prot · H40990 · 2017-03-31 00:00:00 — kan vi konstatera att det finns kapacitetsbrister i flera olika branscher. Det är svårt att rekrytera inte minst expertkompetens. Det är ett problem. Regelverket som omgärdar arbetskraftsinvandring har varit ganska restriktivt. Det har inte varit helt enkelt. Själva symbolen för det var den där arbetsmarknadsprövningen mellan fack och arbetsgivare. Det kom att förändras . fick ett bättre och betydligt modernare regelverk. Det skapade möjligheter för fler människor att komma till och bidra med sitt arbete, betala skatt och finna en framtid här i . Det här har varit bra för vårt land av ekonomiska skäl, men det har också lett till en invandring som till större del liknar hur invandringen ser ut i vår omvärld. har annars utmärkt sig genom att ha hög andel asylinvandring och liten andel arbetskraftsinvandring. Men den reformen gjorde till ett mer attraktivt land att komma till. Det har varit bra. finns det dock ett problem. Det är de mycket långa handläggningstiderna hos . Första gången man söker tar det i snitt man får ett besked. Och när det ska fattas beslut om förlängning tar . Det går ibland snabbare, och det är naturligtvis positivt. Men ibland tar det – det här är, som jag har förstått det, genomsnittssiffror. Utvecklingen går dessutom åt fel håll. Väntetiderna har ökat kraftigt på bara . Det här ställer till det, för den enskilde som får leva med stor ovisshet – kommer jag att kunna ta det här arbetet? Det ställer också till det för det enskilda företaget – kan vi rekrytera den här personen? Är det ens värt mödan att försöka? Vi vet redan att det sistnämnda har försämrat konkurrenskraft. Vi är inte längre ett lika attraktivt land att rekrytera till. Det är helt uppenbart att stora arbetsgivare är bekymrade över detta. är fortfarande bra på många sätt. Men vi är inte lika bra som vi skulle kunna vara, och vi är inte lika bra som vi borde vara. De långa väntetiderna måste kortas. En myndighetsutövning är alltid myndighetsutövning. Men det finns ingen naturlag som säger att det ska ta så . Att korta de här väntetiderna och sätta fokus på detta är naturligtvis först och främst en uppgift för , även om det yttersta ansvaret faller på regeringen. En sak står helt klar. Om ska vara ett land med företag som är i världsklass, med ett företagsklimat och innovationer som är i absolut världsklass måste också våra myndigheter vara i världsklass. 12 Justitie- och migrationsminister (S): Jag misstänker att har tagit fel manus. Han talar nämligen om handläggningstiderna på . Det ska vi tala om i nästa interpellationsdebatt. Och jag svarar gärna på de frågorna när vi kommer dit. Men den här debatten handlar om den första av interpellationer, det vill säga om situationen där systemet inte riktigt fungerar som det ska, att det finns brister. För att ändå ta upp kroken i inledning kan jag säga att det är alldeles rätt att vi har en lång historia av arbetskraftsinvandring. Det är också rätt att ekonomi går bra och att arbetsmarknaden därmed har blivit allt starkare . Ungdomsarbetslösheten är den lägsta . Och vi har 100 000 lediga jobb. Det är den högsta siffran . Då uppkommer såklart bristsituationer. En del av dem kan man fylla med arbetskraft från , som har den kompetensen. Annat måste man söka utomlands för att hitta. Det är alltså helt rätt att vi behöver arbetskraftsinvandring för att kunna täcka de bristsituationerna. tycker att den borgerliga regeringen åstadkom en modern lagstiftning när det gäller arbetskraftsinvandringen. I sin interpellation beskriver han den som snårig. Jag skulle vilja säga att det är en lagstiftning som är behäftad med åtminstone två stora problem. Det ena problemet är just det som jag pekade på i svaret: Om arbetsgivaren skulle råka göra något fel – det kan förresten vara uppsåtligt eller bara ett mindre misstag – är det löntagaren som får ta hela smällen. Det är löntagaren som blir utvisad. Det är löntagaren som blir av med jobbet medan arbetsgivaren nästan