prot · H40971 · 2017-02-21 00:00:00 — Vid sidan av en del riktade satsningar vi har gjort innebär detta de facto en jätteinvestering i den offentliga verksamheten, men det påverkar också de privata företag som finns inom ramen för välfärdssektorn att det finns större möjlighet att bedriva en bra verksamhet. Detta gör vi inte i första hand av företagssamhetsskäl, ska jag vara ärlig och säga, utan för att vi ser att välfärden behöver ökad finansiering och ökad kvalitet. Det är därför vi gör den här satsningen. Men det är klart att de företag som finns på den här marknaden också kommer att kunna dra nytta av de satsningarna. Vad gäller utredningen vill gärna säga att det är fråga om ett förbud mot vinst. Men utredaren har inte föreslagit detta, utan en vinstbegränsning. Utredningen har varit på remiss, och folk kommer fortfarande med synpunkter. Sedan ska regeringen ta ställning. Det som är vår inriktning i det här arbetet är att vi ska se till att mer av våra gemensamma skattepengar de facto går till det som de är avsedda till, såsom skolan, vården och omsorgen. Det är framöver en rimlig väg som också medborgarna förväntar sig. Om vi skulle lyckas med de här högre kvalitetskraven och även se till att mer av pengarna stannar i verksamheten skulle det verkligen gynna kvinnor på svensk arbetsmarknad, för vi vet att det är många kvinnor som jobbar i de här sektorerna. 69 (M): Det finns ingen hejd på vad den här satsningen ska räcka till. När man tar ned det på regional och nivå undrar man hur stora effekter som det de facto blir. Näringsministern tog upp att man vill ha en fördelningspolitisk profil som gynnar kvinnor. Men jag kan konstatera att man inte gynnar kvinnor som väljer att jobba fler timmar eller väljer att utbilda sig. läggs statlig inkomstskatt på från och med inkomster på 36 000. Varför ska då barnmorskan jobba den där extra helgen? Varför ska undersköterskan utbilda sig extra och få administrativt ansvar när hon får behålla en väldigt liten del av den inkomstökningen i sin egen plånbok? Där ställer jag mig högst frågande, måste jag säga. Jag vill också påminna näringsministern om att den genomsnittliga kvinnan tjänar mindre än sin manliga motsvarighet under ett yrkesliv. Kvinnor lägger mer än män på städning och tvättning. Det är vanligare att heta och vara vd i ett börsnoterat företag än att vara kvinna och vd. Det visar svart på vitt att , som ses som ett föregångsland i jämställdhetsfrågor, har en ganska lång väg att gå. Med tanke på det näringsministern alldeles sa kan vi också konstatera att de länder som har lägst andel kvinnliga vd:ar också hör till de länder som präglas av stora offentliga monopol i välfärden. Vi hade en debatt om RUT-reformen och hur den har påverkat. I en rapport som heter Jämställt arbete? kan man se hur arbetstiden ökade bland dem som redan arbetade under Alliansens tid. Det skedde en ökning motsvarande 13 000 helårsarbeten för kvinnor, jämfört med en ökning på endast 5 000 helårsarbeten för män. Med tanke på det vi pratade om före uppehållet kan man säga att RUT-reformen har gett mycket annat. 70 Närings- och innovationsminister (S): Jag tackar för interpellationsdebatten. Jag diskuterar gärna jämställdhet fler gånger i den här kammaren, för det är en viktig fråga. Framför allt är det en viktig prioritet som vi är väldigt stolta över i den här regeringen. landade även den här diskussionen i RUT-frågan. Jag tror att jämställdhetsfrågan är mycket större än RUT-frågan, som vi har diskuterat här. Vi kan ta några frågor som var uppe i det senaste inlägget. Man har till exempel kunnat se vilka förändringar som skett vad gäller de statliga bolagens ordförande och vd:ar. Jag har prioriterat att få upp andelen kvinnor som är ordförande i de statliga bolagen. Vi ligger nu på kvinnliga ordförande i de statliga bolagen. Det kan jämföras med börsbolagen som ligger på . Med förändringen har det också drivit en förändring i de statliga bolagen på vd-nivå. När