prot · H40981 · 2017-03-16 00:00:00 — Min fråga är därför: Vilka effekter ser regeringen att lagstiftningen har fått vad gäller fördelningen mellan kommunerna, och hur arbetar regeringen för att alla kommuner ska leva upp till lagstiftningen? 45 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Det är en stor utmaning för och våra kommuner. Kommunerna tar emot och bosätter fler nyanlända än vad man någonsin har gjort förut. Alla kommuner tar emot fler . Det är en mycket stor ansträngning, och vi har anledning att säga tack till kommuner för de stora insatser de gör. När jag tillträdde innan den nya anvisningslagen fanns på plats var det en skillnad på 1–25 mellan de kommuner som tog emot många, till exempel , och de som tog emot ganska få, till exempel . Även med den nya lagen, som fördelar nyanlända utifrån hur många man har tagit emot, vilken arbetsmarknad man har och kommunernas storlek, är det fortfarande stor skillnad mellan kommunerna. Det beror på att en majoritet egenbosätter sig, så kallade EBO. Det finns alltså fortfarande stora skillnader. Svaret på frågan är att vi jobbar i mycket nära dialog med kommunerna. Jag träffar SKL centralt men också direkt tillsammans med bostadsministern, inte minst, för att underlätta för kommunerna att klara sitt stora och viktiga ansvar. 46 (S): Tack, ministern, för svaret! Det är glädjande att höra att det har börjat ske en förbättring när det gäller fördelningen. Men utifrån det som ministern sa om det fortsatta behovet, ser regeringen behov av ytterligare insatser för att förbättra fördelningen mellan kommunerna? 47 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Jag utesluter inte att vi måste jobba vidare med lagstiftning, men jag vill ändå säga att jag är imponerad av hur väl kommunerna har kunnat svara upp mot en mycket tuff utmaning. Alla kommuner tar emot och gör stora ansträngningar. Vi vet att vi har en situation med bostadsbrist i många av landets kommuner. Det är ett problem som har eskalerat och vuxit . har vi fått igång bostadsbyggandet – det håller en rekordhög nivå – men mer behöver göras för att både fortsätta med bostadsbyggandet i hög takt och få till stånd tillfälliga lösningar. Uppehåll i inventeringen av nyckelbiotoper 48 (MP): Jag har en fråga till statsrådet . gick gd ut på och berättade att han beslutat att pausa inventeringen av nyckelbiotoper i hela nordvästra . I själva verket är det inte inventeringen som är pausad – den har varit pausad länge – men väljer man att inte ens registrera värdefulla naturområden som upptäcks i samband med avverkningsanmälningar. Beslutet har väckt bestörtning och oro inom miljörörelsen, för det handlar om gamla naturskogar med höga värden i fråga om biologisk mångfald. Förutom att beslutet går stick i stäv med regeringens ambitioner att skydda mer värdefulla skogar och öka miljöhänsynen i skogsbruket väcker det oro över tilltron till den svenska FSC-certifieringen av skogsråvara. Jag vill därför fråga : Hur ser ministern på risken att beslutet kommer att leda till avverkning av nyckelbiotoper och minska förtroendet för den svenska miljöcertifieringen av skogsråvara? 49 Statsrådet (S): Tack för frågan! Detta rör ett myndighetsbeslut, och som enskilt statsråd ska jag inte värdera det. Jag har dock, precis som , sett att myndighetschefen bland annat har skrivit en debattartikel där han talar om att myndigheten anser att den metod man har för inventering av arter inte är anpassad, tillförlitlig och bra, särskilt inte när det gäller den nordvästra delen av . En paus betyder absolut inte att det är fritt fram att avverka hur som helst. Vi vet att vi har ansvarsfulla skogsägare som har tagit ett ansvar för dessa frågor . Det som framgår från myndighetschefen är att man nu tar en paus, ser över regelverket och hittar en metod som är bättre anpassad till det bestånd som finns i nordvästra . 