inte riskerar någonting, förutom att kanske bli av med en duktig medarbetare men ingenting annat. Det är löntagarna som i grunden tar hela smällen. Det är ren klasslagstiftning, enligt mitt sätt att se det. Och det måste vi rätta till. Det andra stora problemet är den nästan Kafkaartade situationen som infinner sig när arbetsgivaren i efterhand inser att: ”Ajdå, vi gjorde fel . Vi betalade kanske inte rätt pensioner. Vi hade kanske inte rätt avtal.” Men det var ett mindre fel, och det var inte uppsåtligt. Med dagens system finns det ingen möjlighet för den arbetsgivaren att läka det själv. Det är det som den här interpellationen handlar om. Det här såg vi efter valet. Och för att se över de här frågorna tillsatte vi en utredning. Jag fick betänkandet , och det går vi vidare med. Det kommer ett förslag . kommer vi att kunna vara färdiga med lagrådsremissen. Efter det kommer vi att gå vidare till med förslaget om självläkning. kommer också förslaget när det gäller straffansvar för arbetsgivare, för att förebygga fusk. Fusk förekommer nämligen. Det finns fel som inte är uppsåtliga, men det finns också de som är uppsåtliga. gjordes en kartläggning – i utredningen som jag hänvisade till. Man tittade på 500 ärenden inom restaurang‑, städ‑ och byggbranscherna. av arbetstillstånden fick återkallas eftersom anställningsvillkoren helt enkelt inte stämde med det som hade utlovats från början. Balansen handlar om just detta. Det måste finnas en chans för seriösa arbetsgivare som har gjort fel utan uppsåt att göra rätt och läka skadan. Men de oseriösa arbetsgivarna måste vi komma till rätta med. Systemet som vi ska ha måste vara rättvist. Därför går vi nu fram för att rätta till en del av bristerna i den gamla lagstiftningen. 13 (M): ska vi alltså tala om arbetskraftsinvandring generellt. Talmannen får se det här som ett tecken på min frustration över de långa handläggningstiderna och det icke-fungerande regelverket. De här sakerna, handläggningstiderna och att regelverket inte är tillräckligt bra, hänger ändå ihop. När det gäller utvisningar finns det många problem i svensk migrationspolitik. Det har det funnits . Vi har avhandlat dem i den här kammaren vid många tillfällen. Barn har blandats med vuxna på asylboenden. Vi har haft ett i praktiken helt obefintligt försörjningskrav vid anhöriginvandring. Vi har haft väldigt långa väntetider, och så vidare. Allt det där är problem. Att det kommer människor till som med sitt arbete vill bidra till att göra det här landet bättre är inte ett problem. Jag tror att många närmast knyter näven i fickan när de läser om stora men också små företag som har högutbildad och eftertraktad arbetskraft som gör ett bra arbete men som på grund av mindre fel, ofta begångna , närmast mekaniskt ska utvisas. Det är ett stort problem. läste jag en debattartikel med rubriken inte våra experter. Ett femtontal företrädare för stora företag har undertecknat artikeln. De beskriver att det här är ett problem men också att de förslag som regeringen har presenterat är otillräckliga och att flera av dem går i helt fel riktning. Det är möjligtvis bara kring självrättelse som man ser ett litet steg framåt, men det är otillräckligt. Ser man på arbetskraften generellt rör sig nu regeringen åt ett annat håll, och det tycker jag är tråkigt. Precis som vi har sagt tidigare finns det här stora kapacitetsbrister. tävlar nu i en global liga med andra städer som , och några andra europeiska länder. Då måste vi vara på tårna. Vi har ingen stor hemmamarknad som vi kan luta oss tillbaka mot. Vi kan inte ta saker och ting för givna, utan vi behöver ett regelverk som är bra och modernt och som öppnar upp för den eftertraktade arbetskraften så att den kan komma till och bidra med sitt arbete för att landet ska bli bättre. Den senare delen av lagstiftningen om att ta krafttag mot fusk härstammar ju från alliansregeringens tid, och mig veterligen stod Socialdemokraterna bakom den. Lagstiftningen trädde i kraft i slutet av