prot · H50950 · 2017-12-14 00:00:00 — Men vi tror att en del av dessa fallande skolresultat beror på att det är för lite lugn och studiero i klassrummet. Det är ett helt annat problem. Då kommer detta med jourskolor in. De är ungefär som den gamla tidens obsklasser. De fyllde väl sin funktion, och de hade säkert både för- och nackdelar. Men är det värre än när jag växte upp och gick i skolan. Då hade vi obsklasser, speciellt i vissa områden. Vad ska vi göra för att skapa lugn och studiero? Det går inte att bara komma med nya pedagogiska teorier för lärarna. Det kommer inte att lösa detta problem. Det är jag fullständigt övertygad om. Pliktskolan är tänkt för de uppmärksammade fall då det har skett våldtäkter på skolan och offren är tvungna att möta sin gärningsman på samma skola. Det är förfärligt. 69 (S) replik: Det är fruktansvärt att det händer så hemska saker, som till och med blir rättsfall, där elever utsätts för utredningar och kanske blir dömda; det blir påföljder. Det handlar inte minst om allvaret gentemot den som är drabbad. Men jag fascineras av den fantasi som verkar vara obegränsad hos i fråga om hur den skola ska se ut där dessa elever ska samlas. Jag begriper inte vad ser framför sig. Jag ser framför mig en skola som skolar i kriminalitet. Vad blir resultatet av att föra samman dessa elever, som dessutom är misstänkta? Får de väl en påföljd kommer de att få en annan skolgång, kan jag säga. De kommer att få en helt annan situation. Därför behöver nog inte uppfinna ett alternativ till HVB-hem, till omhändertagande och så vidare. Det finns redan Sis-skolor och så vidare. Låt mig också komma in på en annan fråga. Jag hoppas att många lyssnar på debatten och inser det orimliga i den politik som bedriver. Det är fullt möjligt att samla elever som har särskilda behov i olika ämnen vid olika tillfällen. Man kan besöka vilken skola som helst för att se hur det ser ut. Jag vill fråga om något som inte minst själv ofta återkommer till och som handlar om genus och genusteorier. Vi brukar tala om genuspedagoger när vi debatterar förskola och skola. Detta brukar inte se på med blida ögon. Vi ska låta barn vara barn. Då undrar jag: På vilket sätt ska vi bryta könsroller? Har tagit intryck av hela metoo-kampanjen och det faktum att tjejer, flickor och kvinnor inte bara är underordnade och inte bara har halva lönen utan dessutom utsätts för situationer som är oerhört anmärkningsvärda? Jag undrar om inte står bakom skollagen, där det sägs att man har ett uppdrag att motverka traditionella könsmönster och att alla som arbetar i förskola och skola ska ge möjlighet för alla barn och elever att pröva och utveckla förmågor och intressen utan begränsningar utifrån kön. 70 (SD) replik: Det beror på vad man menar med att bryta könsroller. Om pojkar vill leka med bilar ska de få göra det, tycker vi. Om flickor vill leka med dockor ska de få göra det, tycker vi. Där vill vi inte bryta könsroller. Om flickor vill leka med bilar ska de absolut få göra det. Om pojkar vill leka med dockor ska de absolut få göra det. Det är min ståndpunkt. Jag vet inte om det är att bryta könsroller. När det gäller metoo-rörelsen ska sexuella trakasserier absolut inte få förekomma i skolor. Det är under all kritik när till och med någon lärare är inblandad i detta. Det är fullständigt oacceptabelt. Men man måste göra någonting åt detta också. Jag har jobbat i skolan, och jag har själv i praktiken arbetat mot detta. Jag tycker att vi står och pratar väldigt mycket här. Och det har visat sig att de som historiskt har pratat mest om detta själva är förövare. Plötsligt kommer det fram att de som pratar mest om feminism och så vidare själva är förövare. Vi kan inte bara stå här och prata. Vi måste också komma fram till vad vi konkret ska göra åt problemen. Det görs Twitterupprop mot sexuella trakasserier. Jag är ledsen, men jag tror inte att det kommer att lösa problemen inom skolan. Detta är saker som lärare och all skolpersonal måste ta tag i, och de måste kanske få lite mer verktyg. Om en elev upprepade gånger grovt förgriper sig på någon annan genom sexuella trakasserier måste man kanske flytta den eleven, kanske till en jourklass – inte direkt, men i värsta fall när allt annat har prövats. Dessa jourklasser är gårdagens obsklasser. 