prot · H5094 · 2017-09-14 00:00:00 — Det var en sådan viktig sak och att Försvarsmakten här har att göra med en myndighet som är så slarvig att alla körkort kommer på vift, all information om våra vägar och allting. Det har sagt är att man måste se all information som förlorad och kommen i främmande makts hand. Jo, därför att så många icke kontrollerade människor har haft informationen och också kan kopiera. Detta är också ett problem. Det kan vara ett problem . Det kan bli ett problem , om , eller . Det är nu en Zapad-övning. Hur är det? Vad tror försvarsministern? Har det kommit i händer? Har det kommit till någon terrorgrupp, eller ha det kommit i någon annan grupps händer? Vad är svaret? 35 HANS (M): Låt oss vara överens om att det har funnits ett potentiellt säkerhetshot. Eller som både den militära underrättelsetjänsten och Säkerhetspolisen har sagt: Man måste betrakta uppgifterna såsom varande röjda, och man måste betrakta det som att de också är röjda till felaktig hand. Hitintills har säkerhetsläckaget kostat en generaldirektör, två ministrar och en statssekreterare. Debatten som vi nu för är utifrån försvarsministerns eget ansvarsområde. Jag upprepar min fråga. Vad är det som indikerar, herr talman, att det över huvud taget finns någonting som visar att man från regeringens sida hade tänkt informera svenska folket, och oppositionen om inte medierna hade rapporterat om detta ? Försvarsministern vet om detta . En generaldirektör får gå . Statsministern bekräftar att han vet det , och sedan blir det när medierna rapporterar om det. Vi har en mängd olika former för att föra samtal även när det gäller sekretessbelagda uppgifter. Man kan ha partiledaröverläggningar, man kan ha det via utskott, och man kan ha det via . Vi har dessutom vår egen försvarsgrupp. Ingenstans har man frivilligt försökt berätta om det säkerhetshot som har funnits. Då måste man ställa sig frågan: Varför har man inte velat informera? Varför har inte försvarsministern sett det som sitt ansvar att försäkra sig om att statsministern vet att Försvarsmakten har vidtagit rätt åtgärder? Försvarsministern säger att Försvarsmakten har gjort ett bra jobb. Jag är benägen att tro det. Men varför har man då inte rapporterat om att man har gjort det här jobbet till statsministern, och oppositionen? Det är de frågorna som kräver svar. 36 Försvarsminister (S): Om jag ska tro på i det här sammanhanget förväntar jag mig först och främst att han nu personligen kommer att agera för att det sker en ordentlig uppföljning av regeringens ansvar före skiftet 2014. Det borde vara ett rimligt ryggradsagerande från sida eftersom ordvolymen är rätt så hög i sammanhanget. Red ut vad har för ansvar i detta! Red ut varför det skulle outsourcas så in i vassen, varför den förra regeringen drev den typen av frågor så pass hårt och varför det var en nyliberal eufori kring just detta! Det är dags att dra en gräns för hur långt man kan gå när det gäller outsourcing och att markera att vissa saker i samhället inte kan outsourcas. Den ideologiska blindhet som har lett till den typen av situationer måste man få ett slut på. Det ingår också i de direktiv som har lagt fram i det här sammanhanget. Jag vill också påminna om vad man har informerat utskottet om. Försvarsmakten vidtog tidigt åtgärder. De har inte haft påtaglig påverkan på Försvarsmaktens samlade operativa förmåga, det vill säga it-säkerhetsproblemen. Vidare konstaterar överbefälhavaren att risken som uppstått kommer att kunna hanteras. Chefen för den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten har också inför försvarsutskottet förklarat att på grund av de åtgärder som vidtagits har inte den svenska försvarsunderrättelseförmågan påverkats märkbart negativt. Man kan naturligtvis spekulera och dra upp visioner och bilder av olika scenarier i det här sammanhanget om vad som potentiellt kan ha hänt åt både det ena och det andra hållet. Jag håller mig till att lita på det man säger från