företagen på börsen har kvinnliga vd:ar har vi i de statliga bolagen nu kvinnliga vd:ar. Det går med medveten politik att förändra sådana maktstrukturer och visa att man kan ta vara på kvinnors kompetens i bolag och i både statliga och privata företag. Avslutningsvis kommer jag till skattediskussionen. Ta inte kvinnor gisslan för skattepolitik. Vi vet att män tjänar på skattepolitik. Ni har alltid skatteförslag som riktas och tiltas mot dem som tjänar mest så att de får ut mest av era skatteförändringar. Det är därför skatteprofilen och fördelningsprofilen blir som de blir på era förslag. Vi har vänt den utvecklingen och ser till att kvinnor prioriteras i våra budgetar. Det är en del av att vara en feministisk regering. Överläggningen var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2016/17:280 om köp av ryskt kärnbränsle 71 Närings- och innovationsminister (S): har frågat mig om jag avser vidta någon åtgärd med anledning av att ett svenskt statligt bolag köper kärnbränsle av ett ryskt statligt bolag som även har en kärnvapenavdelning. Den grundläggande principen är att staten inte pekar ut vilka leverantörer som enskilda bolag – inte heller de statligt ägda – ska använda sig av. Regeringen gör löpande utrikes- och säkerhetspolitiska analyser av alla frågor som rör våra förbindelser med andra länder. När handlar med ryska bolag följer de rekommendationer och internationella sanktioner. Regeringen ställer krav på de statligt ägda bolagen att de ska agera föredömligt, vara transparenta, samarbeta, ha ett strategiskt arbete på plats samt utgå från internationella riktlinjer i sitt arbete. Handel med kärnbränsle följer regelverk och riktlinjer från () och (). Areva, och är granskade enligt uppförandekod för leverantörer. Utöver , som levererat bränsle till , är även , , och viktiga leverantörer till . inköpsstrategi är i linje med EU:s strävan efter en diversifierad tillförsel och att undvika beroende av enskilda länder. nya inköp bygger på detta, och aktuella leverantörer , franska Areva, amerikanska och ryska TVEL, ligger i linje med inköpsstrategin att vara oberoende av enskilda länder och leverantörer. 72 (SD): Jag får tacka statsrådet för svaret på min interpellation. Bakgrunden till interpellationen är att jobbat med provning och licensiering av kärnbränsle från det ryska bolaget som ägs av den statliga aktören Rosatom. Det har varit ett enträget arbete där TVEL haft väldigt svårt att komma in på den europeiska marknaden med bränsle till tryckvattenreaktorer. Det har varit svårt att hitta någon operatör som vill ta på sig de ekonomiska och säkerhetsmässiga riskerna. har hjälpt till i det arbetet i syfte att kunna få fram ytterligare aktörer som kan förse de svenska kärnkraftsreaktorerna med bränsle och få in en tredje aktör. har man tagit arbetet och processen i mål. Man har skrivit ett miljardavtal om kärnbränsleleveranser . Avtalet ger också TVEL goda möjligheter att sälja bränsle vidare även till andra tryckvattenreaktorer runt om i . har hjälpt dem att öppna marknaden. Det är någonting som man inte sticker under stol med i det pressmeddelande som det ryska bolaget skickade ut där man är tämligen stolt över att ha fått till stånd avtalet. Det jag ifrågasätter är inte just affärsmässigheten i detta. Där tror jag att man gör en alldeles korrekt bedömning kopplat till prisbilden på det bränsle man ska köpa och även till redundansen så att man har fler leverantörer att gå till. Men frågan är om det finns någon bortre gräns för affärsmässigheten där det kan finnas andra intressen som överväger inom exempelvis säkerhetspolitiken och sett till säkerhetspolitiska aspekter av ett sådant avtal. Det är lite den fundering som kvarstår till näringsministern. 