förra mandatperioden. Precis som alla reformer måste den utvärderas. Den måste följas upp och förbättras när så är påkallat. Vi från Alliansen har lyft den här frågan under och inte fått något gehör, men jag välkomnar att regeringen nu något yrvaket ändå har börjat att titta på frågan. Jag menar att idén om självrättelse inte är tillräcklig. Man bör göra en form av proportionalitetsbedömning där mindre fel inte med automatik, närmast mekaniskt, ska leda till utvisning. Vi kan inte ha det så om vi menar allvar med att ska ha ett regelverk som är modernt och som skapar förutsättningar för människor att komma till för att arbeta. Jag hoppas att regeringen lyssnar på Alliansen i den här frågan och ser till att detta blir möjligt. 14 Justitie- och migrationsminister (S): För det första trädde er lagstiftning inte i kraft i slutet av den förra mandatperioden. Er lagstiftning trädde i kraft , så den har alltså på nacken. För det andra var vi socialdemokrater redan då kritiska till de bristande kontrollmekanismerna. För det tredje pratar om yrvaket. Något av det första som vi gjorde var att tillsätta en översyn av just detta regelverk. Jag fick ett betänkande och vi går vidare med dessa förslag. Nej, det är inte ett problem att människor kommer hit och arbetar. Men det är ett problem om dessa människor blir utnyttjade och exploaterade på vår arbetsmarknad, om de får arbeta för och bo i en källare. Det är ett problem, och det måste också kunna se. Det måste finnas regler som gör att det som man blir utlovad innan man kommer hit i form av lön, försäkringsavtal och andra villkor tillgodoses när man kommer hit, så att man inte blir lurad. Så enkelt är det egentligen. Det finns två problem i er lagstiftning . Det ena är att om arbetsgivaren skulle göra fel, ja, då blir det löntagaren som får ta hela smällen. Det är en ren klasslagstiftning i det avseendet. Det andra problemet är att om det skulle vara så att man av misstag har gjort mindre fel, då kan arbetsgivaren inte rätta till detta i efterhand. Det är också ett stort bekymmer. Det är precis det som vi nu går vidare med. kommer det ett lagförslag för att man ska kunna ändra det förhållandet. Då säger : Ja, men det finns ytterligare problem som remissinstanserna har pekat på. Det är alldeles riktigt. De har pekat på bland annat två andra situationer. Om upptäcker mindre fel som inte är uppsåtliga, ska det då också finnas möjlighet för att läka den skadan? Eller om själva problemet ligger hos en annan arbetsgivare – det kan vara en annan arbetsgivare som har gjort fel och som visar sig att inte ha levt upp till rätt villkor – hur ska man hantera den situationen? Därför sa jag att också dessa två punkter måste vi se över. Men vi börjar med självläkningen och därefter går vi vidare med straffansvaret. Jag tycker att det måste kosta för arbetsgivaren när man uppsåtligen inte lever upp till de krav som arbetstagaren har utlovats. Om en arbetsgivare tar hit människor från andra sidan jorden som får ställa om hela sitt liv, ja, då måste man leva upp till de krav som man har ålagt sig själv och de löften som man har utställt. Det är det enda renhåriga, tycker jag. Som sagt, vi visste att er lagstiftning var dålig och ogenomtänkt. Den visade sig vara ännu värre än vad vi trodde. Något av det första vi gjorde efter att vi tillträdde var att vi tillsatte en översyn. Och vi fortsätter nu processen framåt för att rätta till de brister som finns. 