50 (MP): Tack för svaret! En paus är ju en paus. Jag tänker att det inte är så att man tänker sluta att avverka. Enligt FSC-certifieringens regler är det inte tillåtet att avverka nyckelbiotoper, men det är inte säkert att alla skogsägare alltid vet vad som måste skyddas. Även vårt statliga bolag har svårt med detta och har blivit prickat av FSC. Jag undrar ändå, ministern: jag som konsument av skogsprodukter känna mig trygg under pausen med att värdefulla träd som borde sparas inte avverkas innan det görs en inventering? 51 Statsrådet (S): Generellt kan jag säga att vi kan känna oss trygga med svenskt skogsbruk. De flesta skogsägare sköter detta på ett exemplariskt sätt. Det kan givetvis hända att det blir fel , men en paus är en paus. ska man se över och hitta en bättre metod så att vi kan skydda arterna bättre. Detta kommer man att göra tillsammans med skogsbruket och miljöorganisationerna. 52 (SD): Min fråga går till statsrådet . Det finns mycket vi skulle kunna tala om gällande skolan , men då , som egentligen skulle ha tagit mina frågor, inte är här och statsrådet kanske inte har detta som sitt huvudområde får jag ställa frågor som vi kanske kan prata om, åtminstone. Frågan gäller de senaste uppmärksammade våldtäkterna som har skett på skolor. Våldtagen på sin skola – allvarligt – hör statsrådet hur illa det låter? Det går inte utan att vi kan läsa om våld och otäckheter som sker i skolorna . Tyvärr är skolan kanske bara ett mikrokosmos av hur samhället ser ut, och det är ju statsrådets huvudområde. Jag har ställt frågan förut, och den kommer igen: När har man förbrukat rätten att gå i det vanliga skolsystemet? Vi har fått föreskrifter, OSA, som rör arbetsmiljön för lärare i förskola och skola. När får vi en OSA för eleverna som går i skolan? När ska våra skötsamma elever få chansen i skolan? Det kanske kan hjälpa om vi kunde komma fram till nationella riktlinjer om sexuella trakasserier i skolan? 53 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Det är naturligtvis fullkomligt oacceptabelt att någon människa ska utsättas för en våldtäkt. Det blir extra upprörande om det handlar om minderåriga barn i skolan. Det är självklart en tragedi varje gång ett sådant övergrepp sker, och allt måste göras för att förhindra att det kan ske. Svaret på frågan är att arbetsmiljölagen gäller även i skolan på samma sätt som på andra arbetsplatser och i samhället i övrigt. Det är också viktigt att skolan samarbetar med andra – vilket man också gör – till exempel med polisen och , för att kunna säkerställa att man har en trygg och bra arbetsmiljö för alla i skolan, inte minst för eleverna. 54 (SD): Tycker statsrådet verkligen att det är rimligt att dömda våldtäktsmän ska gå i samma skola som vanliga barn? Är inte våra barns liv och säkerhet viktigare än så? Jag vet att det finns något som heter skolplikt; som lärare är jag väl med bekant med det. Men dessa flickor som våldtas och som vi kan läsa om – det är till och med pojkar som våldtas – är någons barn. Det handlar om deras liv och deras framtid. När är det nog? För mig är det enkelt. Personer dömda för grova brott ska inte gå i skolan med vanliga elever. Det är dessa vanliga elevers förbannade rätt att faktiskt vara trygga i skolan. 55 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Det är tyvärr inte bara de som en gång har begått brott som kan begå nya brott. Det som skolan har att säkerställa är framför allt att ingen blir utsatt för brott, särskilt inte den typen av grova brott som en våldtäkt är. Men över huvud taget finns det ingen acceptans alls för att någon elev över huvud taget ska vara rädd för att bli utsatt för våld under sin skoldag. 56 (V): har registrerat och inventerat nyckelbiotoper i . Det har man gjort för att vi bättre ska kunna skydda vår skog. En nyckelbiotop är ett skogsområde med mycket stora naturvärden. Det kan vara gammelskog, områden med rödlistade arter och så vidare. Det är alltså helt centrala områden för att vi ska kunna uppnå våra miljömål om biologisk mångfald eller till exempel levande skogar. Det har varit ett politiskt uppdrag till att man ska bedriva detta arbete med nyckelbiotoper. Därför var vi många som studsade till när vi läste generaldirektörens debattartikel där han säger att han avbryter detta arbete för ett område stort som ungefär halva . Då vill jag veta följande: Kommer ministern verkligen inte att vidta några åtgärder för att möjligt återuppta inventeringen och registreringen av nyckelbiotoper? 