71 (C): lägger många miljarder på den högre utbildningen. Det är inte bara vi från statens sida som lägger mycket resurser på den högre utbildningen. Hundratusentals studenter lägger både tid och pengar på akademisk utbildning. Därför är det oerhört viktigt att de utbildningar som finns tillgängliga är bra och relevanta, så att människor faktiskt kan uppnå sina drömmar. Det är viktigt för samhället att få fler människor in på arbetsmarknaden. Det är också viktigt för företagarna att kunna klara kompetensförsörjningen. Fler utbildningsplatser är framför allt det som har varit svaret från regeringen, trots att ligger i topp bland de länder i som har flest högutbildade. Regeringen har också ökat beskattningen för de människor som har utbildat sig, som har högre löner eller som arbetar över huvud taget och har gjort det mindre lönsamt att utbilda sig i . Det gör att har en jumboplats i när det gäller att utbildning lönar sig. ser en annan väg framåt. Vi vill prioritera kvaliteten inom den högre utbildningen. Vi vill lyfta fram arbetsmarknadens efterfrågan på kompetens, och vi vill också se till att det blir mer lönsamt att utbilda sig. Det är nödvändigt för att lyckas med den stora utmaning som vi ser framför oss. Där anser vi att det finns ett behov av ett antal reformer på området. För det första vill vi att kvaliteten inom den högre utbildningen stärks. är det många utbildningar som varken lever upp till studenternas eller arbetsmarknadens efterfrågan och krav. För en utbildning i världsklass krävs det att vi stärker kvaliteten och att vi premierar kvalitet framför antalet godkända studenter. Den högre utbildningen behöver även bli bättre kopplad till arbetsmarknaden genom till exempel bättre möjligheter till praktik. För detta är det helt avgörande att vi har ett starkt kvalitetssystem, gärna externt, för att i så stor utsträckning som möjligt få en mer likvärdig och god utbildning. För det andra behöver vi också se till att erbjuda utbildningar som faktiskt efterfrågas av arbetsmarknaden. Yrkeshögskolorna i får relativt sett lite pengar jämfört med sina akademiska motsvarigheter. För är det därför en prioriterad fråga att stärka . Vi har därför i vår budget föreslagit att det ska bli fler platser i . Det är också viktigt att förbättra möjligheterna för genom att möjliggöra påbyggnadskurser och även att skapa förutsättningar för fler förberedande kurser, förlängda tillstånd och så vidare. är nämligen mycket duktig på att förse företagen med den arbetskraft som efterfrågas på arbetsmarknaden. En viktig fråga för är också att blivande studenter får en god möjlighet att faktiskt göra medvetna val när de ska välja sina studier. vill att alla lärosäten ska utvärderas på ett transparent sätt, så att blivande studenter kan jämföra till exempel arbetsmarknadsstatistik eller kvaliteten på utbildningen. Då är det också viktigt att ta med de tidigare studenternas erfarenheter av och åsikter om olika program, kurser och lärosäten, så att blivande studenter kan göra så goda och medvetna val som möjligt. Det tror jag också skulle vara viktigt för att minska antalet avhopp och därmed stärka möjligheterna för att fler påbörjar rätt utbildning från början. är fyra av tio utbildningar olönsamma på så sätt att man förlorar pengar på att välja att läsa en högskoleutbildning jämfört med att inte göra det och i stället arbeta. Regeringen har dessutom försämrat denna utbildningspremie och gjort det ännu mindre lönsamt att utbilda sig – och att arbeta. vill göra precis tvärtom. Vi vill göra det mer lönsamt att arbeta, mer lönsamt att utbilda sig och mer lönsamt att vidareutbilda eller omskola sig. Därför har vi i vårt