prot · H40968 · 2017-02-15 00:00:00 — har regeringen också tagit ett nytt steg för att förstärka samarbetet med . Likaså ser vi fram emot mer samverkan med . 138 (M): Den utrikespolitiska debatten har pågått länge . Vi är få som är kvar i salen, men det betyder inte att debatten är avslutad, och det gör inte debatten mindre angelägen. Jag ska i mitt anförande beröra några av de frågor som , , arbetar med. Jag gör detta därför att frågorna är angelägna och berör oss alla. Det gäller inte minst den utrikespolitiska situationen. Vi lever i en värld av kriser, som har sagts tidigare. Detta är någonting som vi måste arbeta gentemot. Men vi kan inte göra det ensamma i . Vi måste samarbeta. Vi måste använda alla de nätverk som står till buds. består av 56 medlemsländer, från och i väster till i öster. använder sig av dialogen som sitt främsta redskap, med fokus på mänskliga rättigheter, demokrati och politisk säkerhet. Ett område som jag vill lyfta fram är cybersäkerhet. Det är en fråga som är aktuell , för vi vet att cybersäkerheten påverkar val och människors synsätt. Den riskerar också att påverka tillgången på säkerhetstjänster och samhällets funktion. Det kan vara fråga om så enkla saker som tillgång på pengar, transporter med mera. När det gäller cybersäkerheten vill jag lyfta fram ett perspektiv som är viktigt att tänka på. Det gäller det fria ordet. Med risk för intrång i cyberrymden finns också en risk för att det fria ordet beskärs. Detta måste vi som ett demokratiskt land arbeta mot. Det andra område jag vill lyfta fram är kvinnor och kvinnors rättigheter. Inom uttalade den parlamentariska församlingen att det var viktigt att implementera könsperspektivet, även migranters könsperspektiv, och inte exkludera någon. Vad har hänt ? Jo, den ryska duman har legaliserat hustrumisshandel. Det är ett stort bakslag. Det är enkelt här i att tala om kvinnors rättigheter, men det finns faktiskt länder i vårt grannområde där kvinnor inte har rätt att äga ekonomiska tillgångar och där kvinnor inte har arvsrätt. Det här är viktiga frågor för oss alla att lyfta fram. Jag tycker självklart att det är viktigt att se till att kvinnor finns med i det fredsbevarande arbetet och att kvinnor sitter med vid förhandlingsbordet, men vi får inte glömma bort de vanliga frågorna. Vi får inte glömma bort kvinnors rättigheter när det handlar om vardagen. Ytterligare ett område som vi vill lyfta fram är den ryska aggressionen gentemot . Jag vill göra det utifrån perspektivet att vi inte får glömma vad som pågår i . Det har gått invaderade . Det har gått blev ett territorium under rysk kontroll. Det har gått Luhansk och Donetsk utsattes för angrepp. Risken finns att västvärlden tystnar och glömmer vad som pågår därför att det kommer nya frågor på agendan. Det är viktigt att vi jobbar för att de europeiska ekonomiska sanktionerna finns kvar. Det är viktigt att observatörer finns på plats, för vi får inte acceptera att ett land sätter sig över ett annat lands rätt till självbestämmande. Vad jag också vill lyfta fram här som en viktig fråga när det handlar om utrikespolitik är korruption. Vi ska arbeta mot korruption. Jag kan i och med mitt uppdrag inom se hur det alltid när det är brist på demokrati också föreligger korruption. Jag har inte hört någon av tidigare talare lyfta fram korruptionen och dess gissel, men jag vill slå ett slag för att korruptionen innebär en stor säkerhetsrisk och en stor risk för att det fria samhället påverkas negativt. är inte kvar här i plenisalen, så det är egentligen fel av mig att säga någonting om detta, men jag gör det ändå: är en viktig fråga. Det som sker där är övergrepp mot demokratin, med fängslande av personer som misstänks eller tros ha ett medlemskap i en förening. Över 40 000 människor sitter fängslade utan rättegång. Detta är stor synd och skam, och det visar hur viktigt det är att vi från den fria världen lyfter fram frågan. Det är också någonting som vi gör inom . Jag ser fram emot , som äger rum . Där kommer vi att driva Turkietfrågor och allt det andra jag nämnde. 