15 (M): Jag känner till historien om arbetskraftsinvandring. Som jag sa i mitt inlägg och var tydlig med syftade jag på de förändringar av kontrollerna som trädde i kraft . Mig veterligen ställde sig Socialdemokraterna bakom dem. Men precis som jag också har sagt måste alla reformer följas upp och utvärderas, och det är ju den här regeringens ansvar. har varit migrationsminister . Den återkommande idén om att alla dagens brister härrör från en annan regering börjar att bli ganska svår att hävda. Problemet och det som migrationsministern ger uttryck för är att det verkar djupt in i socialdemokratin finnas en bild av att arbetskraftsinvandring skulle vara synonymt med överutnyttjande och med utsatta människor. Det är bara att läsa de första orden i den utredning som migrationsministern refererar till: Man ska undersöka i vilken omfattning arbetskraftsinvandrare utnyttjas på den svenska arbetsmarknaden. Ordet utnyttjas förekommer i texten. Som man frågar får man svar. Visst finns det problem med detta på arbetsmarknaden, och dem ska vi ta krafttag emot. Men hela bilden är att arbetskraftsinvandring som sådan är väldigt negativ, det handlar om utsatthet och utnyttjande. Varför har regeringen inte ställt sig följande fråga: Hur ska kunna bli ett mer attraktivt land att komma till och arbeta i? Spotify, till exempel, har 15 högutbildade it-programmerare som hotas av utvisning. Hur ska vi förhindra att det sker? Då kan vi inte ha en diskussion om personer som jobbar för , det är någonting helt annat. Nej, , Alliansen har lagt konkreta förslag på bord. De går att genomföra. Det vore bra för regeringen, men det vore framför allt bra för . 16 Justitie- och migrationsminister (S): är ett attraktivt land i kraft av vår ekonomi, i kraft av vår starka arbetsmarknad och i kraft av att vi har 100 000 lediga jobb. Det är väldigt många som vill komma till och arbeta. Problemet när resonerar om detta är att han har en blind fläck. Han ser inte att det finns en risk för att en del av de här människorna kan komma att bli utnyttjade. Man måste kunna hålla de två tankarna i huvudet . Det finns massor av människor som kommer till , jobbar här, lever sina liv och får alldeles utmärkta villkor. Men det finns också fall där personer inte får de villkor som de har blivit utlovade. De blir helt enkelt blåsta av dem som har tagit hit dem. Drömmen som de hade om att är ett bra land att jobba i blir helt grusad. Det är dessa fall som man måste vara vaken inför. Det var därför vi tillsatte utredningen. Det handlar om att stärka arbetskraftsinvandrarnas ställning på arbetsmarknaden och i grunden om ett löntagarperspektiv. Men har bara ett arbetsgivarperspektiv, och aldrig har ett löntagarperspektiv. ska vara ett attraktivt land för dem som vill komma hit och arbeta. ska vi se till att de som kommer hit och jobbar får sjysta villkor. Gör vi inte det stör vi konkurrensförhållandena på svensk arbetsmarknad. Vi ska se till att arbetskraftsinvandrarna inte blir exploaterade. ska vi se till att de brister som finns i den borgerliga regeringens lagstiftning när det gäller exempelvis självläkning rättas till. Därför går vi till med det som vi kallar för självläkningsfrågan. Överläggningen var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2016/17:331 om handläggningstider 17 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att korta handläggningstider för arbetstillstånd. är ett av världens mest konkurrenskraftiga och innovativa länder. Globaliseringen skapar stora möjligheter för en stark export, men också hård konkurrens för vårt näringsliv och vår arbetsmarknad. behöver god tillgång till kvalificerad arbetskraft för att kunna fortsätta att vara konkurrenskraftigt. har ungefär 4 000 dataspecialister och civilingenjörer fått arbetstillstånd i . De bidrar till tillväxten, jobbskapandet och välfärden. Det regelverk som vi har ger företag stor flexibilitet och goda möjligheter att rekrytera den personal som behövs. Den genomsnittliga handläggningstiden för arbetsmarknadsärenden har visserligen ökat, men handläggningstiden skiljer sig kraftigt åt mellan olika kategorier av ärenden. Exempelvis är den genomsnittliga handläggningstiden för dataspecialister . Att dessa handläggningstider är kortare än genomsnittet beror på att många av dessa ansökningar är kompletta och korrekta och därför inte kräver vare sig kompletteringar eller extra kontroller. När det gäller branscher där det finns större risk för felaktigheter är handläggningstiden längre, eftersom inom dessa branscher behöver göra