prot · H50922 · 2017-10-24 00:00:00 — har gett mig tre frågor om den kommande rymdstrategin: En fråga gäller om den kommer att ange tydliga prioriteringar för svensk rymdforskning, som exempelvis mätdata från atmosfären som en samhällsnytta och ett bidrag till klimatforskningen, som i sin tur utgör grund för nödvändiga politiska prioriteringar. En annan fråga handlar om huruvida regeringen kommer att specificera satsningar på en efterföljare till genom stärkta anslag till rymdforskning. En tredje fråga berör prioriteringen av utvecklad forskning på rymdområdet och samverkan med industrin för att forskningen ska bli tillämpbar kommer att tydliggöras genom såväl anslagsnivåer som en tydlig anvisning till Rymdstyrelsen att prioritera nationella utvecklingsprojekt. Först vill jag tacka för frågorna. Det gläder mig att det finns ett stort engagemang för rymdforskning och rymdverksamhet. Regeringens rymdstrategi kommer att överlämnas till omkring . Där kommer regeringen att ange en inriktning för den statligt finansierade rymdverksamheten, så att den bidrar till att svensk rymdforskning och rymdverksamhet kan utvecklas. I regeringens forskningspolitiska proposition identifieras ett antal samhällsutmaningar där forskningen kommer att spela en avgörande roll. Klimat, digitalisering och hälsoutmaningen är de globala utmaningar som vi står inför. Klimat och digitalisering kopplar tydligt an till rymdverksamhet och rymdforskning. har drivit egna nationella satellitprojekt . pågår konstruktion av en ny satellit som planeras att sändas upp 2019. Även andra projekt diskuteras. Regeringens uppfattning är att det tillsammans med de satsningar som görs via det europeiska rymdorganet även är viktigt att driva egna nationella projekt, gärna i samarbete med andra länder. Regeringens forskningspolitiska proposition heter Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft. Jag och regeringen håller med om att universitet och högskolor ska samverka mer med sin omgivning. Därför är också samverkan en röd tråd i den forskningspolitiska propositionen. Detta gäller naturligtvis såväl inom rymdområdet som inom andra områden. Vi vet att stora utmaningar möts bäst med gemensamma krafter. Svensk rymdindustri har framgångsrika leverantörer av instrument, satelliter och bärraketdelar till , och dessa leveranser är en förutsättning för forskning från rymden. Uppdragen från bidrar till rymdindustrins teknikutveckling även inom andra områden och är därmed viktiga för deras konkurrenskraft. Vikten av rymdforskning och rymdverksamhet betonades i budgetpropositionen , där det föreslås ett ökat anslag till Rymdstyrelsen och en beräknad ytterligare ökning . Medlen är avsedda att uppfylla de prioriteringar som kommer att göras i rymdstrategin. 53 (KD): Jag tackar statsrådet för svaret, där hon säger att klimatet är en av tre viktiga samhällsutmaningar där forskningen har en ledande roll. har kontinuerligt arbetat med detta genom uppsändningen av klimatsatelliten – – och även dess efterföljare, som döptes till Steam. Om detta skrev jag i en motion till om den forskningsproposition som var på gång då. Det stod tidigt klart att var en framgång, både vetenskapligt och beträffande innovationshöjden, och det är den fortfarande. Från början är satelliten konstruerad för endast mätningar. Med tanke på att den har hållit så länge, , och levererat nyttiga mätdata, som till exempel har lärt oss om ozonskiktets återhämtning, processer i atmosfären som styr klimatets utveckling och så vidare, är det klart att det för mig och många andra som är intresserade av rymdforskning och klimatfrågor är en viktig fråga om man inte ska arbeta med att ersätta . Jag har uppfattat att det på något sätt pågår ett arbete med att hitta någonting som ska ersätta när det inte längre fungerar. uppges från svensk sida att vi ökar satsningarna på rymden, men jag kan inte se det som annat än att klimatforskningen inom svensk rymdverksamhet egentligen faktiskt nedprioriteras i