73 Närings- och innovationsminister (S): Tack för interpellationsdebatten. Det är inte första gången den har förts. Jag tror att den förts med olika ministrar och också under olika färger på regeringar. har svarat på liknande frågor, har tidigare svarat på frågor om detta, och gör jag det. Vi svarar ungefär samma sak. De statliga bolagen har att följa de lagar och regler som gäller. Vi har i det här fallet inte gett något särskilt direktiv eller särskilt uppdrag från staten annat än att vara affärsmässig i sin verksamhet och att bedriva energiverksamhet så att det är ett av de bolag som leder utvecklingen mot miljömässigt hållbar energiproduktion. Det innebär att vi inte pekar ut vilka leverantörer bolaget ska använda sig av men att bolaget har att förhålla sig att de utrikespolitiska och säkerhetspolitiska bedömningar som gör som nation. Vi har på det här området inte några sanktioner eller begränsningar i vår handel med . Det är fritt fram att föra en sådan diskussion. Men vi kan inte ha en situation där ett bolag ska tillämpa andra regler än andra bolag. Det är i varje fall inte så vi hitintills har styrt de statliga bolagen. Det är viktigt att vara väldigt tydlig med att inte bryter mot några lagar, regler eller praxis och att vi vågar vara tydliga med det också i kammaren. Annars skapas det en bild av det. Den andra saken är att också har varit transparent med detta och fortsatt är det. Det tycker jag att det ska vara. Det är ingen hemlig verksamhet. Jag blir ändå lite förvånad att diskussionen om ryska säkerhetsintressen lyfts upp av . Ni har inte alltid agerat helt konsekvent i de här frågorna i och framför allt inte på Europanivå där mycket av dessa säkerhetspolitiska diskussioner nu förs. Det är inte minst viktigt att har en enad linje för att markera hur har agerat i . Där tycker jag att på Europanivå har visat väldigt stor undfallenhet mot försök från att markera mot Putins agerande. stod i också upp för rysk militär upptrappning mot grannländerna. Det var inte bra. Ni motarbetade även en ökad öppenhet och granskning av vilka ryska pengar som ges till olika europeiska partier. Jag tycker att man ska vara öppen och transparent i de här frågorna. Det har också skapats osäkerhet kring hållning i den här kammaren kopplat till vissa anställda och andra som har funnits på kansliet. Att försöka misstänkliggöra för att det bedriver en väldigt öppen och transparent process på området är fel. 74 (SD): Vi kan försöka hålla debatten till och de affärer som finns om kärnbränsle, statsrådet. Det är viktigt att betona att roll inte är vild på något sätt. Det har gjort affären utifrån affärsmässiga grunder. Man har tittat på att ytterligare kunna skapa diversifiering av leverantörer och en redundans med att kunna ha olika försörjningskanaler för bränsle. Det är viktigt att lite grann hålla isär begreppen. I svaret från statsrådet klumpar man ihop köpet av urandioxid med kärnbränsle. Det får man verkligen skilja åt i och med att urandioxid på intet sätt är någon form av högteknologisk produkt utan mer att betrakta som en bulkvara i sammanhanget. De kärnbränsleknippen som man nu ska köpa in och har licensierat är den högteknologiska produkten. Där har man hjälpt det ryska statliga bolaget att vidga och komma in på den europeiska marknaden och kunna stärka sina förutsättningar att komma i beroendeställning i förhållande till andra nationer vad gäller kärnenergi. Det är sant i sak att man har följt alla lagar, regler och praxis som finns. Man har från bolagets sida varit fullständigt transparent. Men det är den politiska kontexten som är mer intressant. Det har varit en affär som varit väldigt utdragen såväl under Alliansens år vid makten som under den nu socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen. I opposition har båda agerat med att lyfta fram det olämpliga i att köpa just kärnbränsle från ett bolag med en rysk statlig ägare och som jobbar med kärnvapen jämte den civila användningen av kärnkraft. Det som gör de två regeringsalternativen lika är att man i regeringsställning i stället har pekat på affärsmässigheten i bolagen och placerat sig själv som åskådare i processen, trots att