budgetalternativ ett förslag som inte bara sänker skatten för låg- och medelinkomsttagare utan också sänker marginalskatterna, så att det blir mer lönsamt att utbilda sig. Internationaliseringen är också en viktig fråga för del. Vi ser behovet av mer utbyte mellan länder, av att möjliggöra för forskare och studenter att söka sig till och av att möjliggöra för svenska studenter och forskare att söka sig till andra länder. Möjligheten för oss att faktiskt stärka kvaliteten är en oerhört viktig fråga när det gäller konkurrenskraft, och då behöver det internationella utbytet stärkas. De problem och hinder vi har sett måste tas bort för att internationella forskares och studenters möjligheter i inte ska begränsas. Dessutom behöver förutsättningarna för att tillgodoräkna sig utbildningar man har läst i ett annat land bli bättre för svenska studenter som har sökt sig utomlands. Jag vill också passa på att ta upp forskningspolitiken. Det är ju lätt att vi här hamnar i en diskussion och debatt angående de statliga forskningsmedlen. De är oerhört viktiga, men jag vill trycka på det problem vi just nu ser. En stor del av de resurser som läggs på forskning i utgörs inte av de statliga pengar vi fattar beslut om här, utan en stor del av forskningsresurserna kommer från företagen. Om man jämför med andra länder ser man tyvärr att de privata investeringarna i forskning och utveckling har minskat i , som de ökar i andra länder. Detta är en viktig utmaning att ha med sig. Tyvärr lyser förslagen från regeringens sida med sin frånvaro när det gäller hur man ska öka attraktiviteten för privata företag att investera i forskning och utveckling. Det är en väldigt viktig fråga när det gäller global konkurrenskraft och att få företag att söka sig till och lägga sina investeringar här. Vi finns ju på en global marknad, och då behövs det kraftfulla incitament för att faktiskt få investeringarna i forskning och utveckling hit. Det bidrar nämligen både till vår utveckling och till fler jobb. Där är det viktigt med konkurrenskraftiga skatter, och det är viktigt med konkurrenskraftiga regelverk. Det är också viktigt att vi tillgängliggör de data som finns. Vi går mot juletider, så jag tänkte avsluta med att lyfta fram några delar som jag tycker att regeringen har gjort bra. Jag vill börja med det regeringen har presenterat när det gäller sommarkurser. Jag tycker att det är ett bra steg att man äntligen har presenterat förslag för att få fler sommarkurser; det är viktigt för att vi ska kunna öka genomströmningen i systemet och ge människor som vill hålla en högre studietakt förutsättningar att göra det. Det är även bra för arbetsmarknaden i dess helhet. Det är alltså bra att man äntligen har presenterat ett förslag på detta område från regeringens sida. Det är också bra att regeringen har tillsatt en utredning om resurstilldelningssystemet. behöver dock reformer inom den högre utbildningen för att stärka kvaliteten, för att möta arbetsmarknadens efterfrågan och för att göra det mer lönsamt att utbilda sig i . Detta kräver ett nytt ledarskap i . (forts. § 14) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. Frågor besvaras av närings- och innovationsminister , statsrådet , socialminister och statsrådet . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Närings- och innovationsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Åtgärder för att minska vårdköerna 73 (M): I har vårdköerna fördubblats på bara . Under den rödgröna regeringen har situationen försämrats dramatiskt. Det innebär att över 100 000 människor står i vårdköer. har allra längsta väntetider inom vården. Därtill ser vi stora regionala skillnader. Enligt de senaste uppföljningarna får av patienterna i moderatstyrda sin operation utförd inom utlovad tid, medan motsvarande i röda och är att bara drygt hälften får det. Vilka nya konkreta åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att minska köerna? Patienterna ska inte sitta i väntrummet. De måste få