57 Statsrådet (S): Jag fick denna fråga , och jag måste upprepa att detta är ett myndighetsbeslut som jag som statsråd inte ska gå in och värdera. Men det som myndighetschefen mycket tydligt redovisar i debattartikeln i för sedan är att man tar en paus för att hitta en bättre metod. Jag har ingen anledning att ifrågasätta myndighetens beslut om att ta fram en bättre metod. Under denna paus kommer självklart att fortsätta bedriva sin tillsynsverksamhet oavsett om man jobbar med att hitta en bättre metod eller inte. 58 (V): Men om det är ett beslut som helt uppenbart strider mot våra politiskt satta mål på detta område om att vi ska ha levande skogar, som är ett av våra 16 miljömål som vi inte når, tycker jag att hela regeringen, och i synnerhet den ansvariga ministern, har ett ansvar att se till att vi uppnår detta mål. Menar ministern verkligen att han inte kommer att vidta några åtgärder för att säkerställa att skyddsvärd skog inte ska avverkas? Det är nämligen den helt uppenbara risken när man inte registrerar nyckelbiotoper längre. 59 Statsrådet (S): Vi ska ha levande skogar; det är en politisk målsättning. Men det finns inget beslut som säger att vi inte får hitta bättre metoder. Det är det som redovisar, det vill säga att man vill hitta bättre och ändamålsenliga metoder för att vi ska kunna ha levande skogar. Det är alltså på inget sätt fritt fram här, utan det är en paus då myndigheten tillsammans med branschen och miljöorganisationer kommer att utarbeta mer ändamålsenliga metoder. 60 (C): Även min fråga riktar sig till statsrådet . Den handlar om regeringens inställning till de diskussioner, och till och med förhandlingar, som just nu pågår i om skog och hur vi ska använda våra markresurser i . Jag – men även , inkluderande , skulle jag vilja påstå – gillar inte delar av det som har föreslagit, nämligen att man i Brysselsystemet ska fastslå i princip hur mycket som vi ska få avverka av våra skogliga resurser i vårt land. När det gäller det mandat som till exempel har givit regeringen att förhandla om i Brysselsystemet sägs det också att vi ska ha kvar vårt nationella självbestämmande i denna fråga. Min fråga är: Hur menar statsrådet att man ska leva upp till det som har bestämt? 61 Statsrådet (S): Regeringen är mycket tydlig i fråga om detta. Det ska beslutas på nationell nivå om skogen. Det är inte något beslut som ska tas på EU-nivå. Det är också reglerat i . 62 (C): Då förutsätter jag att statsrådet ger de tjänstemän som förhandlar om detta de instruktioner som de behöver för att kunna fullfölja det mandat som regeringen har fått i detta ärende. 63 Statsrådet (S): Det är självklart att regeringen kommer att ge instruktioner till de tjänstemän som för dessa diskussioner. 64 (MP): Jag skulle vilja ställa en fråga till statsrådet om . Som ett svar från på en motion som jag skrev sas det att det är viktigt att vi har ett mycket gediget underlag när vi ska fatta beslut om så komplicerade och omfattande handelsavtal. Det sades specifikt att Datainspektionen, Kemikalieinspektionen, och borde få ett särskilt uppdrag att titta på detta avtal och ge yttranden. Det är extra viktigt att vi är noggranna med att göra en bra bedömning av detta avtal eftersom det kommer fler och ännu mer omfattande avtal med andra parter framöver. Därför blev jag mycket förvånad när statsrådet i ett svar på en fråga sa att det som planeras att skrivas klart av inte skulle skickas ut på remiss. Min fråga är därför om jag har missförstått detta. Kommer det att bli ett ordentligt remissförfarande, så att alla relevanta myndigheter har möjlighet att ge ett sakligt och bra yttrande? 