stället. Vad ska vi ha i stället om man inte gör något nu och inte fortsätter det påbörjade arbetet? Statsrådet nämner att anslaget till Rymdstyrelsen i budgeten ökar och att en ytterligare ökning beräknas till 2019. Men vad jag förstår har man beslutat att inte längre indexuppräkna anslagen till Rymdstyrelsen. Det gör att anslagshöjningen urholkas. Anslagsökningen blir därför inte riktigt så stor som statsrådet hävdar. Forskningspropositionen innebar 75 nya miljoner till Rymdstyrelsen, om jag minns rätt. Då blev det också direkt satsningar på klimatforskning i rymden. Det har enligt Rymdstyrelsen själv en återhållande effekt att en stor del av rymdbudgeten till betalas ut i euro; det ges ingen kompensation när det blir en sämre växlingskurs mot euron. Mina frågor till statsrådet kvarstår dessvärre. Det gäller både arbetet med ersättaren till , det vill säga uppföljning och utveckling, och anslagsstorleken. Det här viktiga arbetet med klimatforskning i rymden måste kunna fortsätta på ett bärkraftigt sätt. 54 Statsrådet (S): Jag tackar för den här väldigt initierade diskussionen. Det är helt riktigt att vi har drivit de här nationella satellitprojekten . De har varit väldigt viktiga för rymdforskningen och även klimatforskningen, som nämner. är det nya projekt på gång. kommer vi att vilja stödja också nationella projekt. De utvecklas bäst i samverkan, som kan ske med andra länder eller genom att de drivs av våra universitet och högskolor i samverkan med industrin. Fördelen med de här lite mindre projekten, som de nationella projekten oftast är, är att de inte bara vänder sig till de stora bolagen inom rymdindustrin; även små och medelstora företag har möjlighet att delta. Det man nu har valt att utveckla är den satellit som kallas efter en förkortning. Det är ett mindre system som utvecklas av universitet och högskolor. Detta är ett val som vår expertmyndighet har gjort. Jag tror att det är viktigt att de här enskilda projekten utvärderas av just expertmyndigheten och att vi inte fattar politiska beslut. Däremot kommer vi nog i den kommande rymdstrategin att peka på behovet av att både delta i de stora internationella projekten, inte minst de europeiska som tillhandahåller, och ha egna, för det bygger kunnande och kapacitet och ger möjlighet för fler företag, även mindre och medelstora som sagt, att delta i det här teknikutvecklingsarbetet. När det gäller anslagen är det rätt och riktigt att vi nu utökar budgeten genom forskningspropositionen. Totalt kommer det att vara nya anslag med . Målet är att detta framför allt ska stödja rymdforskning och utveckling av ny teknik som kan användas inte minst för klimatforskningen. Jag vill dock säga att vi i vår budget och i forskningspropositionen också höjer basanslaget, det vill säga de pengar som går direkt till universitet och högskolor, med 1,3 miljarder. Även dem finns det ju möjlighet att använda för den här typen av forskningsprojekt, som riktar in sig mot klimatforskning eller rymdforskning. Beroende på hur framgångsrik man är finns det alltså betydligt mer pengar att tillgå för det här arbetet. Vi har också pengar avsatta för till exempel samverkansprogram, där man kommer att kunna använda rymdteknik inom digitaliseringen och för smarta städer och smarta transporter. Som sagt är rymdtekniken väsentlig för att klara de stora samhällsutmaningar vi har och utveckla samhället. Klimatforskningen är en del av det, digitaliseringen en annan. 