vård i rätt tid. 74 Socialminister (S): , det vill säga innan vi tillträdde i regeringsställning, såg vi hur köerna började öka. Vad det i grund och botten handlar om är att alliansregeringen nästan med kirurgisk precision underlät att investera i att bygga ut utbildningsplatser för ny personal till hälso- och sjukvården och att satsa på personalen. Jag satt så sent som i går i en sjukvårdsdialog med hela den norra regionen, som beskriver den dramatiska personalbrist och kompetensbrist som man ser och som man försöker lösa . Detta är orsaken till att köerna ökar. Därför är det också så viktigt att regeringen tog bort kömiljarden. Vi införde en professionsmiljard och gör de största satsningarna i modern tid på hälso- och sjukvården. Två extra miljarder är vikta till bemanning i hälso- och sjukvården. En extra miljard går direkt till förlossningsvården, och den får användas såväl till att anställa som till att kompetensutveckla den befintliga personalen. 75 (M): Jag vill börja med att påminna statsrådet om att vi när alliansregeringen tog över 2006 hade en mycket starkt försämrad situation liknande den vi är på väg mot. Därefter åstadkom Alliansen en halvering, och vi kommer att göra det igen. Kömiljarden har vi tagit konsekvensen av, och vi utvecklar den till att bland annat innefatta röntgen- och laboratorietester. Men är det statsrådet som har ansvaret. Utvecklingen borde gå åt andra hållet. Jag upprepar frågan: Vilka nya konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta? 76 Socialminister (S): Jag är glad, , att återigen få prata om regeringens historiskt stora satsningar på hälso- och sjukvården . Vi satsar 5 ½ miljard, varav 3 miljarder är direkt vikta till att anställa mer personal, kompetensutveckla och förbättra arbetsvillkoren. Sanningen, , är att köerna började öka . Ni hade en kömiljard som fick den befintliga personalen att springa fortare, med konsekvensen att väldigt många är sjukskrivna . Kontroll av statligt stöd till antidemokratiska organisationer 77 (SD): Min fråga riktar sig till . har det rapporterats om en växande antisemitism i våra utanförskapsområden. Det har framkommit att vissa organisationer som fått stöd för trossamfundsverksamhet bjudit in föreläsare med antisemitiska budskap. Det är oacceptabelt att dessa organisationer får statligt stöd. I vår budget har vi anslagit medel till civilsamhällets stödbeslutande myndigheter för att de bättre ska kunna granska de organisationer som får stöd. Kommer regeringen att fortsätta säga nej till våra förslag om kontroller, tillsyn och frysande av bidrag till organisationer som motverkar vårt demokratiska samhälle och vår sammanhållning? 78 Närings- och innovationsminister (S): Antisemitism och främlingsfientlighet är ett gift som sprider sig i vårt samhälle . De nazistiska och andra organisationer som pekar ut judar och angriper judiska platser och symboler måste vi stå upp mot. Vi är ett demokratiskt samhälle som inte kan acceptera det här sättet att agera. När det handlar om organisationer och föreningar har vi en väldigt tydlig position: Inga statliga medel ska gå till organisationer som är odemokratiska eller agerar i strid med våra demokratiska värden. En utredning som ska vara avslutad ser nu också över demokrativillkor i statens stöd till trossamfund. Det här är en viktig fråga att driva. Men politiska partier i den här församlingen har också ett eget ansvar att inte sprida främlingsfientlighet och inte bidra till polarisering i samhället. Där har ett väldigt stort ansvar för den politiska debatt vi har. 79 (SD): Ministern verkar bli arg. yttrades följande på en antidemokratisk demonstration i : Vi har utlyst intifada från . Vi vill ha vår frihet tillbaka, och vi ska skjuta alla judar. Antisemitismen i har tillåtits växa . Är ministern beredd att kartlägga organisationer och samfund som uppbär statsbidrag och sprider antisemitism samt strypa deras bidrag och säkra judars trygghet i ? 