mer omfattande kontroller. Generellt sett är dock handläggningstider för arbetstillstånd alltför långa. Regeringen har därför vidtagit ett antal åtgärder. har fått i uppdrag att effektivisera handläggningen av arbetstillstånd. återrapporterade till regeringen en handlingsplan för att förkorta handläggningstiderna för arbetstillstånd. Handlingsplanen är ambitiös och omfattar åtgärder inom flera områden. Regeringen kommer att noga följa genomförandet av handlingsplan. Regeringen har även gett i uppdrag att ta fram en strategi för information och service. Tydlig information om vad som gäller för att få ett arbetstillstånd i möjliggör en ökad grad av kompletta ansökningar, vilket i sin tur kan korta handläggningstiden. Det handlar till exempel om information kring vilka annonseringsvägar som är bäst lämpade och vilka försäkringar som behövs. Det ska helt enkelt vara lätt för företag som vill anställa och investera i att göra sina ansökningar rätt. I sammanhanget är det dock viktigt att framhålla att det måste finnas en balans mellan behovet av skyndsam handläggning och behovet av att motverka missbruk. Bristande kontroll riskerar att bidra till utnyttjande av enskilda arbetstagare och en urholkning av den svenska arbetsmarknadsmodellen. Goda villkor ska gälla för alla som arbetar i . 18 (M): Vi ska gå vidare i diskussionen om arbetskraftsinvandring. Den förra interpellationsdebatten gällde att vi tyvärr närmast mekaniskt på grund av mindre fel utvisar högutbildad eftertraktad personal som kommer till och arbetar. Den här interpellationsdebatten handlar om att det över huvud taget är svårt att få tillstånd. Det tar i alla fall ofta mycket att kunna komma till och arbeta. Det tar tid i båda instanserna – både när man ska ansöka om att komma till första gången och även i det senare skedet, när man ska försöka få ett beslut om förlängning. Jag behöver inte upprepa den historiska beskrivning jag tidigare gjorde av hur arbetskraftsinvandringen har påverkat . Den har på många sätt varit väldigt positiv, både för enskilda människor som har fått en bättre framtid och för som nation. har greker, människor från , och många andra på det sättet kunnat få en bättre framtid i vårt land. Men det finns nu ett antal problem. Låt mig redan inledningsvis säga att på många sätt är attraktivt. Där tycker vi inte olika. Poängen här är att inte är lika bra som vi skulle kunna vara. Vi är inte lika bra som vi borde vara. Jag tycker att man ska ha höga ambitioner. Det är också den retorik Socialdemokraterna ofta haft, i alla fall före förra valrörelsen. Detta ska gälla också på det här området. Det ska vara enkelt om man har papperen med sig och allt fungerar. Då ska det vara lätt att få ett tillstånd, och det ska ta . Men så är det inte ; alltför ofta drar det här ut . När vi tittar i årsredovisningen kan vi se att det tar . Det går snabbt om ansökan är korrekt ifylld. Men ofta finns det problem här. Det är snårigt och tekniskt. Det går inte så lätt. Många företagare vittnar om att det är mycket svårt att över huvud taget lyckas få kontakt med om man har frågor om hur ansökan ska fyllas i. Jag tycker att det är ett problem. Det här måste förändras. Det ska inte behöva ta fem eller man får ett beslut, utan det måste gå fort. Som jag sa tidigare: Myndighetsutövning är alltid myndighetsutövning, men, herr talman, det finns ingen naturlag som säger att det måste ta så här . Jag vill framhålla att det är välkommet att regeringen nu har börjat titta på den här frågan och att ett uppdrag har getts. Jag tror själv att det handlar mycket om ledarskap. ledning måste sätta fokus på frågan, våga fatta beslut och se till att korta processtiderna. Man kan göra en jämförelse med asylprövningen. Enligt en internrevisionsrapport har man i till exempel varit betydligt mer effektiv, även per anställd. Jag tror att det handlar om ledarskap. Jag hoppas att migrationsministern i sina kontakter med ledningen på verkligen understryker att i sin myndighetsutövning