Försvarsmakten, hur de ser på hur det har hanterats och de eventuella risker som finns i sammanhanget. Detta har man tagit på allvar. Försvarsmakten vidtog åtgärder så fort de kunde i sammanhanget. Hade huvudproblemet legat på Försvarsmakten och det var där som de grundläggande felen hade begåtts hade det självklart varit mitt ansvar att se till att tala med statsministern och på olika sätt driva den här frågan. var det så att Transportstyrelsen låg under , och därför var den delen deras ansvar att reda ut. Det som åligger vårt departement är gjort. Där har vi uppfyllt våra förpliktelser i sammanhanget. När det gäller redovisning hade vi när detta inträffade en presskonferens där myndigheterna mycket tydligt redovisade vad man hade gjort. Man kanske skulle värdera att myndigheterna hade vidtagit åtgärder på ett tidigt stadium och att de gjorde vad de kunde för att lösa ut frågan. Det är en viktig parameter. Det har levererats mycket material till . De kommer säkert också att ställa ytterligare frågor; det är ju så det går till i denna typ av utredningar. Jag har ingen som helst indikation på att det finns någon som har någon avsikt att hålla på att mörka eller på annat sätt undanhålla information i detta sammanhang. Däremot upplever jag en hög ambition att verkligen ta rätt på vad som har hänt, för det är ett viktigt underlag för att vi ska kunna sätta stopp för överdriven och alltför långtgående outsourcing och en överideologiserad syn på frälsningen i den typen av åtgärder. Det är alltså dags att dra en gräns för vad som kan och inte kan outsourcas i statlig förvaltning. Det är en kritik som bör riktas också mot den förra regeringen. 37 (KD): Låt oss då klara ut att vad man än gör och vad man än outsourcar eller inte måste man följa rikes lag. Det är nummer ett. Vad gäller KU-anmälan har försvarsministern redan blivit bönhörd. Det finns redan en sådan KU-anmälan, och man kommer att granska hela historien inklusive den förra regeringen. Låt oss bara repetera vad det är som har hänt. Vi har ett it-haveri. Vi har en minister, , som hade noll koll på sitt departement. Vi har två ministrar, och , som fick information mars . De hade informationen, de var drabbade och de var ansvariga – den ene för det civila försvaret och den andre för det militära försvaret. De informerade inte. De informerade inte statsministern och inte det nationella . Och de informerade inte . Försvarsministern borde veta att den här kammaren, , finns till för att vi bland annat ska kontrollera regeringen. Men vi kan inte fullgöra vår uppgift om vi inte får information. Ni fick information om detta; försvarsministern personligen fick det . Du vet att det finns möjligheter att på olika sätt ordna så att man kan berätta sekreta saker, och det finns olika kanaler. Enligt uppgifter i SVT har detta inte ens varit uppe i . Det är lagstadgat, så det är en allvarlig sak. Det står i grundlagen att ni måste informera om viktiga saker. Frågan kommer tillbaka: Varför gjorde ni ingenting för att också stoppa det pågående läckaget, som kan vara det värsta sedan och tid? Varför gjorde ni ingenting för att stoppa det pågående läckaget? 38 Försvarsminister (S): Jag vet inte om budskapet inte går fram till . De åtgärder som myndigheterna vidtog och hade vidtagit när jag, och då också Försvarsmakten, fick information handlade om att stoppa risker och läckageproblematik. Det var därför man höll på och arbetade med detta. Det är oerhört grundläggande för all samlad information som har getts i ärendet fram till . Jag kan beklaga om detta budskap inte har gått fram, för det är det som har varit hela uppgiften för de tre myndigheter som har varit inblandade. Annars hade detta varit en väldigt märklig situation. Om ingen form av åtgärder hade vidtagits skulle jag ha kunnat begripa mycket av kritiken. Men vidtogs åtgärder, och det har också redovisats resultat av olika typer av menbedömning. Jag måste upprepa: Om det hade varit mitt ansvar att