prot · H40991 · 2017-04-04 00:00:00 — De slår rakt ned i privatekonomin för den som kämpar med långa resor till och från jobbet. Skatt som styrmedel är ett gissel när valfrihet saknas. Annars är skatt som styrmedel ett sätt vi styr med. Men här finns inget val för den som måste ta bensinbilen eller dieselbilen till jobbet. Svenska bilister är redan kraftigt överbeskattade. Av priset på en tank bensin är skatt. Det slår helt klart direkt mot dem som bor på landsbygden. läste jag att fordonsskatten, som är regeringens förslag, blir otroligt dramatisk för den som måste ta sin bil till jobbet. En kommer att få en skatteökning och en dieseldriven Volvo-kombi . Vad säger ministern till den som måste använda bilen till jobbet och som har en kommunalskatt på 34–? Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till . § 16 (forts.) Svar på interpellation 2016/17:381 om valuta för pengarna 64 Statsrådet (S): Jag vill tacka för en väldigt bra diskussion. Vi har fört debatt om två centrala frågor som handlar om tilliten i vårt samhälle och hur den offentliga sektorn ska bidra till att hålla ihop detta samhälle. Jag anser att de frågor som lyfter upp är helt centrala för förvaltningspolitikens utveckling och därmed också för samhällskontraktet mellan det gemensamma och medborgarna. Jag vill tacka för en mycket bra diskussion. 65 (M): Jag vill tacka ministern för två väldigt viktiga debatter, där vi har haft en bra dialog i dessa frågor. Innan debatten ajournerades ställde jag en fråga. Den gällde bland annat dem som betalar 34–per hundralapp i kommunalskatt och som ser servicen försvinna och vårdköerna växa, som den politiska organisationen i kommunen ibland också växer. Det är ju ofta de mindre kommunerna utanför storstadsområdena som har så hög kommunalskatt. Vad säger ministern till dem som försöker att bo och verka på landsbygden? Hur ska de dessutom stå ut med höjd bensinskatt när de måste åka bil till jobbet eftersom det inte finns någon kollektivtrafik? Kilometerskatten kan, om den skulle bli verklighet, till exempel drabba de anställda på sågverk i inland. Det skulle vara jätteintressant att få höra vad ministern har att säga om det här. Vad säger man till dessa personer? Det är också intressant att LO kräver ett tak för nivån på kommunalskatten. Det är möjligt att ministern inte kan föregå S‑kongressen, men det vore ändå intressant att höra vad han säger om detta. SKL, Kommuner och Landsting, gör en ekonomirapport . Där tittar man bland annat på skattekraft och får då ett bra underlag när kommuner och landsting ska göra sin budgetplanering och sina prioriteringar. I den senaste rapporten ställer SKL en prognos angående befolkningen, som man tror kommer att öka med ungefär 650 000 personer . Det är alltså en ökning med mer än en halv miljon människor. Kommunerna står inför stora utmaningar, men att höja skatten ytterligare är inte rätt medicin. Det handlar snarare om att få fler människor i arbete. Jag är bekymrad över hur regeringens politik slår – framför allt mot dem som bor i glesbygdsområden, där skatten redan är oerhört hög. Denna politik innebär ytterligare pålagor, som gör att man kanske väljer att inte bo kvar. Då blir det svårt, utifrån den debatt vi hade tidigare om att hela ska leva, för allt detta hänger ihop. Jag vill att ministern kommenterar hur man kan se på det. Jag har också en fråga angående det kommunala självstyret och riktade statsbidrag. Var går gränsen för det kommunala självstyret när regeringen till exempel beslutar om glasögonbidrag eller gratis besök på vårdcentralen för personer som är ? Risken är att man urholkar det kommunala självstyret genom riktade statsbidrag. Till en början skapar de jubel bland kommunalråden, men år två, när dessa statsbidrag kanske inte längre finns, får man i stället skära ned på en kostnad som man egentligen inte har tagit själv utan fått från staten. Jag tycker att det kommunala självstyret är en jätteviktig fråga som vi skulle kunna ha en helt egen interpellation om. Men återigen: Vad säger man till någon som bor i glesbygd, som har 34–i kommunalskatt och får ytterligare pålagor från regeringen? 