65 Statsrådet (S): Jag tackar ledamot för frågan. Denna typ av avtal skickas inte ut på remiss när regeringen överlämnar en proposition till . Det har gällt till exempel EU:s frihandelsavtal med , med och med . Det gäller också propositionen om klimatavtalet från , som beretts och beslutats av Miljö- och . Det är i stället under förhandlingarna som synpunkter inhämtas. Inför detta råds olika beslut om förhandlingarna har regeringen samrått med och haft en löpande dialog med näringsutskottets ledamöter. Svenska myndigheter har varit med och fortsätter att vara med, som vanligt när det gäller svenska positioner i EU-arbetet, under hela förhandlingsprocessen. Vi väntar nu på att få svaret från , i samråd med flera myndigheter, . Det kommer naturligtvis att vara helt offentligt så att alla kan ta del av det. Vi kommer säkert att ha fler diskussioner. 66 (MP): är självklart medveten om detta, och det har särskilt skrivits i betänkandet att vi känner till det. Men har ändå sagt, eftersom dessa avtal är omfattande och även påverkar hur myndigheter ska arbeta och eventuellt också hur vi ska fatta beslut och strukturerna kring det i riksdag framöver, att vi gärna vill analysera detta noggrant och bra och att vi vill att det skickas runt till dessa myndigheter så att vi får ett så gediget underlag som möjligt. Det är skillnad på att analysera ett avtal innan texten är klar och när den är klar. 67 Statsrådet (S): De texter som kommer att komma , när har samrått med alla olika myndigheter, kommer naturligtvis att vara offentliga. Sedan har att ta ställning till själva avtalet, och det är ett binärt beslut – man säger ja eller nej till avtalet. Det är inte så att man kan påverka avtalstexten då, utan det måste man göra tidigare i processen. Jag menar att processen har varit väldigt öppen och gedigen, och jag hoppas att alla ledamöter känner sig väl informerade. Regeringens politik och jämviktsarbetslösheten 68 (M): Min fråga går till statsrådet , som för tillfället – eller kanske permanent – inte har särskilt hög trovärdighet när det gäller användningen av siffror, men det är ändå just siffror jag ska fråga om. Arbetslösheten delas in i det som är konjunkturellt baserat och det som kan påverkas av politiska beslut, det vill säga den strukturella arbetslösheten eller jämviktsarbetslösheten. Jämviktsarbetslösheten är särskilt viktig just nu eftersom den i högre grad påverkar integrationen och den kommunala ekonomin. , med flera har konstaterat att inte ett enda av statsrådet , eller hela regeringens, politiska beslut sänker jämviktsarbetslösheten. De beräknas kosta ungefär 12 miljarder – 6 miljarder i ökade utgifter för bidrag och 6 miljarder i minskade skatteintäkter. Frågan är: Varför har regeringen och statsrådet inte vidtagit en enda åtgärd som sänker jämviktsarbetslösheten? 69 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Jag förstår att du har problem, , för när ni styrde sa ni att ni gjorde bra saker, men verkligheten gick i motsatt riktning. Arbetslösheten ökade, och de offentliga finanserna föröddes. Inte minst ungdomsarbetslösheten var oerhört hög. Sedan vi tillträdde går utvecklingen åt rätt håll. Sysselsättningen ökar; senast kom nya siffror från . Arbetslösheten sjunker, och vi visar överskott i de offentliga finanserna sedan vi tillträdde. Vi planerar att fortsätta med detta. Självklart måste politiken anpassas utifrån hur verkligheten förändras. Ett problem som har funnits och, skulle jag säga, fortfarande finns i arbetsmarknadspolitiken är att man inte tillräckligt snabbt ställer om utifrån de förändrade förutsättningar som finns och därmed riskerar att vidta åtgärder som inte är de rätta i just det konjunkturläge man befinner sig i. Sammantaget leder regeringens politik alldeles uppenbart i rätt riktning. 70 (M): Då kom den förödande floskellistan igen. Jag avser därför att upprepa frågeställningen, . och – alla samlade bedömare – slår fast att regeringens politik inte leder till lägre jämviktsarbetslöshet. Inte ett enda av de politiska förslag regeringen har lagt fram sänker arbetslösheten. Varför har du inte kommit med något sådant förslag? 