139 AMINEH KAKABAVEH (V): I dagens utrikespolitiska debatt har många aspekter lyfts fram, och det är viktigt. Jag skulle vilja lyfta fram två frågor. Den ena är kvinnors rättigheter. Den andra är , kurderna och HDP. ska inte underkasta sig andra regeringars lagar som diskriminerar kvinnor. Tyvärr har man nu gjort det i fall. Det är inte värdigt en feministisk regering och att underkasta sig sharialagar i ett annat land. Det förväntas av att man ska stå upp för kvinnors rättigheter, oavsett om det är i , i förorter, i , i eller i . Det är en viktig princip för , och jag vet att de här frågorna drivs här i kammaren. Vi har en väldigt engagerad utrikesminister, . Det som har hänt är inte värdigt. När våra andra ministrar, inklusive statsministern, åker till andra länder och skakar hand är det inga problem. Men hur är det om mullorna skakar hand med våra kvinnor och ministrar? Det är nästa fråga som man kan ställa sig. Det har blivit en sensationell debatt i hela världen. CNN, BBC, franska tidningar – hela världen har skrivit om detta, och faktiskt med rätta, för det förväntas mycket mer av just på grund av den feministiska utrikespolitiska profilen. Det är också en socialdemokratisk regering, och därför är det viktigt att alltid komma ihåg det. Det förväntas faktiskt mer av . I framtida förhandlingar om handelsavtal och andra avtal, inte bara med eller , hoppas jag att det kommer att finnas en ömsesidig respekt och att förhandlingarna ska ske på bägge sidors villkor, inte bara på ena sidans villkor. Frågan är också viktig för att är medlem i säkerhetsrådet och är ordförande. Det förväntas att vi agerar för kvinnorna när det gäller östra , och kriget i och . Det förväntas att vi agerar för de yazidiska flickor som fortfarande sitter i Daishs fängelse i sexslaveri och för de flickor och kvinnor i som sitter i Boko Harams läger och används som sexslavar. Det är viktigt att vara deras röst. Det är väldigt viktigt att vara det från talarstolen i den här kammaren. Den andra frågan om gäller , och roll i . Kurdernas och andra minoriteters situation är också väldigt viktig att lyfta upp. Helt plötsligt förändrar allt sig. Hela världen har ögonen på , och , och ska förhandla om hur till exempel ska lösas. Det är regionala, fundamentalistiska och icke-demokratiska makter som ska lösa konflikten och skapa fred tillsammans med . Det är skamligt. I sitter kurdiska politiker och ledare, som HDP:s ledare, som har vunnit val, fått av platserna i parlamentet, och som har fått fängelse på falska grunder. Det har skett på falska grunder just för att de är kurder och socialister. Det har skett under regeringen , och det är Erdoğan som i det här fallet ska lösa konflikten i . Den har understött Daish och andra terroristgrupper och har precis som en fot i . Det är därför viktigt att förhoppningsvis till exempel ska kunna ta initiativ och samla EU kring . är ett kandidatland till EU och därför är det viktigt att samla krafterna och fråga om det är möjligt att förhandla med ett land som när det fängslar 40 000 människor och har tolv ledamöter och partiledare fängslade. Kurderna får inte sina mänskliga fri- och rättigheter i sitt land. Kurderna i kämpar också mot Daish. De utesluts i förhandlingarna på grund av att och inte vill ha några kurdiska rättigheter i sina respektive länder. Det är viktigt att vi lyfter den frågan. Jag hoppas att kommer att lägga en röst för kurderna och för kvinnorna. 