66 Statsrådet (S): Vad säger man till dem som lever i en kommun som har stora utmaningar och där skatterna har höjts? Jo, man säger till de medborgarna att tiden för skattesänkningar är över. Man säger att det var fel att prioritera skattesänkningar före välfärdssatsningar. Man säger att det var rätt att satsa 10 miljarder extra på välfärden och att ge kommunerna mer resurser. Vad hade hänt i de här kommunerna, herr talman, om regeringen och inte hade beslutat om dessa välfärdsmiljarder? Vi har enorma behov inom svensk välfärd. Vi har regionala klyftor som har tillåtits växa. Vi har en utveckling där delar av landet påverkas väldigt negativt av urbaniseringens effekter. Då krävs ordentliga insatser från politiken, från statens sida, för att hålla ihop samhället och inte tillåta klyftorna i det att växa. Då krävs det att vi satsar på den gemensamma välfärden och tillför kommunerna resurser. De satsningarna måste finansieras, herr talman, för om dessa satsningar inte görs ökar behovet i kommuner att höja kommunalskatten. Då ökar också skillnaderna mellan kommuner, så det är helt avgörande att vi sätter stopp för skattesänkarpolitiken och i stället tillför välfärden mer resurser. Vi behöver fler som arbetar i välfärden. Vi behöver finansiera välfärden. Utöver resursförstärkningar behöver vi jobba med utveckling av styrningen av den offentliga välfärden, som kommunerna ansvarar för. Vi har haft en utveckling där vi har fått för många detaljerade, riktade statsbidrag, som begränsar kommunernas handlingsutrymme och ger kommunerna sämre förutsättningar att jobba med effektiviseringar. Vi har en detaljstyrning också genom regelverk och förordningar, som påverkar det kommunala handlingsutrymmet. Rättsliga hinder står i vägen för samverkan, som är en viktig del i arbetet med att ge även kommuner som har krympt bättre förutsättningar att klara av kärnuppdraget. Mot den bakgrunden har regeringen inlett ett arbete som sammanfattas i tilläggsreformer som handlar om att satsa mer på generella statsbidrag och att ge stöd till kommuner, inte minst i samverkansfrågor. Därför tillsatte vi också en utredning som ska utvidga möjligheterna till avtalssamverkan. Vi står upp för principen om utjämning mellan kommuner. När den moderata ordföranden i attackerar systemet med utjämning och kommer med påståenden om att detta system är orättfärdigt, eftersom får vara med och bidra till välfärden i resten av , väljer vi att stå upp för denna modell. Vi väljer att förstärka den kommunala utjämningen, och det är mot den bakgrunden som har fått regeringens uppdrag att ta fram ett underlag för förstärkt och uppdaterad utjämning som också beaktar de nya samhällsförändringar som innebär kostnader för kommunerna. Vi behöver alltså tillföra kommunerna mer resurser. Vi behöver finansiera dessa investeringar. Vi behöver stå upp för utjämningen mellan våra kommuner, för att minska klyftorna. Vi behöver också ge kommunerna bättre förutsättningar att bedriva verksamhet. Då är det inte mer detaljstyrning eller mer marknadsorienterade regler som krävs, utan det som krävs är tillit i relationen mellan staten och kommuner och landsting. Det krävs tillit mellan staten och alla de professioner som gör välfärden möjlig i våra kommuner och landsting. 