71 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Jag tror inte att de ungdomar som har fått ett arbete tycker att det är floskler. Den höga sysselsättningsgraden innebär att fler människor än går till arbetet . Det är människor av kött och blod, och de har ett riktigt jobb och försörjer sig på egen lön. Jag tror inte att de kallar det floskler. Problemet för er moderater, , är att ni har haft fel i era prognoser. Ni sa att om vi återställde arbetsgivaravgifterna för ungdomar skulle ungdomsarbetslösheten öka. Det gjorde den inte, utan den sjunker. Ni sa att om vi återställde arbetslöshetsförsäkringen till en anständig nivå skulle arbetslösheten öka. Det har den inte gjort, utan den sjunker. går i rätt riktning. Regeringens åtgärder mot gängkriminaliteten 72 (L): Min fråga går till inrikesminister . I morse träffades det så kallade för att diskutera den allvarliga situationen med skjutningar och gängkriminalitet samt hur polisen ska kunna agera i de särskilt utsatta områdena. Det jag har sett i medierna efter pressträffen med statsministern och inrikesministern, herr talman, är uttalandet att man ska knäcka kriminaliteten. Jag har sökt på detta med att knäcka kriminaliteten och gängkriminaliteten. Man kan gå tillbaka till , så ser man att regeringen ville knäcka detta. Det sas i , och för sedan. upprepade man detta med att man ska knäcka gängkriminaliteten. Därför vill jag fråga inrikesministern: Vad blev slutsatsen av mötet? Vad kom ut av detta viktiga möte – förutom statsministerns uttalande att han ska analysera analysen? 73 Statsrådet (S): Tack för frågan, ! Det gläder mig att du noga följer mina och statsministerns möten. Detta var ett möte där vi träffade ledande företrädare för de 14 myndigheter som samverkar mot den grova organiserade brottsligheten. Huvuddelen av det som kom fram vid mötet var att den satsning som har gjorts nationellt på att slå ut ledande gängmedlemmar och organiserad brottslighet nu måste bli lokal i de mest socialt utsatta områdena. Vi måste alltså samverka mellan de olika myndigheterna för att slå ut den grova organiserade brottsligheten lokalt. Man har gjort detta på försök i Vivalla, och vi rullar nu ut det i och . Sedan behöver det naturligtvis tillföras ytterligare resurser till polisen. Regeringen har skjutit till till polisen . Det behövs också ytterligare lagstiftning, och regeringen har lagt fram över 80 propositioner från och skärpt över 30 lagar. 74 (L): Myndighetssamverkan i arbetet mot grov organiserad brottslighet är absolut ingenting nytt, utan det har pågått . Skjutningar och gängkriminalitet är inte heller någonting nytt. Vi har sett det i och och i . Därför blir det obegripligt, herr talman, att inrikesministern och statsministern återigen står på samma presskonferens, ungefär på samma ställe, och berättar att de nu ska ta tag i detta. ska de knäcka den grova organiserade kriminaliteten. Vad är det som är nytt? 75 Statsrådet (S): Jag berömde för att ha följt mötet och presskonferensen. Det visade sig vara ett misstag. Det kommer självklart inte att vara en enskild åtgärd som knäcker den grova organiserade brottsligheten. Vi har lagt fram 80 propositioner och gjort över 30 lagskärpningar. Vi har gjort kraftiga förstärkningar av polisens budget. Detta arbete kommer att fortsätta, för vårt mål är enkelt: Den grova organiserade gängbrottsligheten ska knäckas. 76 (SD): Min fråga riktar sig till arbetsmarknads- och etableringsminister . överlämnades som bekant utredningen ta emot människor på flykt. Det finns mycket att säga om utredningens uppdrag och omfattning, men något som har framkommit i den är bland annat att den juliprognos som lämnades av gällande antalet asylsökande som skulle komma till ganska direkt visade sig vara felaktig samt att fick information om detta. tillsattes statsrådet som just etableringsminister, och kallades statsministern till KU för en frågestund om hur man hanterat krisen samt vad man visste. Jag utgår ifrån att man före detta möte rådgjorde med det statsråd som hade ansvar för frågorna. Min fråga är om delar uppfattningen att inte visste att juliprognosen var felaktig i princip direkt efter att den hade lämnats. 