140 (S): har vi fått ta del av den utrikespolitiska debatten under många timmar. Den tog avstamp i den utrikespolitiska deklarationen. Det är i det dokumentet som kan visa vilken riktning den har för politiken internationellt. Utrikesministern betonade både i sitt anförande och i replikskiftena vikten av samarbete såväl mellan enskilda länder bilateralt som mellan fler multilateralt. Också jag tror på samarbete. Jag tror på det faktum att om vi är fler kan vi göra mer. Jag tror på att det jag gör tillsammans med andra alltid är mer effektivt än det jag gör ensam. Tillsammans kan vi göra mer och gör också mer. Fria fackföreningar och organisationer där arbetare kan gå ihop för att försäkra sig om sina rättigheter och villkor på arbetsplatsen är utsatta för starka påtryckningar runt om i världen. Rätten att organisera sig, föreningsrätten, angrips i land efter land. Ofta läser vi om hur det påverkar politiska partier och företrädare. Men även de arbetsrättsliga kämparna fängslas, begränsas i sina uppdrag och blir utsatta för olika repressalier. I de länder där vi har blivit uppmärksammade på allvarliga missförhållanden på arbetsplatserna och där dödsfall är en del av vardagen för arbetare är det inte heller förvånande att se att de fackliga rättigheterna är kraftigt begränsade och i många fall inte ens existerande. Allt har ett pris, ingenting är gratis, sägs det. Men det finns ändå vissa saker som inte kostar supermycket. Det är hyfsat kostnadsfritt att kramas med sin hund, att skratta med sina kompisar och att njuta av solens värme, om man inte är Kirunabo och hellre vill ha lite kyla. Men möblerna jag köper, kaffet jag dricker och kläderna jag döljer min kropp med har ett pris. kan varorna verka billiga för att jag inte behöver lägga ned en stor del av min inkomst på dem. Men då glömmer jag någonting viktigt. Allt har ett pris. Om inte jag betalar det priset, vem gör det då? Jag tror att vi alla har sett bilderna på människorna som står i kemikaliebad för att våra kläder ska vara snyggt röda och som inte har något val. Det finns svenska företag som har flyttat tillverkningen av kläder till länder där kraven på arbetsmiljö är lägre än vad de är i och lönerna en bråkdel av de svenska. Det smärtar att veta att företag som har kunnat växa fram i vårt land väljer att flytta produktionen för att garantera högre vinst på bekostnad av det mänskliga värdet. Här har vi dock en stor möjlighet som inte alltid nämns. besökte jag och i . Hade jag då inte vetat var jag befann mig hade jag mycket väl kunnat tro att jag var här hemma. De arbetare jag träffade beskrev hur de systematiskt arbetade med arbetsmiljön. De beskrev hur de svenska och europeiska företagen är populärast att arbeta hos för att villkoren är så mycket bättre. De beskrev ett arbetsliv som är till för människor och företag som värnar det goda arbetet. Konkurrenterna tvingas höja sin standard för att få tag på kompetent personal. Den goda spiralen är igång. Starka svenska fackföreningar kan också ställa krav på sina företag även internationellt. Där ser vi exempelvis . Steg för steg kan vi på det sättet främja demokrati och mänskliga rättigheter. Jag välkomnar det initiativ som den nuvarande regeringen har tagit genom att bjuda med företrädare för fria fackföreningar när ska representeras utomlands. besöktes tillsammans med bland andra förbundsordförande. Jag utgår från att det är någonting man ämnar fortsätta med för att visa att arbetstagares rättigheter värdesätts och möjliggöra förändring som annars inte skulle ha kommit till. Jag vill avsluta mitt anförande med ett erkännande. Jag har aldrig läst en bok om , och jag har aldrig sett en . Däremot är jag ett stort fan av böckernas författare. Jag avslutar nu som sig bör i en utrikespolitisk debatt med att säga något på utrikiska. We do not need magic to change the world. We carry all the power we need inside ourselves already. We have the power to imagine better. 