67 (M): Tack, ministern, för inlägget! Det som behövs i är fler människor som betalar skatt. var på utskottsresa till , där av befolkningen betalar skatt och där svenska gör ett jättebra jobb genom att hjälpa till att bygga upp ett skattesystem. Problemet är att få människor att betala skatt och se vad de sedan får för valuta för pengarna. När man höjer skatterna mycket kommunalt och landstingskommunalt och köerna kvarstår eller blir ännu längre, till exempel till vården, är risken att det minskar människors benägenhet att jobba över, jobba lite extra och utbilda sig. Det är en farlig utveckling, tycker jag, när det blir på det sättet. Det är inte bara inkomstskatten, utan det kommer till en mängd andra skatter. talar regeringen om flygskatt. Jag bor nära . Det är 1 100 arbetstillfällen som blir direkt berörda om denna lågprisflygplats kommer att minska sin andel passagerare, därför att de som reser därifrån är väldigt känsliga för om det blir, som ni säger, några kronor till. Men det hämmar också utvecklingen i vårt län. Det finns en stor oro i för att de här människorna kommer att bli arbetslösa. Skatt som styrmedel kan vara effektivt på många sätt, som vi talade om tidigare i debatten. Men de måste ha ett syfte. Då tänker jag att en miljöskatt, flygskatten, inte är utformad så. Det finns ju inga incitament för människor att ta tåget till – det är lite svårt över haven. Och det finns inga incitament för flygbolagen att finna bättre bränsle, till exempel. Om skatt ska vara ett bra styrmedel måste det finnas alternativ att välja på för den enskilde. 68 Statsrådet (S): Jag vill avslutningsvis återigen tacka för en bra diskussion, där viktiga aspekter av det offentliga och våra förutsättningar att finansiera de gemensamma välfärdstjänsterna har diskuterats. Även om vi under debatten har berört många olika områden, som senast flygskatt, är det ändå viktigt att vi fokuserar på vilka förutsättningar vi ger till Kommunsverige. Och denna debatt behövs. Vi behöver vidta fler åtgärder som ger kommunerna större handlingsutrymme och också tillför kommunerna mer resurser så att välfärden kan finansieras. Det är enda vägen, om vi ska kunna upprätthålla likvärdigheten i svensk välfärd, att vi inte tillåter de regionala klyftorna att växa. Stort tack för en bra och viktig diskussion! Överläggningen var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellationerna 2016/17:387 och 391 om tillståndsprocessen för småskalig vattenkraft 69 Miljöminister (MP): har frågat mig vilka åtgärder gällande tillståndsprocesserna för den småskaliga vattenkraften som jag avser att vidta så att de förenklas och genomförs till mer rimliga kostnader. har frågat mig varför jag, trots tillkännagivande och den energipolitiska överenskommelsen, ännu inte har genomfört en förenkling av tillståndsprocesserna för den småskaliga vattenkraften. Energiöverenskommelsen slår bland annat fast att ska ha moderna miljökrav på vattenkraften. Överenskommelsen slår också fast att prövningssystemet ska utformas på ett sätt som inte blir onödigt administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den eftersträvade miljönyttan. pågår ett arbete med att ta fram ett författningsförslag som utformas med utgångspunkt i energiöverenskommelsen. En kommande vattenverksamhetsproposition kommer att behandla förslag som genomför de ändringar av prövningssystemet för vattenkraft som föranleds av energiöverenskommelsen. Jag kan självklart inte föregå den pågående processen eller ge en exakt tidpunkt för när regeringen avser att återkomma till i frågan, men min förhoppning är att en lagrådsremiss ska kunna beslutas . 70 (M): Tack, miljöministern, för svaret på min interpellation! Diskussionen om den småskaliga vattenkraften har under varit ganska intensiv. Tillståndsprocesserna för att erhålla de tillstånd som krävs är i våra myndigheter omfattande och riskerar, som sagt, att drabba dem som innehar småskalig vattenkraft väldigt hårt. Från regeringen och våra myndigheter hävdas det ofta att tillstånden krävs som ett resultat av tvingande direktiv från EU. När man då kontrollerar det med förefaller det att vara en missuppfattning från svensk sida att ägare av småskalig befintlig vattenkraft ska vara tvingade att utsättas för denna omfattande process, med de kostnader som därmed uppstår. I överenskommelsen lyfts en översyn av tillståndsprocesserna fram som viktig – något som ändå inte har fått regeringen att agera speciellt snabbt. Det finns skrivningar om att de