80 Närings- och innovationsminister (S): Hets mot folkgrupp är förbjudet och bör både åtgärdas och lagföras om det är möjligt. Jag hoppas att lyckas med det, eftersom är ett demokratiskt samhälle som har gränser för vad som får yttras. Vi kommer att stå upp för ett land som är öppet för alla och där allas demokratiska och religiösa rättigheter respekteras, men då är det också viktigt att vi som partier vågar agera mot rasism och främlingsfientlighet. Det kommer Socialdemokraterna och den regering vi har just nu att fortsätta göra, även i strid med . Förbättrad infrastruktur för sjöfarten 81 (L): Min fråga går till statsrådet . Sjöfarten är otroligt viktig för . Det är också ett smart sätt att frakta gods. Att frakta gods till sjöss är både klokt och långsiktigt hållbart. Exempelvis i den här regionen, Stockholms- och , är nio av tio varor fraktade sjövägen. Men det finns många hinder. Det handlar bland annat om infrastrukturen till och från hamnarna. Det handlar också om de avgifter som har lanserats. Då är frågan: Hur kan man förstärka infrastrukturen? Jag noterar exempelvis att kämpar med att få fram infrastruktur, såsom Södertörnsleden, och att behöver en bättre anknytning. Vad kan ministern göra åt det? 82 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Jag delar uppfattningen att sjöfarten är underutnyttjad. Vi måste använda sjöfarten otroligt mycket mer i , dels av klimatskäl, dels för att det rent logistiskt visar sig vara en alldeles utmärkt resurs när det gäller att stärka förmåga att motsvara de förväntningar som finns. Det handlar både om att klara klimatomställningen och om att vara ett offensivt exportland. Vi arbetar nu i med en godsstrategi som kommer att peka ut viktiga insatser tillsammans med den nationella planen, som visar på de investeringar vi ska göra i infrastrukturen. Jag kommer i närtid att bjuda in alla hamnar till ett möte. Det är första gången på jag vet inte hur länge som detta görs. Jag ska föra en diskussion med företrädarna för hamnarna om viktiga prioriteringar framöver. Sjöfarten är en underutnyttjad resurs, och det finns behov av både investeringar och ökad optimering av de resurser som finns till förfogande. Vi ska stärka sjöfarten, och vi ska stärka hamnarna. 83 (L): Jag noterar ändå att det, som det ser ut just , saknas två väldigt viktiga delar i den infrastrukturplanering som ska sträcka sig : saknas helt, och Södertörnsleden verkar inte bli av. Det här är två viktiga frågor som rör just sjötransporterna och godstransporterna. Då infinner sig frågan om hur man ska rätta till detta. Där har ministern ett stort ansvar. Vilka åtgärder vill ministern vidta? 84 Statsrådet (S): Det som ligger ute nu är förslag. Remissrundan är precis avslutad. Jag har lyssnat in många synpunkter från såväl och som från andra delar. Jag känner att det finns ett starkt engagemang och intresse för att framöver utveckla insatserna vad gäller såväl farlederna som hamnarna. Detta kommer att bli en viktig del när vi från regeringens sida väljer vilka prioriteringar som ska göras, både när det gäller infrastrukturen och vilka andra insatser vi kan göra för att stärka svensk sjöfart. Reformerat stöd till personer med funktionsnedsättning 85 (C): Min fråga riktas till socialministern och gäller det kommande förslaget om reformerade stöd till barn och vuxna med funktionsnedsättning. träffade jag synskadade. De menar att detta förslag är rent förkastligt för dem, eftersom det föreslås att man ska ha en renodlad merkostnadsersättning. Synskadade har haft en schablonersättning som har fungerat väldigt väl för dem. De har framfört sina åsikter om det kommande förslaget till ministern. Min fråga är ganska enkel och konkret: Vad tänker ministern göra för att tillmötesgå de synskadade och deras förslag till förändring och förbättring? 