141 (M): I den utrikespolitiska debatten 2015 uppmanade jag från den här att framgruppera trupp från och till de medlemsstater som upplevde hot från rysk expansionism. Trots att Nato nu har agerat enligt den uppmaningen väljer jag ödmjukt att inte komma med en ny uppmaning utan att i stället återhållsamt komma med en förhoppning. som den utrikespolitiska debatten har pågått här i kammaren har i Natos försvarsministrar suttit i möte bakom stängda dörrar. Min förhoppning är att försvarsminister från har framfört ett budskap från den nya amerikanska administrationen som lyder ungefär så här: fortsätter att vara en garant genom sitt engagemang i Nato för europeisk säkerhet. tror jag att han har framfört att ser framför sig att även ska vara mer engagerat i den europeiska säkerheten. Det är ett önskemål som amerikanska administrationer av olika politiska kulörer har framfört . Man vill få ett jämnare bärande av kostnadsbördan för den gemensamma säkerheten. Som jag sa ska jag inte komma med någon uppmaning , utan i stället en förhoppning. Min förhoppning är att visar lyhördhet för denna ståndpunkt och är beredda att bära sin del av den gemensamma säkerheten. Om det blir en sådan utveckling ser jag framför mig att Nato skulle kunna vara motorn i det viktiga transatlantiska samarbetet. I tror vi ofta att Nato bara är en militärallians, men det är en politisk allians. Där skulle vi genom vårt partnerskap också kunna framföra viktiga frågor om frihandel och frihet. Jag har alltså ingen uppmaning , utan bara en from förhoppning. 142 (S): Det är inte alla kriser eller dödsoffer som blir förstasidesnyheter. Jag tänkte ägna mitt anförande åt att tala om och . och har långa historiska band med varandra. var första biståndsland, men vår relation sträcker sig mycket längre än så. Svenskar åkte tidigt ned till för att missionera. När de italienska fascisterna försökte att invadera var det svenskar som stred ihop med etiopier. , som matbombade till de nödlidande under , är en svensk som gav sitt liv för . Han ligger numera begravd utanför . Under folkhemsuppbyggnaden och välfärdens frammarsch i var det många svenskar som åkte till , bland annat för att bygga upp skolor. Våra band till det etiopiska folket är långvariga och starka. Hur ser då läget ut ? I skuggan av inbördeskriget i och kuppförsöket i med dess motbjudande utrensningar står nu inför någonting som har utvecklat sig till gränsen till ett inbördeskrig. Sedan någon vecka avråder UD svenskar från att åka till vissa platser i . I det etiopiska parlamentet antogs en lag som innebär att det är olagligt att arbeta för mänskliga rättigheter i . Det är inte bara medlemmar i politiska organisationer som kan straffas hårt om de jobbar för mänskliga rättigheter; även medlemmar i frivilligorganisationer kan riskera upp till fängelse. Enbart medlemskap i en organisation kan göra att man får fängelse. tillbaka är organisationer som Human Rights Watch och förbjudna i . De som styr i har använt sig av taktiken söndra och härska. Regimen sprider hatpropaganda som ständigt påminner landets minoriteter om historiska oförrätter. Olika minoriteter ställs mot varandra. Tiotusentals människor är på flykt. Oromoer ställs mot ogadener, ogadener mot amharer, amharer mot oromoer och så vidare. I regionen har över 400 människor dödats och tiotusentals fördrivits från sina hem. I är en av orsakerna till det nu pågående upproret att regimen beslagtar oromoböndernas land. Många har dödats, och många är på flykt. I har hundratals mördats och tiotusentals fängslats under de senaste månadernas uppror. Ogadener har hetsats till att kriga mot oromoer. Det kan bli så att regimen nu gör ett avtal med ogadener och oromoer för att straffa amharerna. Om det blir straffexpeditioner mot amharer eller någon annan etnicitet i regionen måste agera och markera. höll ett känt tal . Han räknade upp illdåd i den moderna historien såsom Guernica, Oradour, Babij Jar, Katyn, Lidice, Sharpeville och . Eftervärldens dom har fallit hård över dem som burit ansvaret för mördandet. Till den långa listan över namn fogas nu även ett etiopiskt: , där hundratals människor dödades och tusentals arresterades. Ansvarsfrihet kan inte vara ett alternativ. De skyldiga måste ställas inför rätta. Det bör och det internationella samfundet kräva. är en liten nation med ett stort hjärta. Därför måste vi också säga sanningen till våra vänner även när det gör ont. I finns en progressiv konstitution som bland annat garanterar yttrandefrihet. Det finns dock en skillnad mellan och yttrandefrihet. När