77 Statsrådet (S): Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som har beställt den rapport som frågar om. Följaktligen är jag det statsråd som ska svara på frågor om den. Regeringen ägnar sig naturligtvis inte åt att rätta myndigheternas prognoser. Myndigheterna har ett regelbundet prognosarbete. Den juliprognos hänvisar till visade att antalet asylsökande till Sverige sjönk efter att hade ändrat sig om Dublinförordningen. Det visade också prognosen. Vad som sedan hände, och den information hänvisar till, var att antalet flyktingar till ökade – inte att antalet asylsökande till skulle öka. Det fanns nämligen ingen som kunde förutspå att samtliga länders gränssystem skulle bryta samman och att människor skulle ta sig genom gränserna hela vägen upp till . Den informationen fanns inte vare sig på , på eller i något annat land i EU. 78 (SD): Jag kan konstatera att man kan ha många olika åsikter om begreppet ”ingen”. Ett flertal personer har lyft upp att det självfallet är betydligt fler som söker sig till ; bland annat har en statsrådskollega påpekat att detta alldeles uppenbart kommer att vara fallet i och med de regelverk vi har haft i . Min fråga kvarstår dock. har självt gått ut och sagt att man meddelade att den prognos man lämnade var felaktig, i princip direkt efter att den hade lämnats. av information inom så pass dålig att regeringen inte kan ta till sig sådan väsentlig information? 79 Statsrådet (S): far antingen med osanning eller har inte tagit del av den utvärdering som har gjorts. Informationen som hänvisas till i den utredningen handlar om flyktingtillströmningen till – om att det var folk i rörelse i och . Det fanns ingen information som handlade om att flyktingtillströmningen till skulle påverkas av det här. Den prognos som gjorde handlade om detta och inte om det som försöker få det att handla om. 80 (S): Jag har en fråga till statsrådet . Något som det rapporteras om på flera håll i landet är gängkriminalitet. Jag var på besök i , där man beskrev en oro över att väldigt många ungdomar deltar i denna gängkriminalitet. hör vi att det har hänt att polisen har gripit personer med skarpladdade vapen och att dessa sedan har släppts ut igen efter endast . Min fråga till inrikesministern är därför: Hur kan samhället på ett bättre sätt hantera personer som påträffas med vapen? 81 Statsrådet (S): Regeringen vill fördubbla straffen för grovt vapenbrott och för handgranater och explosiva varor. Detta kommer att ge obligatorisk häktning. Det kommer också att ge polis och rättsvårdande myndigheter möjlighet att använda sig av hemliga tvångsmedel, det vill säga buggning och hemlig telefonavlyssning. I och med detta riskerar den som ger sig ut med ett skarpladdat vapen eller har ett skarpladdat vapen i bilen, om den blir gripen av polisen, att inte komma hem . 82 (S): Jag tackar inrikesministern för svaret. I har man även använt sig av jourdomstolar för en snabbare lagföring. Hur ser inrikesministern på det som en potentiell lösning? 83 Statsrådet (S): Regeringen har tillsatt en utredning om jourdomstolar, och kommer förslag på ett pilotprojekt när det gäller snabbare lagföring. Jag har noterat att det finns flera partier i som stöder ett sådant förslag, och jag ser framför mig att det därför kommer att kunna bli verklighet. Utvisning som konsekvens av administrativa misstag 84 (M): Jag vänder mig till arbetsmarknads- och etableringsminister . Tidningen jag nu håller upp visar en bild på . Han kom till . har varit här för att förverkliga sina drömmar. Större delen av har han arbetat som kock, numera som kökschef. Enligt är detta ett av de arbetskraftsbristområden som finns i . jobbar, gör rätt för sig och betalar skatt. Han är en uppskattad medarbetare och även en omtyckt samhällsmedborgare. riskerar att utvisas.