86 Socialminister (S): Det är viktigt att komma ihåg att det reformerade stödet till vissa av våra funktionshindrade är någonting som påbörjades och som sedan arbetades med under hela alliansregeringens tid. vi har arbetat fram detta förslag har vi haft nära samverkan med samtliga funktionshindersorganisationer i . Vi var också väldigt tydliga när vi presenterade förslaget för drygt en månad sedan. När det gäller en renodlad merkostnadsersättning för personer med synskador är det en modernisering av regelverket. Alla andra kategorier som har någon form av funktionsnedsättning har en sådan renodlad merkostnadsersättning. Detta är någonting som också stöds kraftfullt av till exempel Funktionsrätt , just för att man ska se till individens behov och inte ha denna typ av extremt gammalmodiga schablonersättningar. 87 (C): Ministern har fel. Man har inte talat med de synskadade förrän i den tolfte timmen, skulle jag vilja säga. Detta har de också påtalat. Det finns skäl till att de synskadade har haft en schablonersättning. Det har inte varit lika lätt för människor med denna funktionsnedsättning att kunna berätta vilka olika utgifter de har som de behöver merkostnadsersättning för. Därför frågar jag igen: Tänker ministern ta deras synpunkter på allvar och försöka att rätta sig efter dem? 88 Socialminister (S): Detta är som sagt ett förslag som det nu har arbetats på ända , även . Man har haft referensgrupper där har ingått. Jag informerade dem och de andra funktionshindersorganisationerna . De har haft alla möjligheter att framföra sina synpunkter, även i remitteringsförfarandet. Vi har också beaktat dem i det förslag som vi nu går fram med, som har ett starkt stöd av alla andra. 89 (S): Min fråga går till statsrådet . Fack och arbetsgivare har träffat en överenskommelse om etableringsanställningar. Detta är ett viktigt steg för att göra det lättare för nyanlända och långtidsarbetslösa att få ett jobb. Enligt förslaget om etableringsanställningar ska jobben vara på heltid och normalt leda till tillsvidareanställning. Jobbet ska innehålla utbildning på betald arbetstid, och lönen ska följa kollektivavtalen. Men de borgerliga partierna håller fast vid sitt förslag om att lagstifta fram lägre löner, trots att de lovat att dra tillbaka det förslaget om arbetsmarknadens parter tog fram en motsvarande lösning för att underlätta etablering på arbetsmarknaden. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka fördelar för den svenska konkurrenskraften ser han med den modell för etableringsanställningar som arbetsmarknadens parter presenterat i förhållande till andra förslag? 90 Närings- och innovationsminister (S): Tack, , för frågan! Vi ser en stark arbetsmarknad . Det växer fram väldigt många nya jobb – Arbetsförmedlingen räknar med att det kommer att skapas 250 000 nya jobb i . Men den stora bristen och det stora problemet på svensk arbetsmarknad är kompetensbrist och att vi inte lyckas med matchningen. Vi måste ge människor bättre chanser att komma in på praktik eller få utbildning för att kunna ta de jobb som svensk arbetsmarknad kräver. Vi hade en diskussion om etableringsjobben där parterna nu har enats om en principöverenskommelse. Jag hörde moderatledaren säga att de skulle driva sitt förslag om inte parterna kom fram till sitt. Jag skulle varna för en modell där man går emot parterna på detta område. En sådan modell skulle leda till politisk cirkus rörande lagstiftning om lönenivåer samt till fler konflikter på svensk arbetsmarknad. Det vore inte bra för . 91 (S): Tack, , för svaret! Skulle ministern kunna utveckla det hela lite? Jag har själv en bakgrund i och vet hur diskussionerna brukar gå om lägre löner kontra den svenska modellen. Vi brukar ha lite svårt att förklara fördelarna. Hur ser ministern att den svenska modellen skulle påverkas om vi skulle lagstifta fram lägre löner i ? Och hur skulle det påverka vår svenska konkurrenskraft på världsmarknaden? 92 Närings- och innovationsminister (S): har unikt få konfliktdagar på arbetsmarknaden. Arbetsgivare vill inte ha en massa konflikter – det är den första delen Den andra delen är att vi inte vill ha valrörelser som handlar om lönenivåer.