55 (KD): Tack för svaret, statsrådet! Min fråga gäller fortsättningsvis hur man från regeringens sida kan säkra i den kommande rymdstrategin det som statsrådet beskriver som en skrivelse. För mig är det inte samma sak att ha en skrivelse. Det är på något sätt ett yttrande från regeringen. En strategi visar på en väg framåt: Vad har vi för process för att komma till ett visst mål? Jag är rädd för att skrivelsen på något sätt bara ska tala om: Ungefär så här har vi tänkt oss, men vi har ingen väg dit. Det bekymrar mig kraftigt. Det är inte samma sak att säga att det är ett stort anslag till den akademiska världen rent allmänt. I så fall måste man från regeringens sida peka kanske inte med hela handen men halva i skrivelsen, eller förhoppningsvis med ett bättre ord strategin, för att veta att anslaget till en viss del går till rymdforskning och i det också den viktiga klimatforskningen. Annars kan de pengarna användas till väldigt mycket annat som också kan anses vara viktigt. Detta är verkligen spetskompetens och spetsforskning som har många duktiga företag inom. Det är just samverkan mellan akademin och företagen som måste fortsätta att fungera. Vi vet, som jag nämnde i min interpellation till statsrådet, hur det är i mitt eget område. Där har vi GKN Aerospace i och ett antal rymdforskningsföretag i . Det är ett helt kluster. Det finns till och med ett nätverk för detta liksom vi i har ett rymdnätverk där vi försöker förkovra oss på olika sätt i dessa frågor. Det är just detta att man ibland på något sätt måste visa den politiska viljan även i de skriftliga dokumenten så att man från näringens sida får veta det. Jag säger det eftersom jag är näringspolitiker i första hand. Man måste kunna visa att det är lönsamt att fortsätta att bedriva spetsforskningen och utvecklingen även för företagen. Det är annars en ganska dyr verksamhet som man lätt skulle kunna flytta någon annanstans. Jag jobbar mycket med life science. Ofta jämställer man rymdforskning och life science, vilka ibland också hör ihop. Det tar ungefär lika i utveckling att utveckla en sak till rymden som ett nytt läkemedel eller något annat. Här kostar det pengar. För life science har man en väldigt tydlig strategi, en nationell samordnare och så vidare. Men för rymden krymper man ned från en strategi till just en skrivelse. Jag måste ändå få vara fortsatt nyfiken och undra hur man har tänkt att anslagen ska gå till en fortsatt forskning för klimatet. 56 Statsrådet (S): Tack igen, , för de uppföljande frågorna! Som jag ser det har vi lagt en gedigen grund genom forsknings- och innovationspropositionen. Den anger just både inriktningen och att samverkan behöver öka på alla områden mellan våra universitet och högskolor och det omgivande samhället. Det gäller inte minst näringslivet. Där anger vi också de globala och även nationella samhällsutmaningar som vi ser. Det finns tydligt angivet hur vi ser att rymdforskningen kommer att vara en viktig beståndsdel i detta. Därutöver har vi budgetpropositionen, som ger anslagshöjningarna som lagts fram i plan de kommande fyra åren. Där gör vi en satsning på Rymdstyrelsen för att möta det som fanns i den utredning som lades fram om behovet av att stärka vår expertmyndighet. ska sägas att vi har gjort ett antal parallella utredningar. Vi har bland annat tittat på framtid och möjligheterna att kunna sända upp små satelliter i omloppsbana där. Vi har gått vidare med att ge ett uppdrag till Rymdstyrelsen och Rymdbolaget om framtagandet av en affärsplan för det för att se om själva driften av en sådan verksamhet kan bära sig på kommersiell basis. Jag ser därför inte att vi behöver ytterligare en proposition för detta. Det här utgör själva fundamentet för en skrivelse som kommer att vara en rymdstrategi som väldigt tydligt anger den inriktning som vi har för rymdverksamheten framöver. Jag ser att detta alltmer är en del av den dagliga infrastruktur som vi behöver. Det är inte bara kopplat till forskningen utan också i allra högsta grad kopplat till hur vi förbättrar våra samhällen här hemma på jorden. Det är det som jag har försökt uttala . Vi behöver fundera på rymdtekniken och inte bara på att vara duktiga på de så kallade uppströmstjänsterna, det vill säga bärraketer, instrument och satellitbyggnader. Vi behöver också bli bättre på att använda de data vi får ned från rymden. Jag nämnde digitaliseringen som en del i det. Det är klart att de stora navigationsprogrammen är en del i det. Men vi har också jordobservationsmöjligheter som kan användas för både samhällsnytta och kanske också för affärsnytta. Vi måste fortsätta att bygga på den väldigt starka rymdindustri vi har i landet med den teknikutveckling som finns där som ger innovationseffekter till många större branscher än bara rymdbranschen och rymdsektorn. Vi behöver vid sidan av detta ha en strategi framåt för hur vi kan använda de data vi får från rymden till att både anta samhällsutmaningar och också skapa innovation och nya tjänster. 