också måste vara en servicemyndighet som på alla sätt försöker underlätta. Sedan ska besluten alltid vara korrekta. Man ska inte slarva. Men det måste kunna gå fortare än , för det har inte de här människorna råd med. Jag tror också att det är få företag som har råd med det. Och som nation har faktiskt inte heller råd med det. 19 Justitie- och migrationsminister (S): Ja, är ett attraktivt land att arbeta i. Och har blivit ännu mer attraktivt, skulle jag vilja säga, i kraft av den starka arbetsmarknad som vi har med ett ökat sug på arbetskraft. Ungdomsarbetslösheten är den lägsta . Vi har fler lediga jobb än vad vi har haft någonsin så långt tillbaka man kan mäta – över 100 000 lediga jobb. Då söker sig självklart också människor hit från andra länder, och företagen behöver rekrytera människor från andra länder. Det är grunden, och det är egentligen fantastiskt positivt. Sedan är det alldeles rätt, som jag har försökt säga, att handläggningstiderna på är för långa. Det är därför vi har gett det här uppdraget att korta dem. Det gäller precis de punkter som lyfter fram, det vill säga servicen till företagen och informationen till företagen om hur man gör de här ansökningarna så att det blir rätt från början. Men det handlar också om att omdisponera resurser. har lite drygt 7 000 anställda och jobbade väldigt hårt med asylfrågorna , med över 112 000 beslut i asylprövningar. Men det är klart att den arbetsuppgiften nu börjar arbetas undan, så att säga. Då får man också möjlighet att omdisponera resurser, så att fler kan jobba med de här ärendena och därmed bidra till att korta handläggningstiderna. När pratar om ledarskap vill jag påminna om att handläggningstiderna i arbetskraftsärenden fördubblades när ni styrde över . ökade den genomsnittliga handläggningstiden – utan någon flyktingkris. har handläggningstiderna alldeles riktigt ökat ytterligare något, men när ni styrde ökade de mer än vad de gjort , trots att ni inte hade någon flyktingkris att ta hand om. Vad säger det om ledarskapet, ? Handläggningstiderna skiljer sig väldigt mycket mellan olika yrkesgrupper. Jag pekade i mitt interpellationssvar på it-specialister, en grupp som efterfrågas på många håll. Där är handläggningstiden . När det gäller de företag som är certifierade – det finns ju en sådan ordning också – det vill säga som är välkända för och som vi vet sköter de här frågorna på rätt sätt är handläggningstiden . Men det finns också branscher där man måste göra lite mer extrakontroller. Det var faktiskt den borgerliga regeringen som införde de där extrakontrollerna 2014; ni såg att det hade blivit fel från början. Det kan handla om till exempel hotell- och restaurangbranschen, där vi vet att riskerna för fusk är större. Det är i de ärendena som handläggningstiderna blir längre, då man måste kontrollera att det verkligen är rätt villkor som gäller. Det är viktigt att de kontrollerna görs. Annars hamnar man i en sådan situation som vi pratade om alldeles , i den tidigare interpellationsdebatten, att människor kanske blir utnyttjade på arbetsmarknaden. Dit vill vi inte. Vi har förstärkt . Vi har gett dem ett nytt uppdrag, och de jobbar nu för högtryck med att korta handläggningstiderna. 20 (M): Ja, migrationsministern är nöjd. Han är nöjd med regelverket och nöjd med . På många sätt ska man kanske vara det. är ett fantastiskt land på många sätt. Men som jag har påpekat : Vi är inte lika bra som vi skulle kunna vara. Vi är inte lika bra som vi borde vara. Då är i alla fall min utgångspunkt att man ska försöka fixa till de problem som vi ser och som faktiskt, trots migrationsministerns väldigt positiva redogörelse, drabbar väldigt många människor och företag. Jag kanske ska påminna om den artikel som jag visade i den förra interpellationsdebatten: Utvisa inte våra experter. Det är kanske 20 – jag räknar snabbt – företag och organisationer som är mycket kritiska till den politik som den rödgröna regeringen nu rullar ut kring just arbetskraftsinvandring.