ha Transportstyrelsen under Försvarsdepartementet skulle jag ha haft ett ansvar för att sköta alla dessa informationer som pekar på. Men ligger inte Transportstyrelsen och inte heller under Försvarsdepartementet, utan under Försvarsmakten – som när jag kontrollerade läget hade vidtagit åtgärder på ett brett fält på dessa två områden: civilregistrerade bilar samt skyddspersoner. De hade jobbat aktivt med detta, och det måste värderas. Det måste framgå, eftersom det på något vis här ges en bild av en handlingsförlamning som är monumental. Myndighetsdelen har fungerat. När det gäller : Följ upp artikeln nu! Det räcker inte att bara säga att det finns någon allmän anmälan till . Ha lite ryggrad , och anmäl också just denna del och den ministern! Gör en ordentlig uppföljning! Överläggningen var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2016/17:590 om försvar mot ballistiska robotar 39 Försvarsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta så att blir delaktigt i ett gemensamt försvar av vårt närområde mot ballistiska robotar samt om svensk delfinansiering av sådan förmåga är aktuell. säkerhetspolitiska linje ligger fast. Mot bakgrund av den försämrade säkerhetspolitiska situationen i vårt närområde ökar betydelsen av att stärka bi- och multilaterala försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten. är militärt alliansfritt. Tillsammans med en rad andra vapensystem är ballistiska robotar en del av den hotbild som det svenska försvaret ställs inför. Hotet från ballistiska robotar kan därför inte ses isolerat utan måste ses i ett bredare operativt sammanhang. Detta ställer krav såväl på utvecklingen av ett starkt svenskt luftförsvar som på olika typer av skyddsåtgärder för att skapa uthållighet och redundans. I vårändringsbudgeten tillfördes för satsningar på det svenska försvaret. Regeringen har tillsammans med och enats om att utöver de satsningar som genomförs som ett resultat av försvarsuppgörelsen 2015 och överenskommelsen om vårändringsbudgeten förstärka det svenska försvaret ytterligare. ska därför ytterligare tillföras för att stärka den militära förmågan och förmågan inom totalförsvaret. Luftvärn är en väsentlig förmåga för säkerhet. Anskaffning av ett nytt luftvärnssystem med medellång räckvidd inleds under innevarande period och fullföljs under kommande försvarsbeslutsperiod, 2021–2025. Det svenska försvaret stärks som våra internationella samarbeten fortsätter att utvecklas. Någon svensk delfinansiering av ett gemensamt försvar med verkansdelar mot ballistiska robotar är dock inte aktuell. 40 (L): Tack, försvarsministern, för det svar som ändå gavs! mottog försvarsministern en utredning som bar namnet . Det var en utredning som var parlamentarisk och som hade jobbat . I en bedömningsruta som finns i utredningen på s. 287 skrivs följande: Konventionella ballistiska robotar och kryssningsrobotar utgör men i allt högre utsträckning ett så pass allvarligt hot mot såväl luftförsvaret som övriga Försvarsmakten och landet att detta hot måste beaktas. Lite längre ned fortsätter man, också i bedömningsrutan: kommer att behöva samverka med andra stater för att skapa ett skydd mot konventionella ballistiska robotar och avancerade kryssningsrobotar. Ett aktivt skydd kan endast uppnås genom internationellt samarbete, till exempel för att kunna upptäcka och bekämpa inkommande robotar. I utredningen satt representanter för det socialdemokratiska partiet. Det är tre stycken riksdagsledamöter som var medlemmar av försvarsutskottet: , och . Ingen av dessa ledamöter har inlämnat någon reservation eller något särskilt yttrande där man invände mot utredningens slutsatser. Faktum är att den i utredningen också sittande vänsterpartisten, , inte heller reserverade sig mot slutsatserna. Jag förstår det nu som att statsrådet inte är beredd att låta samverka med andra länder kring ett sådant här försvar mot ballistiska robotar. Då blir min fråga: Vad är argumentationslinjen för försvarsministern? Har kärnvapenavskräckningen i världen totalt sett minskat ? Eller gör nu anspråk på att helt på egen hand bygga upp ett missilförsvar mot ballistiska robotar och kryssningsrobotar? 