57 (KD): Tack återigen för svaret, statsrådet! Jag är övertygad om att ju starkare nationellt vi är på att ha de goda samarbetena mellan akademi och företag som forskar och utvecklar på detta fantastiskt spännande område tillsammans, desto mer kommer vi att få större förtroende och önskan från andra länder att samarbeta med oss. Det handlar om att vi inte bara ska vara leverantörer till Esas olika projekt utan också kunna visa att vi själva har en sådan styrka i det vi kommer fram till att vi blir spännande som samarbetspartner på något sätt. Då krävs det att det finns förutsättningar och ekonomi för att kunna utveckla och förädla produkter och tjänster på det här området. Jag är övertygad om, precis som statsrådet sa, att det gäller att kunna utveckla förmågan att kunna använda det vi kommer fram till. Forskningsresultaten måste på något sätt bli mer tillgängliga i det vardagliga. Det är kanske någonting jag kan få lägga till på önskelistan till statsrådet när det gäller strategin. Jag är övertygad om att det verkligen är framtidens forskning som vi behöver utveckla ytterligare och stärka genom. Vi har många teknikintresserade och många kunniga i . De behöver ha en tydlig signal från regeringen i den här frågan. 58 Statsrådet (S): Tack igen för en bra och initierad diskussion och debatt! Jag tror att vi på många sätt är överens, och det är min absoluta viljeinriktning att vi ska ge en tydlig signal. Jag tror att det, precis som säger, behövs samverkan och samarbete mellan forskare och industri men också tillsammans med våra myndigheter. Det behövs för att man ska kunna utveckla de tjänster som vi kan se är viktiga för att vi ska kunna ta oss an detta och få ett effektivare jordbruk eller skogsbruk. Det gäller också hur vi ska bekämpa klimatförändringar och framför allt följa dem. Även när det gäller olika typer av naturkatastrofer skulle det vara värdefullt att kunna använda rymddata mycket mer. Jag tror att det finns en enorm potential för ett land som , som har en så stark grund att stå på. Vi har en stark rymdindustri, vi har fantastisk forskning inom området och vi har en innovationsförmåga. Vi är näst bäst i världen när det gäller det. Det handlar nu bara om att få en tydlig viljeinriktning för att dessa krafter ska kunna samarbeta. Det är min absoluta ambition att vi ska kunna ge det. Detta bäddar också för gott internationellt samarbete och gott internationellt rykte. Där finns en stor potential om vi skulle kunna möjliggöra en utveckling av så att man också kan skjuta upp mindre satelliter i omloppsbana. Då skulle bli ett av ett tiotal länder i världen som har denna förmåga och först på den europeiska kontinenten att ha denna möjlighet. Det är klart att det skulle skicka en tydlig signal om att tänker fortsätta att vara en ledande rymdnation. Överläggningen var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2017/18:25 om regler för trafikplikt 59 Statsrådet (S): har frågat mig när kommer att använda samma krav för upphandling av olönsamma flyglinjer som EU har. Som skriver i sin interpellation är EU:s näst mest glesbefolkade land. Att människor ska ha god tillgänglighet till interregional kollektivtrafik över hela landet är viktigt. Regeringen arbetar för transportpolitikens mål att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. I förslag till nationell transportplan för perioden –2029 föreslås en rad åtgärder som bidrar till ett modernt, effektivt och hållbart transportsystem. Den ekonomiska ramen är , vilket är drygt 100 miljarder