prot · H40989 · 2017-03-30 00:00:00 — Då gäller det att de också väljer att börja jobba i vården och i . Det är sjukvårdshuvudmännens uppgift att se till. Men det kan inte vara enkelt att lyckas med det för den politiker som bara prioriterar att sänka skatterna. 70 (C): Aktuell debatt om hälso- och sjukvårdens utmaningar I alla hälso- och sjukvårdsdebatter tycker jag att det är väldigt viktigt att man tar sin utgångspunkt i hur dagsläget ser ut i . Vi har ett av världens bästa sjukvårdssystem. Vi har enastående medicinska resultat till en ändå begränsad kostnad. Med detta sagt måste man också se de stora utmaningar som vi står inför. När alla här i kammaren, våra vänner och bekanta gör besök på sjukhus träffar vi dem som ser att det finns väldigt stora utmaningar för den svenska hälso- och sjukvården. Det finns saker som helt enkelt inte fungerar, till exempel överfulla väntrum på akutmottagningarna, en primärvård som sviktar, längre och längre köer, personal som väljer att säga upp sig och gå över till andra branscher. I det läget, herr talman, är det illavarslande att vi har en regering som inte kommer med förslag. har det i stort sett inte kommit några mer omfattande propositioner alls på hälso- och sjukvårdens område, trots att utmaningarna finns där. Det är framför allt två stora områden där jag ser att vi har stora bekymmer. Till att börja med handlar det om primärvården. Vi har en primärvård som går på knäna , en primärvård där allt färre har en fast läkarkontakt. ligger riktigt i strykklass här. av den svenska befolkningen har en fast läkarkontakt i primärvården. I alla andra länder är siffran 80–. I är den . Detta får konsekvenser. Primärvården är ju basen i hela den svenska hälso- och sjukvården. Har man inte där tillgång till en fast läkarkontakt, då innebär det att man inte får den hjälp man behöver. Man väljer därför att hellre gå till akutmottagningen och sitta där i väntrummet. Varför ska man vänta på en stafettläkare på hälsocentralen i ett läge där en okänd läkare på akutmottagningen kan ge mig samma hjälp? Det här är en jättestor utmaning för att man ska få svensk sjukvård att fungera. Om man inte har en stabil och fungerande primärvård kan man inte heller få den övriga sjukvården att fungera. Det skulle inte behöva att vara så här. Det går att förändra. Vi är ett av de länder i som har den absolut högsta läkartätheten. Men från regeringens sida kommer det inga initiativ. Nej, det var fel sagt. Det har kommit ett initiativ från regeringen. Man har beslutat att tillsätta en samordningstjänsteman på som ska samordna utvecklingen i den svenska primärvården. Det finns 10 miljoner patienter och tusentals anställda. Det är mycket stora problem, och regeringens initiativ är att man tillsätter en samordningsperson som ska lösa dem. Så här skulle det inte behöva vara. Vi behöver bara titta på vårt grannland. hade precis samma problem . Endast hälften av den norska befolkningen hade tillgång till en fast läkarkontakt. Där fanns det en handlingskraftig regering, en Arbeiderpartiregering, som under ledning sa att de inte kunde ha det på det där viset. De tyckte att det var fullständigt orimligt att halva den norska befolkningen hade en stafettläkare, inte sällan från , som bemannade. Därför genomförde de fastlegereformen. Aktuell debatt om hälso- och sjukvårdens utmaningar På bara hade de fått en helt annan situation. har 90–av den norska befolkningen tillgång till en fast läkarkontakt i primärvården. Utifrån detta kan man bygga vidare. Arbeiderregeringen drev igenom detta med några enkla, strukturella förändringar. De sänkte tröskeln för läkares möjligheter att etablera sig privat i primärvården. De gav patienterna rätten att välja läkare, och de sänkte dessutom utbildningskraven. Detta har gjort att man i har en välfungerande primärvård. Det andra området som oroar mig väldigt mycket är de tilltagande köerna. Tillgängligheten är dålig i den svenska sjukvården. Det är förvånande att inte mer görs när vi har en