41 Försvarsminister (S): Jag vill särskilt understryka det som sas i mitt interpellationssvar här tidigare: ”Luftvärn är en väsentlig förmåga för säkerhet. Anskaffning av ett nytt luftvärnssystem med medellång räckvidd inleds under innevarande period och fullföljs under kommande försvarsbeslutsperiod.” Det är ett konstaterande som jag tycker är viktigt att framhålla i det här sammanhanget. Jag ska inte gå in i någon diskussion om kriterier. Det är frågor som i så fall sköts av de myndigheter som är ansvariga i sammanhanget. Man kan naturligtvis välja olika nivåer på hur man samarbetar. Jag kan nämna ett projekt som heter som är ett multinationellt forum under amerikansk ledning vars verksamhet syftar till att gynna kunskaps- och informationsutbyte avseende integrerade luft- och missilförsvarsfrågor. Fokus för den dialogen ligger på politisk och militärstrategisk nivå, och arbetet bedrivs bland annat genom seminarier och spel. Utgångspunkten är fiktiva motståndare i en situation in . Syftet med vårt deltagande i Nimble Titan är att inhämta information och bygga upp en policy och militärkompetens rörande integrerat luft- och missilförsvar. Särskild vikt läggs vid att testa samarbetsformer samt att inhämta kunskap om till exempel folkrättsliga frågor. ska inom ramen för Nimble Titan verka för transparens i robotförsvarsfrågor. Fokus för det svenska deltagandet är att utveckla förståelse och kunskap om politiska likaväl som militära konsultations- och samarbetsmekanismer och planering av integrerat luft- och missilförsvar vid en annalkande krissituation. Särskild vikt läggs vid frågor avseende strategisk kommunikation i sådana situationer och också vid att utveckla förståelsen för det svensk–finska försvarssamarbetet. Som jag inledde mitt inlägg med att säga kommer vi att förnya det medelräckviddiga luftvärnssystemet. Där har vi rb 97 Hawk, och det är det som ska ersättas. Det här är en prioriterad fråga som kommer framöver. Vi får väl återkomma till kompetensfrågor i det sammanhanget. 42 (L): Det är alldeles utmärkt att deltar i studiecirklar om folkrättsliga problem som hör samman med missil- och robotförsvar. Men ingenting av det som försvarsministern säger leder väl kammaren till att tro att det där kommer att utvecklas till något verkligt försvar mot dessa mycket farliga vapen. Jag måste ställa frågan till försvarsministern: , och kommit till felaktiga slutsatser när de skriver det de gör i luftförsvarsutredningen? Var som dåvarande ordförande i försvarsutskottet och gruppledare för den socialdemokratiska kommittén helt okunnig om vad ledamöter från hans parti tyckte och tänkte och skrev i den här utredningen? Jag uppfattar att försvarsministern menar att ett medelräckviddigt luftvärn kommer att utgöra ett tillräckligt skydd mot ballistiska robotar som från rymden närmar sig svenskt territorium. Har jag uppfattat det rätt på den punkten, försvarsministern? Ska bygga ett eget missilförsvar, och kommer de drygt 2,7 miljarder som försvarsministern nu hänvisar till efter den senaste uppgörelsen att räcka för att bygga ett effektivt skydd mot ballistiska robotar och kryssningsmissiler? 43 Försvarsminister (S): För det första har inte rätt i beskrivningen av ekonomin kring upphandlingen av ett medelräckviddigt luftvärnssystem. Det ligger redan en hel del pengar i befintlig budget. De 2,7 miljarderna ska också användas till en hel del andra saker. När det sedan gäller den här typen av frågor vill jag upprepa att det jag sa väldigt tydligt var att man väl får återkomma till vilka kriterier som gäller för den här upphandlingen i ett senare skede och vilka förmågor som i så fall ingår i det här sammanhanget. Jag tänker inte gå vidare i den diskussionen av skäl som är tydligt förklarliga. Det räcker för