det tidigare alltså har låtit väldigt annorlunda. Det kan jag tycka är väldigt märkligt i den här kontexten. I vissa andra sammanhang bryter man ned frågan till om man ska använda en hamn eller inte, men man ser mindre säkerhetspolitiska bekymmer med att ett svenskt statligt bolag köper kärnbränsle från ett ryskt statligt bolag som även framställer kärnvapen åt . I den kontexten vore det intressant att höra om man nu helt och hållet bortser från den problematik som ändå finns. Då får man frikoppla detta från det som sker inom ramen för verksamhet eller civil användning av kärnkraft, för det är inte den jag vill åt på något sätt. 75 Närings- och innovationsminister (S): Om vi fokuserar på den delen: stöder EU-sanktioner mot på grund av landets olagliga annektering av och dess militära inblandning i östra . Förutsättningarna för samarbete med har försämrats och kommer fortsatt att vara försämrade så länge den nuvarande ryska politiken förs. konstaterade också , vid det toppmöte mellan och som ägde rum, att man inte är överens om allting. Vi har alltså olika uppfattningar. backar upp de europeiska besluten på det området. Vi bestämmer gemensamt i att vi har sanktioner eller inte vill handla med vissa produkter eller vissa sektorer, och då följer det. Vi är även pådrivande för att sanktionerna både ska vara kvar och tillämpas fullt ut. Sedan är det så att vi, givet att det finns sanktioner, på andra områden fortsatt vill ha ett samarbete i . Vi har inte sagt att svenska företag helt ska sluta handla med , utan de ska kunna ha utbyten. Har vi då inte bestämt oss för att bojkotta eller ha handlingsrestriktioner är det fritt fram för både privat och statligt ägda företag att handla med de leverantörerna. Skulle vi börja arbeta med detta företag för företag eller produkt för produkt, på egen hand, tror jag både att den europeiska sanktionspolitiken mot skulle försvagas och att vi inte skulle uppfattas som tillräckligt starka i ett gemensamt agerande mot . Jag tycker alltså att det är viktigt att stå upp för de sanktioner som finns mot , men i de områden där det inte finns sanktioner är det fritt fram för företag att handla med . Man måste göra sina egna bedömningar, och det ansvaret ligger på styrelsen för . Den har också gjort sin bedömning i enlighet med den logik du själv beskriver, . 76 (SD): Det är korrekt att det inte finns några sanktioner för just denna produkt, men det finns trots allt saker som kan vara olämpliga även om de fortsatt ska vara lagliga. Det behöver inte sitta just i den juridiska kontexten. Jag tycker att inköp, framtagande och licensiering av kärnbränsle kanske inte är att jämställa med vilken produkt som helst. är en kärnvapennation, och inom ramen för samma bolag har man framställning av kärnvapen. Vi köper kärnbränsle av en annan division i bolagskoncernen. Någonstans kan det finnas ett moraliskt ansvar att utifrån den säkerhetspolitiska kontexten inte hjälpa att öppna sitt bolag för en bredare europeisk marknad, med de tryckvattenreaktorer som finns där. Vi underlättar då för bolaget att komma in som en aktör jämte andra leverantörer till tryckvattenreaktorer. Jag tycker ändå att det ligger någon form av ansvar på oss att politiskt beakta även dessa aspekter, i och med att detta skiljer sig från andra produkter som inte är lika lätta att ersätta. Man kan lätt hamna i en beroendeställning till på energisidan, vilket andra länder också har gjort. Jag och anser att det är ytterst beklagligt att man helt och hållet väljer att bortse från den säkerhetspolitiska kontexten, vilket någonstans förenar Alliansen i regeringsställning och den nu rödgröna regeringen. 