mer än nuvarande plan. Regeringen beslutade om en nationell flygstrategi. I strategin utgör tillgänglighet ett av sju fokusområden. Inom EU har en nylig process säkerställt att det ska vara möjligt att ge driftsstöd till mindre flygplatser för att täcka eventuella förluster. finns det möjlighet för vissa flygplatser att motta driftsstöd från staten inom ramen för förordningen (2006:1577) om statsbidrag för icke statliga flygplatser samt förordningen (1997:263) om länsplaner för regional transportinfrastruktur. innebär flygets stadigt ökande utsläpp en stor utmaning för regeringens höga ambitioner för miljön, särskilt med beaktande av att klimatfrågan är en av regeringens tre huvudprioriteringar. EU:s lufttrafikförordning (nr 1008/2008) möjliggör för behöriga myndigheter i medlemsstaterna att under vissa förutsättningar införa allmän trafikplikt och upphandla trafik om förutsättningar för kommersiell drift av flyglinjen saknas. Att införa allmän trafikplikt är en möjlighet men inte en skyldighet för medlemsstaten. Artikel 16.3 b i lufttrafikförordningen innebär att vid bedömning av om en planerad allmän trafikplikt är nödvändig och adekvat ska det beaktas bland annat om restiden med befintlig tågförbindelse för den planerade sträckan över- eller understiger . Artikeln innebär inte att så snart restiden överstiger måste allmän trafikplikt införas. För att bestämma om en flyglinje ska upphandlas i genomför en så kallad tillgänglighetsanalys. I tillgänglighetsanalysen är avståndet till närmaste bytespunkt en av åtta faktorer. Enligt ska en myndighet i varje medlemsstat ansvara för upphandling av trafikplikt. Som jag har nämnt i tidigare svar gällande trafikplikt har uppgiften att ingå och ansvara för statens avtal om transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik, inklusive flygtrafik i . har presenterat en ny flygutredning med förslag för upphandling av flygtrafik –2023. I utredningen föreslås ett antal förändringar i utformningen av den allmänna trafikplikten och upphandlingen. Det handlar bland annat om upplägg, incitament till ökat resande, kvalitetskrav och uppföljning. Därtill kommer förslag på en ny linje mellan och . Utredningen är nu på remiss fram till . Jag och regeringen anser att det även fortsatt är som ska sköta uppgiften att analysera vilken interregional kollektivtrafik som bör omfattas av allmän trafikplikt i syfte att minska bristerna i tillgängligheten. 60 (C): Tack, statsrådet , för svaret! Jag vill upplysa dem som av någon händelse tittar på detta på tv eller ser oss på något annat sätt om att vi har debatterat dessa frågor när det gäller allmän trafikplikt på flyglinjen –. Men det var innan lämnade över rapporten med flygutredningen till regeringen . I rapporten –2023 föreslår att linjen –inte ska omfattas av allmän trafikplikt, precis som jag befarade när vi debatterade förra gången. Det beror på att anser att en restid med tåg och från till innebär god tillgänglighet. Statsrådet säger i sitt svar att regeringen arbetar för en långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. Jag tycker att det är en bra ambition, och jag delar den. Ambitioner måste dock följas upp med handling för att de ska bli verklighet. Statsrådet nämner också regeringens flygstrategi i sitt svar. Den har jag förstås lusläst, och jag avser att återkomma till den strax. Jag är positivt överraskad över att statsrådet tar upp artikel 16.3 b i lufttrafikförordningen, som möjliggör ett införande av en allmän trafikplikt för flyglinje om det tar att åka tåg, till exempel till . Ingenstans i nämns tretimmarsregeln, utan de har i stället använt sig av en fyratimmarslinje. Man kan undra varför det är så. I en bilaga till flygrapporten beskrivs den tidigare historien. I flygstrategin beskrivs också en del som man kan dra en slutsats av när det gäller varför det blir i stället . Det var en del av min fråga. I båda texterna sägs det direkt att det finns en budgetram. Det fanns en budgetram på förra