mig att konstatera att vi ska göra en upphandling av ett medelräckviddigt luftvärnssystem och att den processen ska påbörjas i närtid. Det krävs också ett bemyndigande från riksdag för att detta ska kunna genomföras. Sedan får vi återkomma i ett senare skede med kriterierna för eventuella förmågor i det här sammanhanget. behöver inte göra någon ytterligare tolkning än exakt det som jag säger . Sedan får vi återkomma med ytterligare information i ett senare skede. Ett gemensamt robotförsvar ställer helt andra krav också säkerhetspolitiskt och vidgar begreppen en hel del när det gäller ett sådant ställningstagande. Det är sådant man i så fall måste värdera i en betydligt bredare kontext än vad vi kan göra här i kammaren . Jag vill alltså understryka att ett gemensamt försvar med verkansdelar mot ballistiska robotar inte är aktuellt som det ser ut . 44 (L): Det är helt uppenbart att underkänner sina socialdemokratiska kollegors bedömningar i där man var enig. Men jag vill till protokollet anmäla, herr talman, att jag helt delar utredningens slutsatser: Det finns inga som helst möjligheter för att på egen hand bygga upp ett fungerande försvar mot ballistiska robotar. Detta har alla länder som är i storlek insett för länge sedan. Inget annat nordiskt land och inget land av vår storlek ute i försöker på egen hand att bygga den här formen av förmågor. Det kräver samarbete. Jag är glad och nöjd över att en offentlig utredning mycket tydligt har konstaterat detta, och jag förstår försvarsministerns svar som att vi svenskar, vi som bor här i vårt land inte, vare sig direkt eller indirekt, kommer att omfattas av något missilförsvar. 45 Försvarsminister (S): får naturligtvis stå för sina egna slutsatser i det här sammanhanget, och man kan dra iväg långt i de här arrangemangen. Tekniskt samarbete när det gäller den här typen av produkter och den här typen av förmågor är väl en sak. Sedan beror det på vad man lägger i ordet ”gemensamt” och vad det sedan i ett utvecklat skede leder till för typ av förpliktelser och vad det omfattar. Det finns många frågor som man måste kunna ge ett svar på när man använder den här typen av begrepp. Men tekniskt sett och produktutvecklingsmässigt sett är det här kompetenser som vi måste tillföra oss i ett internationellt samarbete men också på en internationell marknad. Det är inget konstigt med det. Sedan är det fråga om vad man lägger i begreppet ”gemensamt försvar” och vad man i det yttersta drar ut det till för konsekvenser. Det jag har försökt säga är att det kanske inte är helt enkelt att bara säga rakt av: går vi in i ett gemensamt robotförsvar. Jag har gett mitt svar här i interpellationsdebatten, och det är det som gäller för regeringens del. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. 46 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av utbildningsminister , försvarsminister , miljöminister samt statsrådet . Utbildningsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde eller rör dennes tjänsteutövning. Regeringens hållning i asylprövningsfrågan 47 (M): Jag vill ställa en fråga till utbildningsminister . I går var det en aktuell debatt i kammaren om migrationspolitiken och situationen för ensamkommande barn. Det är självklart en mycket viktig och angelägen fråga som påverkar enskilda. Det är viktigt att vi värnar den ordning vi har, med individuella bedömningar där det är myndigheters och domstolars kompetens och inte politikens nyckfullhet som avgör. Vi ska inte ha ett system där andra faktorer än just asylskäl är avgörande. Det är inte långsiktigt, och det är inte humant. Det är väldigt viktigt att det här området inte präglas av osäkerhet. I gårdagens debatt framkom en splittring mellan migrationsminister och gruppledare i , . Regeringen gav ett besked och i ett annat. Utifrån det vill jag fråga utbildningsministern: är regeringens gemensamma hållning? 