77 Närings- och innovationsminister (S): Jag tycker inte att agerande, vare sig här i eller i , har uppvisat den säkerhetspolitiska oro kopplat till agerande som framförs i talarstolen. Jag tror att det är otroligt viktigt att fortsätter vara enigt och att vi är tuffa mot . Vi ska stå upp för de sanktioner som har införts som en markering mot den olagliga annekteringen av och den militära inblandning som fanns i östra . Att via sitt ägande i ett statligt bolag skulle bestämma att en viss produkt inte ska handlas från tror jag däremot är fel väg att gå. Ska man ha sanktioner mot ska det ske i ett större sammanhang. Det finns inga sanktioner, och därför tycker jag inte heller att det ansvaret ligger på . Överläggningen var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellation 2016/17:281 om och den nya rikssvenskan 78 Närings- och innovationsminister (S): har frågat mig om jag avser att vidta någon åtgärd med anledning av lansering av initiativet Den nya rikssvenskan med en uppmaning till företag, organisationer med flera att i stället för dagens rikssvenska använda sig av nya rikssvenska samt om jag anser att initiativet ligger inom ramen för uppdrag. Genom bolagsordningen bestämmer ägaren bolagets verksamhetsföremål och vissa angivna ramar för verksamheten. har inte något särskilt beslutat samhällsuppdrag. I likhet med ett flertal av de statligt ägda bolagen agerar på en konkurrensutsatt marknad. Enligt bolagsordningen ska arbeta med kompetensförsörjning för arbetslivet, med huvudinriktning på utbildning och bemanning, samt bedriva därmed förenlig verksamhet. Från har jag inhämtat att nya rikssvenskan syftar till att uppmärksamma att människors kompetens inte sitter i uttalet. Initiativet adresserar inte det svenska språket utan fokuserar på hur det svenska språket låter beroende på vem som talar det. Bolaget konstaterar att språk och uttal kan ha en exkluderande effekt på arbetsmarknaden. råder det brist på arbetskraft i , och har ett kommersiellt intresse av att matcha ledig kompetens mot de behov som finns på arbetsmarknaden. förvaltas av regeringen genom och . Det är dock och ledning som ansvarar för den löpande förvaltningen av bolagets operativa verksamhet. Jag har fullt förtroende för och ledning och finner inte anledning att vidta några åtgärder med anledning av frågorna. 79 (SD): Jag tackar statsrådet för svaret på interpellationen. Den behandlar det faktum att , som är ett statligt bolag, har tagit fram en egen blandrikssvenska som man har uppmanat företag och organisationer att använda. Detta har dragit till sig en hel del uppmärksamhet och har, troligtvis av de allra flesta, uppfattats som tämligen kontroversiellt. Bakgrunden är en studie av som visade att språket var en av de faktorer som var till störst nackdel för jobbsökande i , vilket kanske inte är särskilt överraskande. Tittar man på hela studien tycker jag dock att man någonstans ska inse att vi i ska vara stolta över det resultat som framkom. I andra länder var det nämligen andra faktorer som hindrade jobbsökande att komma in på arbetsmarknaden, till exempel etnicitet, handikapp, fysik eller ålder. Vi kan alltså se att det i inte var någon av diskrimineringsgrunderna som var den största faktorn, utan det var språket. Språket kan man lära sig; det är alltså en faktor man kan påverka, till skillnad från de andra. Om man försöker slå sönder förutsättningarna för en fast riksnorm försvagar man troligtvis möjligheterna för dem som har svenska som andraspråk att lära sig svenska ordentligt och kunna komma in på den svenska arbetsmarknaden. Det är även så att de flesta nyanlända som läser svenska upplever det som ett språk som är relativt svårt att behärska fonetiskt, och än svårare kommer det att bli om man intalar sig att det inte spelar någon roll hur man uttalar ord utan att man kan uttala saker lite hur som helst. Någonstans är det kanske så att bristande ordförråd, bristande förmåga vad gäller uttal eller bristande förmåga att uttrycka sig i skrift i verkligheten är ett större bekymmer än att försöka efterlikna skriftspråkets officiella norm. Frågan är hur det kommer att påverka förutsättningarna för integration när man försöker sända ut denna typ av signaler från ett statligt bolag. Man gör det säkert av välvilja, men frågan är hur det kommer att slå. En fråga till statsrådet är hur han tror att den här typen av experiment kommer att kunna stärka förutsättningarna för utrikesfödda att ta sig in på den svenska arbetsmarknaden. 