man har yttrat sig i är man fortfarande fri, men det är man inte i . Till regim, som vi vet noterar detta tal, vill jag säga följande: Frige professor , ledare för , som efter sitt besök i sitter fängslad! Denna politiska fånge, som jag nu nämnde, får i det här talet representera alla de tusen och åter tusen som sitter fängslade. Visa modet att våga följa er egen konstitution! Om ni är så populära som ni säger i propagandan – visa det då genom att möta ert folk vid valurnorna och inte med stridsvagnar! Jag tänker också nämna Eskinder Nega, som har fått en utmärkelse av , som en symbol för alla de journalister som sitter fångna. I början av mitt anförande sa jag att inte alla dödsoffer blir rubriker. Den i allra högsta grad levande etiopiske löparen och silvermedaljören korsade sina armar efter sin målgång i . Hans korsande av armarna blev förstasidesnyhet. Den ena armen stod för demokrati och den andra armen för mänskliga rättigheter. Likadant gör nu miljontals människor världen över. Låt inte dessa resta armar och förhoppningar vara förgäves! Tack för ordet, herr talman, och tack för möjligheten att lyfta fram , dess utmaningar och roll! 143 (M) replik: Tack, , för ett intressant inlägg! Det är uppenbart att du har ett stort engagemang i frågan. Med anledning av hur du beskriver det som händer i och de utmaningar som finns när det gäller mänskliga rättigheter vill jag lyfta fram den debattartikel som skrev i tidningen . Han beskriver där hur han som särskilt sändebud eller liknande har varit ansvarig för kampanjandet till . Han beskriver ett röstbyte som sägs göra med vad gäller styrelsen i . Jag undrar om har någon kommentar till detta. Det är möjligt att du inte har läst artikeln, men hur ställer du dig till att och om den vill göra röstbyten med ? 144 (S) replik: Tack för repliken, , och tack för ditt troliga kommande engagemang i och det engagemang som du redan har! Det är inte ovanligt att länder byter röster med varandra när de kandiderar till exempelvis olika organ inom FN. Det är någonting som den nuvarande har gjort och som också den tidigare gjorde i kampanjen för . Vi är glada över att både oppositionen och regeringen stöttade kampanj till säkerhetsrådet. Vi förväntar oss att vi fortfarande står fast vid linjen att det är bra att finns i så att vi kan fortsätta att driva frågor för mänskliga rättigheter och demokrati där. 145 (M) replik: Jag har också ställt frågan till utrikesministern och fått svaret att det handlar om värderingar och prioriteringar. Min bild är att prioriteringarna möjligen har gått före värderingarna. Min fråga till är: Är det din uppfattning att skulle göra ett bra jobb i styrelsen för , som arbetar just med pressfrihetsfrågor, yttrandefrihet och kulturdelen? 146 (S) replik: Jag glömde att säga i min förra replik att jag inte har läst artikel, även om jag alltid rekommenderar alla att läsa vad skriver. Självklart förväntar jag mig att kommer att driva mänskliga rättigheter i ett FN-organ, men den största förväntningen jag har på är att de ska börja driva frågor om demokrati och mänskliga rättigheter på hemmaplan. 147 (M): Vi lever i av oro, och har varit ett händelserikt år i världen. Exempel på internationella skeenden som väckt uppmärksamhet är brexit och seger i det amerikanska presidentvalet. Den allmänna politiska debatten, så som den återges i medier, präglas i högre grad av protektionism. Bland annat har frågor rests kring framtiden och styrkan i samarbeten som EU och Nato. manifesterade en mer aktiv närvaro i det svenska närområdet, och deklarerade tydligt att totalförsvaret ska återupprättas. , ett land som utsattes för kuppförsök, har fått en central roll i upprätthållandet av den europeiska flyktingpolitiken. Året har även innehållit terrorattacker, såsom dem i , och . Även i har skottlossning förekommit i oroliga områden med dödsfall som följd. har startat med bland annat nordkoreanska provokationer, osäkerhet om huruvida den amerikanska administrationen kommer att vilja fortsätta vara en tung aktör i globala sammanhang och vårda den transatlantiska länken samt fortsatt osäkerhet i . olagliga ockupation av fortsätter, tillika landets aggressiva beteende genom bland annat påverkanskampanjer och cyberkrigsföring mot flera av grannarna. De kommande valen i och i ett EU som prövas av att extrema nationalistiska rörelser ger sig till känna gör att oron här hemma växer och att framtiden ser dyster ut. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap konstaterar att oron sprider sig sakta men säkert i vårt land. Opinionen 2016 visar att nio av tio i den svenska befolkningen anser att dagens är ett bra land att leva i. Fyra av tio tror att situationen i kommer att vara ungefär som . Dock tror dubbelt så många att kommer att bli sämre att leva i jämfört med andelen som tror att det kommer att bli bättre. För egen del kan jag konstatera att utrikespolitiken i mångt och mycket har blivit inrikespolitik. var jag med utrikesutskottet på resa i , ett litet land i som genom sina värderingar försöker knyta starkare band med Europeiska unionen. Det är ett land med stort beroende av och en problemfylld tillvaro i förhållande till några av grannländerna. är ett av de sex länder som ingår i det östliga partnerskapet, som är för att fördjupa relationerna med , , , , och – samtliga före detta sovjetrepubliker. Dessa länders möjligheter att utvecklas till vitala demokratier och marknadsekonomier och att själva göra sina utrikespolitiska vägval är något centralt för ett säkert och stabilt . Det östliga partnerskapet har funnits . Det initierades av dåvarande utrikesminister och hans polske motsvarighet Radosław Sikorski. Bland annat skulle partnerskapet minska handelshinder, underlätta resor, förbättra energiinfrastrukturen etcetera. Den strategiska kärnan i detta partnerskap kunde sammanfattas med en fras från , EU:s kommissionär med ansvar för regionalpolitik: EU står inför valet att exportera stabilitet till grannländerna eller importera instabilitet från samma region. Här behöver fortsätta att driva på arbetet för att dels betona vikten av att partnerskapet leder till synliga förbättringar för vanliga medborgare i dessa länder, dels för att försvara den fundamentala grundtanken inom unionen, nämligen att gemensamma problem kräver gemensamma lösningar. värdesätter arbete och vänskap, vilket vi fick prov på under vårt besök. Utvecklingen av partnerskapet påverkas i hög grad av de alltmer aggressiva ryska försöken att underminera partnerländernas fortsatta EU-närmanden. har ökat sina ambitioner att integrera grannländerna inom ramen för Euroasiatiska unionen. Det innebär att länderna inom det östliga partnerskapet, vilket och tillhör, enligt min bedömning kommer att ställas inför svåra beslut . Den dag vi resignerar och låtsas att ryska stridsvagnar över internationellt erkända gränser i själva verket inte är så farligt har vår första försvarslinje fallit. Den dag vi häver de sanktioner som är kopplade till den ryska krigföringen i utan att har uppfyllt sina åtaganden fullt ut, då har vår andra försvarslinje fallit. Därför är Europeiska unionens sanktioner mot så viktiga. Det är vårt främsta instrument att möta den ryska regimens härjningar. Vi må vara oförmögna att förhindra agerande i och på annat håll – och vi kan för all del engagera oss i en dialog i hopp om att det ska vinna över dem till den goda sidan – men det är vår skyldighet att med handling visa att vi inte accepterar det gör . Det är även vår skyldighet att genom handling visa att deras agerande har ett pris, såväl politiskt som ekonomiskt. Under min första mandatperiod i riksdag har jag haft förmånen att genom resor i olika världsdelar på plats kunna konstatera att det råder osäkerhet på många ställen och att andra länders medborgare berövas sina mänskliga fri- och rättigheter. Jag har sett hur demokratiska institutioner inte fungerar, konflikter plågar människor och mäktiga klaner styr länder med järnhand med hjälp av korruption.