mandatperioden, och är den . Jag har en misstanke, och det är egentligen inte bara en misstanke: Tidsramen har inte tillkommit utifrån tillgänglighet per definition, utan den har tillkommit på grund av att budgetramen inte räcker till om man sätter tidsramen . Jag tycker att det är olyckligt att begränsar sig på detta sätt. Det är väl regeringen som ska besluta om budgetramen. Vi bor som sagt i EU:s näst mest glesbefolkade land, och vi hamnar i stället , som EU föreslår i sitt regelverk. I regeringens flygstrategi skriver man följande angående stödet till den flygtrafik som upphandlar: De olika stöden ges ibland utifrån skilda förutsättningar, vilket kan leda till brister utifrån en helhetssyn. Eftersom inte analyserar vilken påverkan deras beslut har på jobb, företagande, regional utveckling, försvaret, ambulansflyg, organtransporter, ambulanshelikopter och frågan om hur hela landet ska kunna leva håller jag med regeringen om att en helhetssyn saknas. Tidsgränsen, som jag själv tycker är helt fel satt, räknas utifrån att man bor vid resecentrum och har sin verksamhet där. Jag kan berätta för statsrådet att det tar två och med bil att ta sig från norra länsdelen till resecentrum. Sedan ska man åka tåg i . Det är sex och en halv timmes resa. Det kallar god tillgänglighet. Det är ingen lokal flygplats vi bor vid, utan det är en regional flygplats. Tycker statsrådet att har en bra helhetssyn i sin rapport? 61 Statsrådet (S): Tack, , för engagemanget! Vi hade en väldigt bra interpellationsdebatt senast om detta. Jag uppskattar att är engagerad i dessa frågor. Det är jag också. Jag tror faktiskt att vi har samma vilja när det gäller att vi ska ha goda möjligheter till transporter i hela landet. Vi ska minska de regionala klyftorna. Regeringens tydliga ambition under hela har varit att minska de kraftigt ökande regionala klyftorna i landet. Det är ett av skälen till att vi nu i verkligheten utlokaliserar statliga verk, ser till att statliga servicekontor finns i hela landet och säkerställer att vi har utbildningsmöjligheter i hela landet. Vi bedriver en regionalpolitik i en helt annan omfattning än vad till exempel den föregående alliansregeringen mäktade med att göra. Detta är jag stolt över. Landet behöver knytas ihop, och infrastruktur är ett av verktygen. Jag kan försäkra att jag arbetar hårt med detta, vare sig vi pratar om flyg, järnväg, väg eller till och med sjöfart. När det gäller just upphandling och trafikplikt har jag rett ut de grundläggande förutsättningarna för detta. Det är viktigt att komma ihåg att tretimmarsregeln inte är någon riktlinje som är styrande för medlemsstaterna. Det är naturligtvis så att medlemsstaterna kan förhålla sig till de underlag som EU ger. är till exempel ett land som tillämpar regeln på ett lite annorlunda sätt. Detta är inte heller något nytt påfund under den socialdemokratiskt ledda regeringsperioden, utan det är en tillämpning som också föregående regering använde sig av, eller rättare sagt: gjorde det i sitt sätt att agera. Det har däremot hänt något som är viktigt och som jag tror att både och jag uppskattar. Vi har nått framgång när det gäller EU:s reglering. Det är nu nya regler som skapar en möjlighet för det offentliga att täcka förluster för alla flygplatser som har mindre än 200 000 passagerare. Det ligger helt i linje med den flygstrategi som vi antagit från regeringens sida. Det innebär också ökade möjligheter för stater att agera. Sedan är det naturligtvis viktigt vilka resurser man har till förfogande, vare sig vi talar om eller om regeringen. Regeringen har 100 miljarder mer att lägga på infrastruktur i den nationella plan som vi ska besluta om april. Det är 100 miljarder mer än vad som fanns i den förra nationella planen, som fanns . Det innebär att vi har möjlighet att göra mer på de olika transportslagens områden. Just nu pågår ett sådant arbete. Jag reser runt i hela landet för att prata med regionala och lokala aktörer, med näringslivet och med många andra.