjäna både som inspiration och som stöd i arbetet. Det handlar också om på vilket sätt skolan arbetar tillsammans med det civila samhället, tillsammans med föräldrar och så vidare. Det här var den första reservationen som jag yrkade bifall till, och där har vi tydliga förslag från allianspartierna. Det finns ett tillkännagivande som handlar om könsuppdelad undervisning. Det är lite frustrerande när regeringspartierna talar i början av debatten och man då inte har möjlighet att begära replik och ta en diskussion. sa att det är en öppen dörr som sparkas in och att det egentligen inte behöver göras någon förändring när det gäller detta. Men som vi har sett på det är det viktigt att det här förtydligandet görs i skollagen därför att det råder så pass mycket osäkerhet runt de här frågorna ute på skolorna. En annan fråga som betraktas som en öppen dörr – och jag kan tänka att det är bra, för om man från regeringspartierna menar att det är en öppen dörr kommer det att ske en förändring – är den om programmering. Programmering i skolan finns och är bra men i alldeles för få skolor. Det finns skolor som arbetar med detta på olika sätt, men det är otroligt viktigt att vi får genomslag så att alla elever får chansen. Jag diskuterade med en rektor på ett teknikprogram i varför det är så lågt intresse för teknikprogrammet. Man funderade på vilken studie- och yrkesvägledning som gavs och hur man kunde koppla den till programmering. Frågan som hon ibland ställde var: Är du bra på språk? Ja, svarade en elev då. Då ska du välja teknik, för där ingår programmering, och det är ett språk, sa hon. Har du språkkänsla och språkförmåga är programmering en mycket viktig väg in i inte minst teknikprogrammet. Här bidrar de politiska förslag vi nu arbetar med och lägger fram till skapa en bättre jämställdhet inom de olika programmen. nämnde och arbetet med att ta fram digitala strategier och it-strategier. Vi var några från utskottet som besökte SKL . Deras signal till oss då var att den it-strategi som regeringen nu jobbar med känns gammaldags redan från början. Det där ligger och gnager, tycker jag, och jag funderar på vad man skulle behöva göra så att man också skapar en strategi som inte är för gammal från början. Men det är kanske en annan debatt än den här. En annan fråga som redan har varit uppe i debatten handlar om digitalt och centralt rättade prov. Vi benämndes som lärare, några stycken som har suttit och jobbat med att rätta prov, och visst är det en kär uppgift att rätta centrala prov. Där finns ett riktigt bra sätt att underlätta lärarnas arbete. Det handlar om att man både rättar och utvärderar proven centralt. Digitala prov finns självklart tillgängliga. De skickas inte iväg som pappersproven, utan de finns tillgängliga för lärare och elever även framgent. Skolväsendet – grund-läggande om utbild-ningen, Skolväsendet – lärare och elever och Skolväsendet – över-gripande skolfrågor Jag vill påpeka att i kommittémotionen för utgiftsområde 16 föreslog att ytterligare skulle avsättas för området externt rättade nationella prov. Det finns i vår budgetmotion. Låt mig gå vidare till nästa betänkande, UbU18, som handlar om lärare och elever. Detta är en glädjens dag, har vi konstaterat i utbildningsutskottet. Det är glädjande att det finns ett antal motioner som tillstyrks av utskott, nämligen de som handlar om studie- och yrkesvägledning. Det finns dels en moderat motion, dels en centerpartistisk motion som hela utskottet tillstyrker och där vi ställer oss bakom att ta fram en digital studie- och yrkesvägledningsplattform och att studie- och yrkesvägledarnas roll i skolan måste stärkas och i högre grad integreras i skolans verksamhet. Det ser väldigt olika ut på olika skolor; det vet vi som träffar vägledare och kommunföreträdare. Det är klart att vi behöver säkerställa en hög kvalitet. Inte minst många av våra nyanlända ungdomar har ett stort behov av riktigt bra vägledning, både för att förstå vilka möjligheter de har själva och för att förstå hur det svenska utbildningssystemet är uppbyggt och fungerar. Det är därför bra att regeringen nu får en skarp uppmaning från att återkomma med en lösning på detta. går jag vidare till UbU19, det sista betänkandet om skolväsendet. Det handlar om övergripande skolfrågor. Här vill jag lyfta upp frågan om fjärrundervisning, där man har klämt in att man skulle kunna ha en försöksverksamhet med vissa ämnen. Allianspartierna och framför allt har varit väldigt tydliga med att det finns många relevanta ämnen där man skulle kunna använda delar av undervisningen för fjärrundervisning. För att kompetens ska vara tillgänglig i hela landet – i storstäder, i småstäder och på landsbygden – krävs att detta löses . Vi ser fram emot den utredning som nämnde och som kommer , om jag minns rätt, för att se på vilket sätt man ska lösa detta så att det inte kommer ytterligare förslag på utredningar som vi ska tampas med. Det är en viktig del på vilket sätt vi får tillgång till rätt lärare med de kompetenser och behörigheter som behövs runt om i . har lyft upp en kompetensutvecklingsgaranti. Den kan delvis liknas vid det som lyfte fram om professionsutveckling, professionsprogram och så vidare.