omprövningar som görs ska ta mer hänsyn till den enskildes intressen och de ekonomiska konsekvenserna av tillståndsprövningen gällande vattenkraften vägt mot miljönyttan. Det har också riktats ett antal tillkännagivanden här i kammaren. Om jag inte har missförstått det har vissa länder undantagit den småskaliga vattenkraften, trots att de är med i EU. Det borde i så fall vara samma villkor för . Det görs olika bedömningar på olika ställen runt om i landet från våra länsstyrelser, och sedan har vi mark- och miljödomstolen som fattar sina beslut. Det finns också en rad personer på våra myndigheter som är extremt kopplade till de här verksamheterna. I älvräddarföreningar och liknande finns statliga tjänstemän som har blivit väldigt medialt uppmärksammade. Vi har en situation där många markägare som , kanske i generationer, har haft småskalig vattenkraft på sina ägor helt plötsligt blir ställda inför helt nya fakta. Det är därför vi har ställt de här interpellationerna. Vad är det för åtgärder, och är det så att ministern vill vidta åtgärder för att förenkla för den småskaliga vattenkraften? Om inte är det helt okej om hon meddelar att hon tycker att det ska vara en omfattande process och att det ska försvåras och fördyra för dem som har småskalig vattenkraft att driva den. Det skulle vara bra med lite mer förtydliganden. Även om ministern inte kan föregå själva utredningen kan väl ministern ha en uppfattning om i vilken riktning hon skulle vilja gå. 71 (M): Tack, ministern, för svaret, som är väldigt lika de svar vi har fått tidigare i den här frågan! Varför vi står här är, återigen, att vi har varit tydliga från sida med att vi vill ha en förändring av tillståndsprocesserna. Vi vill underlätta beslutsprocessen för de småskaliga vattenkraftverken. Vi har också träffat en energiöverenskommelse som tydligt pekar på att detta ska göras. Sedan kommer vi till själva problemet, herr talman, och det är att regeringen ska återkomma med ett förslag på hur förändringarna skulle kunna se ut och se till att de praktiskt genomförs. Och tar det tid, oerhört . Vi ställer därför de här interpellationerna för att stämma av hur långt processen har kommit. I förra interpellationsdebatten sa ministern att förslaget förhoppningsvis skulle landa , och är vi snart framme vid sommaren. måste väl ministern ändå ha kommit längre i sin precision och mer exakt kunna säga när det är dags att verkligen lägga förslaget på vårt bord. Vi har en mängd ägare av småskaliga vattenkraftverk runt om i landet som är oroliga. Vattenkraftverken läggs ned som man är inne i nya tillståndsprocesser, och det är dyrt. Kostnaden för en ny miljöprövning kan ligga på uppemot miljonen för ett litet kraftverk som kanske inte producerar så mycket el men som ändå har en produktion igång som ger någon form av netto till brukarna. Det skapas också kulturmiljöer och mycket annan turistverksamhet runt vattenkraftverken. Det är detta som är det stora offret. som vi väntar på att regeringen, styrd av i denna fråga, ska ge oss ett svar och en förändring läggs dessa vattenkraftverk ned. När det sedan kanske kommer någon form av förenkling har de redan tvingats avveckla sin verksamhet. Det är inte rättvist för landsbygden, så man borde självklart tala om att man väntar in hur utredningen och utvärderingen landar innan man fortsätter med processen. Regeringen har instrument för detta. I regleringsbreven kan man tala om för länsstyrelserna vad de ska göra, så dessa kan man använda. Man kan också använda budgeten för att tala om hur man vill prioritera deras verksamhet. Frågan är om man använder dessa styrmedel för att se till att man inte hotar fler småskaliga vattenkraftverk utan faktiskt väntar in det som är beslutat i både och energiöverenskommelsen om att vi vill ha en ny tillståndsprövning. Då tvingar man inte de småskaliga kraftverken över kanten och att gå en sotdöd till mötes genom nedläggningar som kanske inte ens förbättrar miljön. Jag har en