socialdemokratisk regering. Långa köer i den svenska sjukvården drabbar de människor som har det sämst. De som varken har kontanter eller kontakter tar sig inte fram i ett kösamhälle. Den som har en stark arbetsgivare eller en välfylld plånbok kan alltid skaffa sig en privat sjukförsäkring, vilket allt fler gör. Men den ensamstående mamman med två barn tar sig inte fram. Det är hon som drabbas. Detta får konsekvenser för klyftorna i det svenska samhället när det gäller tillgången till hälso- och sjukvård. Det får dessutom medicinska konsekvenser vid ett antal sjukdomar där tidig upptäckt är mycket viktig. kan man få vänta , eller en månad för . Jag är förvånad över att regeringen inte gör skarpare saker. Här har vi två ganska lågt hängande frukter. Det handlar dels om att återinföra kömiljarden i en modernare form, dels att ge patienter adekvat information så att de själva kan se hur långa köerna är och därefter använda den möjlighet som patientlagen innebär, det vill säga att söka sig till en annan enhet där köerna är kortare. Här krävs krafttag. Detta är en helt oacceptabel situation. Jag skulle vilja att regeringen lade den retorik åt sidan som handlar om att peka ut de privata vårdgivarna som orsak till bekymren. Regeringen borde försöka hitta blocköverskridande överenskommelser där vi på allvar kan ta hand om och hitta lösningar på de riktigt stora utmaningar som den svenska sjukvården har. Den borde inte ägna sig åt det skuggspel som angrepp på privata vårdgivare innebär eller åt att utse samordningspersoner som den allena saliggörande lösningen på utmaningen inom svensk sjukvård. 71 (V): vid makten fokuserade högerregeringen på att göra hälso- och sjukvården till en marknad, där styrmedlet är ”här kan det tjänas pengar”. har flera reformer genomförts i syfte att marknadsanpassa och privatisera svensk sjukvård. Har det varit lyckosamt? Har det blivit bra? Vi kan titta på olika indikatorer, till exempel Sifos undersökning av svenskarnas förtroende för vården. hade av svenskarna högt eller mycket högt förtroende för vården. var motsvarande siffra . Jag vill göra er uppmärksamma på att detta skedde då den före detta Alliansen styrde riket. Aktuell debatt om hälso- och sjukvårdens utmaningar ser sjukvården som en viktig del av den gemensamma välfärden. Resurserna måste styras dit där de bäst behövs. Vi vill se en sjukvård som jobbar förebyggande och hälsofrämjande och som också utgår från en social helhetssyn. Skillnader i hälsan mellan olika grupper är fortfarande tydliga. Det handlar om utbildningsbakgrund. Alla stora dödsorsaker i befolkningen – hjärtsjukdom, stroke, cancer, olyckor, självmord och alkoholrelaterade diagnoser – är vanligare bland dem med kort utbildning. Man kan säga att den förra regeringens intresse för denna fråga var minimalistisk. Kvinnor med endast grundskoleutbildning har haft den minst gynnsamma utvecklingen i denna grupp. Den återstående medellivslängden har nästan inte ökat alls . Den ojämlika hälsan borde ligga högt upp på dagordningen, men är knappast ett parti som tillsammans med den före detta Alliansen skulle begära en aktuell debatt om detta. Det gör de inte. Resurser är inte allt, men utan Vänstern i budgetförhandlingarna hade inte 10 miljarder till välfärden blivit verklighet. Dessa kommer att stärka hälso- och sjukvården. Vänstern har dessutom förhandlat fram medel till förlossningsvård, psykisk hälsa och fri mammografi samt resurser riktade till insatser i ekonomiskt utsatta områden. undrar jag förstås en sak. Ni i den förra regeringen sänkte skatterna med 140 miljarder . Tror ni att det på något sätt påverkar välfärden? Påverkar det sjukvården? Fick bättre vård av de sänkta skatterna? Detta kan man fundera över. yr ni runt som yra höns för att hitta bästa sättet att hindra en minimal skattehöjning på för dem som tjänar 55 000. Jag måste tyvärr säga att välfärden inte riktigt är er grej. av nedskärningar och en stressad arbetsmiljö är det lätt att förstå alla dem inom sjukvården – läkare, sjuksköterskor, undersköterskor med flera – som lyssnar på bemanningsföretagens lockrop om högre löner och bättre villkor. Kvar står dock den fasta personalen med en allt tyngre arbetsbörda. För vården som helhet utgör detta en ond cirkel som leder till bristande kontinuitet och sämre teamarbete, specifikt på de stora akutsjukhusen. Vi kommer att stå med avdelningar som måste stängas på grund av personalbrist. tvingas sjuksköterskor och barnmorskor på akutavdelningar och förlossningsavdelningar att återigen skjuta på sina semestrar. Så ser det ut år . Inom hälso- och sjukvården finns stora systemfel som handlar om styrning. har i förhållande till många andra länder sämre resultat i koordinering av sjukvård för patienter och färre fasta läkarkontakter. Skillnaderna mellan landstingen i är för stora vad gäller innehåll, struktur och vård. Vi behöver en tydligare nationell styrning utan att detaljstyra. Hälso- och sjukvården kan inte skilja sig för mycket runt om i landet. vill att all personal i vården ska ha bra löner och bättre villkor. Nyckeln till en bra vård är bättre villkor för personalen. Vi kommer aldrig runt detta. Aktuell debatt om hälso- och sjukvårdens utmaningar Öka resurserna till vården! Ge nationell styrning utan att detaljstyra! Satsa på jämlik vård! Det ska vara specifika satsningar som gynnar dem med kort utbildning och dem med sämst hälsa. De behöver guidning. Erbjud fasta anställningar! Ge patienter större inflytande genom att utveckla möten, inte genom löpande-band-principen, som ju råder i exempelvis . Vidare behövs nationell koordinering av vårdutbildningarna. Arbetstiderna behöver förkortas, vilket nu bygger upp. För att få personal att vilja jobba inom välfärdsyrkena krävs inte enbart höjda löner utan även en bättre arbetsmiljö. Inför nya riktlinjer för hyrpersonal så att den minskar kraftigt ! SKL har börjat jobba med detta på ett lite mer effektivt sätt. Låt sjuksköterskor specialutbilda sig med full betalning, precis som läkare! Även här har projekt dragits igång av och . Anställ fler administratörer och undersköterskor! Anpassa strukturer så att de anställda får mer makt över sin arbetssituation! Ha fokus på patienterna, inte på marknaden! 72 (L): Inledningsvis vill jag i denna debatt slå fast att den svenska sjukvården håller väldigt hög kvalitet, och det är tack vare skickliga, dedikerade och hårt arbetande medarbetare. Sjukvården når fantastiskt goda resultat, faktiskt i världsklass, vilket flera talare har sagt. Patienter kan vara trygga med att den behandling de får är väldigt bra. Varje människa ska själv ha frihet att styra sitt liv, sin hälsa och sin framtid efter sina önskningar, behov och förutsättningar. Människor stärks av makt och kunskap att välja, av möjligheten att vara delaktiga och av ett bemötande som gör vården personlig, en vård som ser enskilda behov och helhetsbehov och inte ser till en anonym patient eller patientgrupp. Den debatt som vi nu för är viktig och bra. Men den är också ganska märklig. Den är begärd av . Jag gjorde en sökning på SD:s hemsida för att se vad partiets sjukvårdspolitik egentligen står för. Jag möttes av fyra punkter, herr talman. Den första var ”rätt till heltid för personal inom offentlig sektor – fler händer i vården”. Den hade vi inte hört förut. De andra var ”stärkt högkostnadsskydd för vård och mediciner”, ”ingen patientavgift för personer ” och ”riktade statliga anslag för att åtgärda bristen på vårdplatser”. Det fanns inget mer, herr talman. Det var tomt. Men icke förty är det ett viktigt debattinitiativ som SD har tagit inom en av de allra mest centrala delarna av välfärdens kärna. Tack till för initiativet! Liberal hälso- och sjukvård sätter människan i centrum – som patient, medarbetare och närstående. Medicinska framsteg, ökad kunskap och ett aktivt folkhälsoarbete har lett till ett allt längre och rikare liv för väldigt många och fler friska år i befolkningen. Bara har förlängt livslängden med tre och , möjligtvis inte för oss