80 Närings- och innovationsminister (S): Tack, , för den här interpellationen! Jag blev lite förvånad över interpellationen, för jag visste inte riktigt om den var helt seriös. Jag tror att alla som har tagit del av den här kampanjen förstår att på det här sättet vill provocera inte minst arbetsgivare att fundera över vad det egentligen är för kompetens som man efterfrågar. Vill man ha en person som uttalar allting på exakt samma sätt som man själv gör? Skåningar och norrlänningar och många andra har olika uttal, och det fungerar alldeles utmärkt, men en barriär för att över huvud taget komma i fråga för jobb kan vara hur man uttalar ord. Ens språkliga begåvning eller ens möjlighet att följa säkerhetsföreskrifter eller kommunicera är inte problemet utan hur man uttalar orden. Det här är väl, tycker jag, en ganska pigg kampanj, även om jag inte tänker ha synpunkter på om gör rätt eller fel. Det är deras kommersiella beslut att göra den här kampanjen för att få en bättre matchning på arbetsmarknaden. har 350 000 arbetslösa som det finns ungefär 100 000 lediga jobb. Jag kan dela uppfattningen att det är bra att diskrimineringsgrunderna inte är allvarligare än just språkdelen, men språkdelen är otroligt viktig för att kunna utföra många arbetsuppgifter. Därför är det viktigt med språkundervisning, och det är därför vi satsar på tidig inlärning på flyktingförläggningar och annat redan innan man får sina beslut. Man kan också få utbildning av till exempel folkbildningsförbund. Vi tittar på olika sätt att kombinera utbildning och arbete, för jag tror att det är otroligt viktigt att inte vänta med språket till dess man får jobb utan att man faktiskt också kan lära sig språket på jobbet. Min erfarenhet är att de som har kommit till och har fått ett jobb och hamnat i en sådan miljö ofta lär sig språket mycket snabbare och bättre än de som står helt utanför. Jag tror att det är viktigt att jobba med språket. Det är en prioritering från regeringens sida. Att provocera lite och tänja gränserna och diskussionerna och fråga sig vilka språkkunskaper som behövs för att man ska kunna börja på ett jobb och utvecklas tror jag är bra. När det gäller kan jag ta upp ett konkret exempel som jag tycker är intressant. skulle utöka sin produktion i . De behövde rekrytera 700 personer, och det är en ganska komplex fråga att lyckas med det i lilla . tog på sig uppdraget. De ställde om befintlig personal men utbildade också nya medarbetare. De tog in människor från andra platser än för att klara kompetensförsörjningen. Många av de nyanställda var ganska nyanlända. De flyttade till från olika delar av landet och kunde börja jobba på efter åtta månaders utbildning. Resultatet av det här blev att kompetensbehov kunde lösas, kommunens skatteintäkter kunde öka och 700 nya jobb skapades. Det är det sätt som vill jobba på och jobbar på när det går som bäst. Att ett statligt bolag vill pröva lite nya grepp för att se till att arbetsgivare prövar vilka kompetenser som är avgörande på riktigt för att verksamheten ska fungera ligger inom ramen för bolagets styrelses och lednings ansvarsområde. Det är inte jag som ägare som ska ha synpunkter på det. 81 (SD): Jag vet inte om det är de statliga bolagens uppgift att provocera och experimentera med förutsättningarna för utrikesfödda att ta sig in på arbetsmarknaden eller inte. Man kan konstatera att det här är ett experiment där man ger sig in i att försöka slå undan en gällande norm som finns för språket. Språket är i allra högsta grad en av de viktigaste faktorerna för att kunna ta sig in på arbetsmarknaden. Det finns många yrken där någon form av interagerande med andra sker i vardagen, vilket gör att ett någorlunda korrekt uttal är nödvändigt.