48 Utbildningsminister (MP): Jag vill tacka riksdagsledamoten för frågan. Precis som ledamoten redovisar gör regeringen inga asylprövningar – längre, ska tilläggas. Jag var en av dem som arbetade hårt för att få till denna ordning, som innebär att prövningar av ansökningar om uppehållstillstånd görs först i myndighet och därefter i oberoende domstolar. Det betyder dock inte att regeringen inte har ansvar för att följa utvecklingen för personer som ansöker om uppehållstillstånd i . Regeringen har ansvar för lagstiftningen. Och regeringen har ansvar för att upprätthålla rättssäkerheten. Diskussionen i går som riksdagsledamoten beskriver, och som alla partier deltog i, handlade just om vilken lagstiftning vi vill ha och om hur vi ska upprätthålla rättssäkerheten. Det var utifrån det en bra diskussion. 49 (M): Jag vill tacka utbildningsministern för svaret. Men jag önskar ändå att få ett klarläggande. Som ministern säger är det viktigt att det är myndigheterna och sedan domstolar som prövar de här frågorna och att det inte råder någon osäkerhet om detta. Men i debatten i går var det tydligt att det rådde stor osäkerhet om vad som ska gälla. Utifrån ministerns svar behöver jag ett klarläggande. Står ministern inte bakom sitt eget partis politik? 50 Utbildningsminister (MP): Jo, det gör jag helt och fullt. Och politik är känd. Regeringen arbetar med lagstiftning och att värna rättssäkerheten. Förslag till lagstiftning läggs fram till och prövas i . Jag konstaterar att det förslag till lagstiftning som har lagts fram dels har inneburit att barn inte ska få samma hårda prövning som de inskränkningar som presenterades innebar, dels har inneburit att har godtagit en lagstiftning om att man under vissa omständigheter ska kunna få uppehållstillstånd för att gå klart gymnasiet. Bristande information till försvarsutskottet 51 (SD): Min fråga går till försvarsministern. Det har debatterats ganska mycket i interpellationsdebatten, och försvarsministern har förklarat gången mycket tydligt. Jag har en fråga kvar om det här som jag vill ha en kommentar till. I försvarsutskottet har vi en sekretessbelagd del där vi får information om saker och ting som händer ute och som kan innebära en viss säkerhetsrisk för , och sedan har vi en öppen del. Vi tycker att det är lite märkligt att man under hela har diskuterat allting annat men att försvarsministern inte har nämnt det här. Jag skulle vilja ha ett förtydligande angående det. 52 Försvarsminister (S): Jag tackar för frågan. Problematiken med it-säkerheten låg på Transportstyrelsen, som ligger under och låg under dåvarande infrastrukturministern. Det var där grundproblemet låg. var den myndighet som skulle följa upp det här i förhållande till Transportstyrelsen. Infrastrukturministern hade ansvaret för att informera statsministern på den politiska nivån. Det var där ansvarsbitarna låg. Vår uppgift var att klara ut Försvarsmakten, vilket vi gjorde. Om det här hade skett inom Försvarsmakten hade det varit min uppgift att ta de här initiativen gentemot både statsministern och . Det är på det sättet ansvarsprincipen ser ut i sammanhanget. Jag känner också väl till att det finns särskilda informationsgångar för hur sekretessbelagd information ska överföras till Statsrådsberedningen. 53 (SD): Jag ställde en skriftlig fråga angående FRA till försvarsministern . Tack för det svaret, försvarsministern! Med tanke på det svar jag fick skulle jag vilja be försvarsministern kontrollera om uppgifterna om deras fordon fortfarande ligger i ett öppet register. I så fall går det att följa FRA-fordon ute i landet. Man bör även titta på när man säkerhetsklassat personalen. Och hur ser det ut med tillgången till den sekretessbelagda ? 54 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill påminna samtliga ledamöter om att det finns en begränsning, en minut för första frågan och för följdfrågan. 55 Försvarsminister (S): FRA:s personal är säkerhetsklassad. Så är det. All FRA:s verksamhet är säkerhetsklassad. Jag vet att det följs upp mycket noggrant av myndigheten.