som har jobbat hela veckan, men för befolkningen som helhet. Liberalerna är övertygade om att morgondagens sjukvård kan ges på ett nytt sätt och mycket mer på patientens villkor. Vi strävar efter en stark patientställning. Vi strävar efter att säkerställa jämlik vård, tillgänglig vård och en vård där alla är sedda, var man än bor. Men då måste vi byta inriktning. Vi måste gå från en politik med åsikt till en politik med insikt. Aktuell debatt om hälso- och sjukvårdens utmaningar Verkligheten ligger på många håll ganska långt från den beskrivning jag just har gjort. Svensk vård har alltför många brister, ofta i tillgänglighet. Det tar att få vård, och när man väl får den är den ofta fragmentiserad och osammanhängande. Det finns också problem med bemötandet. Det handlar om att få känna sig som en hel människa och inte bara som en diagnos eller en kroppsdel. Personal saknas för ofta, och kvalitetsarbetet slackar efter. Med detta sagt måste man också fundera på vad regeringen gör. Jo, det blir ofta riktade tillskott rakt ut i verksamheter i 21 olika verkligheter. Därför blir de här riktade insatserna mest bara symboliska. Ja, behöver mer pengar för att stärka förlossningsvården. Mitt behöver det sannolikt inte. Inget av de 21 länen behöver kortsiktiga oplanerbara insatser, men alla behöver långsiktighet och frihet att verka efter de regionala förhållandena. Svag ledning och styrning är ett återkommande mantra i och andra myndigheters granskning av regeringens beslut. Man tar bort framgångsrika och effektiva stimulanser, exempelvis kömiljarden, som andra har varit inne på. Man lägger en död hand över stimulerande konkurrens och nytänkande genom att diskutera vinster och driftsformer i stället för att se de verkliga bakomliggande problemen. Mångfald och valfrihet, herr talman, stärker både patienten och vården. Att vården kan drivas och organiseras på olika sätt gör att olika delar av vården kan lära av varandra. Det inspirerar och bidrar till utveckling av hela hälso- och sjukvården. När patienterna själva får makt att välja uppstår en positiv konkurrens om vårdidéer som kan pressa kvaliteten uppåt. Mångfald ger också människor som arbetar i vården fler arbetsgivare att välja mellan och pressar löner uppåt. Vi måste byta inriktning. Vi måste byta riktning totalt i svensk hälso- och sjukvård. Vi måste gå från åsikt till insikt. 73 (KD): kunde vi i Sjukhusläkaren läsa en genomgång av ett antal lex Maria-anmälningar, där sjukvården hade lett till dödsfall och detta hade anmälts. Vi kunde läsa om ett fall där fel patient fick blodförtunnande läkemedel och denna patient avled. Vi kunde läsa om en 72-årig man med behov av aktiv andningsvård och intermediär vårdplats som i stället lades på urologen och därefter avled. Vi kunde läsa om en kvinna som flyttades runt utan ordentlig kontroll. När hon opererades var det . Vi kunde läsa om en ryggopererad patient som flyttades trots operatörens protester och avled. I en fjärdedel av fallen berodde dödsfallet på vårdplatsbrist, personalbrist eller extrem arbetsbelastning. De här orsakerna ledde till i genomsnitt ett dödsfall . Att det inte är fler – med det inte sagt att inte varje enskilt fall är ett fall för mycket – beror på de enorma, heroiska insatser som vårdpersonal i alla kategorier gör för att få vården att fungera. I mätning efter mätning ligger i topp vad gäller vårdens resultat. Det gäller överlevnad, allvarliga sjukdomar och även bot och lindring. Men det här är ingen självklarhet för framtiden. Vi måste ta de utmaningar som vi står inför på allvar. skriver två debattörer med fokus på framtidsanalyser i Dagens Samhälle: Framtiden för sjukvården kan uppfattas som en snabb nedräkning mot undergången. Så illa behöver det inte bli. Aktuell debatt om hälso- och sjukvårdens utmaningar Det var väl tur att de skrev det där sista: Så illa behöver det inte bli. Men om vi inte tar utmaningarna på allvar och ser de strukturutmaningar vi har framför oss kommer vi inte att fortsätta att ligga i topp. Vi har en vård som inte kommer att klara utmaningarna om vi inte använder våra vårdresurser bättre. Därför har vi kristdemokrater lagt fram förslag om att flytta över ansvaret för den avancerade sjukhusvården till staten. Det är inte acceptabelt att vi har ett land där ens överlevnad beror på var man bor. Det är inte acceptabelt att ens bostadsadress påverkar hur man kommer att få vänta på en livsnödvändig operation eller att ens möjlighet att få smärtlindring inför döden påverkas av var man bor. De skillnader vi har i vården kan vi jobba bort. Men då måste vi ha en organisation som är anpassad för framtidens vårdbehov. Förutom ett förstatligande av sjukhusvården har vi kristdemokrater föreslagit att man ska införa vårdserviceteam för att ta vara på all personals specifika kunskap. Den som har en lång vårdutbildning ska kunna fokusera på sin uppgift. Sedan ska man ta in fler personalkategorier som kan jobba med andra saker som också är nödvändiga för att vården ska fungera. Vi har sagt att det är hög tid att regeringen återinför kömiljarden. Effekten när man tog bort kömiljarden var precis den väntade: att köerna ökade. Det är inte anständigt. Vi har föreslagit att man ska införa hemtagningsteam. När man är klar att åka hem från sjukhuset till sitt tidigare boende eller till ett annat anpassat boende ska det finnas någon som tar ansvar för hela processen för att man direkt ska få den rehabilitering man behöver och för att man ska vara trygg när man åker hem. Det gör också att vi kan få bort en del proppar på sjukhusen snabbare, så att människor som behöver komma upp på en avdelning inte blir tvungna att ligga kvar på en överfull akutmottagning. Vi hörde tidigare i debatten nämna vilken tilltro befolkningen har till vården. Jag förstår att inte berättade om vad som sägs om i jämförelse med alliansregeringen. I den rapport från Myndigheten för vård- och omsorgsanalys som släpptes kan man läsa att det nu är som är nöjda jämfört . Tilltron till vården sjunker eftersom vi nu har en regering som inte tar de stora utmaningarna på allvar. 74 Statsrådet (S): Jag har lyssnat till oppositionens företrädare när de beskriver läget i svensk hälso- och sjukvård och inser att det finns många likheter mellan min beskrivning och oppositionens beskrivningar. Vi har alldeles för långa vårdköer, och de har vuxit . Vi har problem när det gäller samordningen mellan olika delar av svensk hälso- och sjukvård och inte minst när det gäller samarbetet mellan landsting och kommuner. Vi har också stora problem när det gäller kompetensförsörjningen. Aktuell debatt om hälso- och sjukvårdens utmaningar Men om man vill bli tagen på allvar som debattör och om man vill bli betraktad som seriös när man sitter i opposition räcker det inte med att bara lyfta fram de problem som finns, utan man måste också presentera lösningar. Där är det mer tunt på oppositionens handlingslista. Det som man dock lyckas prestera är välkända förslag från borgerlighet och sverigedemokrater. Det handlar om privatiseringar för att lösa vårdens bekymmer. Något paradoxalt handlar det också om förstatligande, i form av byte av huvudmannaskap. Men framför allt handlar det om stora skattesänkningar. När man går igenom de budgetförslag som oppositionen har presenterat inser man att talet om att prioritera hälso- och sjukvård och talet om att lyfta frågan högre upp på den politiska dagordningen bara är tomt prat. När de i konkreta siffror, i handling, ska visa vilka prioriteringar de vill göra för framtiden är det återigen skattesänkningar, skattesänkningar och skattesänkningar som står på dagordningen. Eftersom det stora problemet inom svensk hälso- och sjukvård är just bristen på personal eller, för den delen, brister i fråga om personalens möjligheter att ägna sin tid åt att möta patienterna är min fråga till oppositionspartierna: Hur ska mindre resurser – det handlar om resurser som finansierar era skattesänkningar – till vården kunna bidra till att det blir fler händer och fötter i vården? Hur ska det bidra till att alla som sliter – det handlar om alla hjältar i den svenska hälso- och sjukvården – ska få fler kollegor, ska få avlastning och under ett långt arbetspass ska kunna få en paus för att kunna gå på toaletten eller äta sin lådlunch? Hur ska fler skattesänkningar kunna lösa den problematiken? Från regeringens sida har vi valt att fokusera på just det som är sjukvårdens stora utmaning. Det handlar bland annat om att få fler utbildade, framför allt specialistsjuksköterskor men också andra sjuksköterskor, barnmorskor och inte minst undersköterskor. Här ser vi de stora bristerna, och vi ser hur det påverkar och leder till att man får ställa in operationer eller till att väntetiderna växer. Men vi vill också förbättra arbetsmiljön. En av de viktigaste arbetsmiljöfrågorna för personal inom vården är att man ska slippa känna samvetsstress. Den finns när man går hem från jobbet och inte känner att man har kunnat göra sitt jobb så väl som man vet att man kan göra. Det beror ofta på att man har fått ägna sin tid åt andra saker än att träffa patienterna. Det beror på att man har tyngts av administration, eller det beror på att man har fått täcka upp för kollegor som inte finns där. Det är därför som regeringen har gjort stora satsningar på en bättre e-hälsa inom vården men också på att tillföra medel för att man ska kunna anställa fler människor i den svenska hälso- och sjukvården. Det är genom att satsa på personalen som vi möter och löser sjukvårdens problem, inte via nya stora skattesänkningar. 75 (M): Det märktes tyvärr att statsrådet hade valt att skriva sitt anförande innan han kom hit i stället för att lyssna på olika företrädare. Kvaliteten i välfärden uppstår i det fantastiska mötet mellan vårdens medarbetare och patienten, och den gör det . Kvaliteten i välfärden är det som vi vill stärka. Då ska vi se till att göra allt vad gäller lagstiftning och vad gäller incitament för att tydliggöra den utvecklingspotential som behövs i detta möte för att stärka just kvaliteten i välfärden. Aktuell debatt om hälso- och sjukvårdens utmaningar Det kräver reformer. Det kräver konkreta åtgärder. Det kräver konkreta förslag. har drygt halva mandatperioden gått. Statsrådet har varit här i . Propositionslistan är fortfarande tom. Vi inväntar fortfarande vårdreformerna. Vi får besked om att utredningarna nu ska processas. De ska bearbetas. Utredningarna har legat på departementet . Remissvaren har kommit in. Men detta lämnar aldrig byrålådan. Det kommer inte upp på propositionslistan, och det kommer absolut inte till . Detta är oerhört beklagligt. Det är hit det ska för att manglas och diskuteras för att vi ska få fram en färdplan för vårdens viktiga utmaningar. Man kan stå här, herr talman, och tala om hur viktig vården är och hur viktiga hjältarna i vården är. Men man måste också ge dem ett innehåll, konkreta förslag och konkreta åtgärder. Jag valde därför, herr talman, att titta på vad statsrådet gjorde innan han kom hit . Det är regeringssammanträde. Regeringen har haft möte . Jag tittade på statsrådets lista. Den är ungefär lika tom som propositionslistan. gäller detta , men det är bara ett exempel på att regeringen inte fyller torsdagssammanträdena. Konkreta förslag behövs för att man ska kunna ta sig an de utmaningar som vi nu har diskuterat. Då måste jag ändå konkretisera detta. diskuterade vi i ungefär 300 konkreta förslag. Det är 300 konkreta förslag kring bara hälso‑ och sjukvården. De flesta kom från allianspartierna och . Ynka tio stycken kom från . Det finns alltså en hel del kvar att göra för del om man ska ta sig an de stora utmaningar som finns för hälso- och sjukvården. Hur var det då med regeringspartierna? Det finns inte något intresse av att ta sig an någon del av detta. Det handlade om de multisjuka äldre. Det handlade om fasta vårdkontakter. Det handlade om att korta väntetiderna. Det handlade om att förbättra tillgängligheten. Det fanns inget intresse hos regeringspartierna.