fråga till ministern. Ministern talar om moderna miljökrav i bedömningen av vattenkraften. Vad är moderna miljökrav på småskaliga vattenkraftverk? Det vore bra om ministern kunde precisera det. 72 Miljöminister (MP): Här låter det som att jag har skrivit energiöverenskommelsen. Det hade kanske varit trevligt, men så är det inte. Energiöverenskommelsen är just en överenskommelse som har förhandlats mellan flera partier och beslutats gemensamt. Det verkar finnas anledning att upprepa vad den innehåller. Den säger så här när det gäller småskalig vattenkraft: ska leva upp till och dess krav på vattenverksamheten. ska ha moderna miljökrav på svensk vattenkraft men där prövningssystemet utformas på ett sätt så att det inte blir onödigt administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den eftersträvade miljönyttan. Reglerna för omprövning av vattenverksamheter, som vattenkraftverk och dammar, bör förenklas så långt som möjligt med hänsyn till behovet av att säkerställa en hållbar utveckling där våra vattenresurser inte kan betraktas som vilken resurs som helst. Det är detta som kommer att tillgodoses i den proposition som jag kommer att lägga fram till . Det är samma svar som jag har gett tidigare av den enkla anledningen att jag har fått samma frågor och arbetet fortfarande pågår. Det här är komplicerade frågor, och för att enskilda ska få de stabila förutsättningar som efterfrågas är det viktigt att det blir gediget genomarbetat och tydligt. Hur bråttom det är råder det olika meningar om. I är det tydligt att det är bråttom. Företrädare för de organisationer som äger småskalig vattenkraft säger tydligt till regeringen att inte hasta fram arbetet så att det blir ett hastverk. De har konkret föreslagit att vi ska vänta till och arbeta igenom det ännu mer. Eftersom vi har ett gediget arbete och en dialogprocess gjord av Havs‑ och vattenmyndigheten som grund tror vi dock att vi kommer att kunna bli färdiga med en lagrådsremiss . Vi har inte arbetat långsamt, utan det ligger ett gediget arbete bakom detta. I politiken blir det ofta så att uppfattning och verklighet skiljer sig mycket åt mellan olika organ. När jag möter företrädare för dessa intressen säger de tydligt att diskussionen har tagit många steg framåt. sitter man vid samma bord och diskuterar dessa frågor i de dialoger som Havs- och vattenmyndigheten håller i. Här har man arbetat fram en gemensam verklighetsbild som kan ge goda förutsättningar för att hitta en reglering av detta som är realistisk ur såväl miljömässig som ekonomisk och praktisk synvinkel. Vi har också en tanke om en finansieringslösning, och den kommer också att komma på plats. Regelverket och finansieringen ska självklart gå hand i hand så att de kan börja realiseras . Detta har jag goda förhoppningar om. 73 (M): Jag tackar ministern för svaret, men jag är inte säker på att särskilt många innehavare av småskalig vattenkraft runt om i landet blev så mycket lugnare av det. Jag vet inte vilka innehavare ministern har träffat. Men jag tror mig ha träffat en stor andel av de innehavare som finns i mitt hemlän , och jag har inte träffat någon som inte är extremt oroad av situationen. De står inför många svåra beslut och får i många lägen olika besked från olika delar av myndigheterna utifrån deras miljöprövningar av vattenkraften. Fortsätter man med verksamheten blir det konsekvenser å ena sidan; tar man bort den blir det konsekvenser å andra sidan. Det som förbryllar, förvånar och förståeligt nog upprör ganska många är att det ser olika ut i olika delar av vårt land men framför allt, när man hänvisar till EU-lagstiftning, att det är radikalt olika hur olika myndigheter i olika EU-länder tolkar lagarna. Jag antar att ministern har sett de bilder och debatter som cirkulerar i medierna och på internet. Vi kan konstatera att den irländska tolkningen av EU:s vattendirektiv är en bråkdel av den svenska, som är så detaljerad att det är svårt att ta del av helheten, förstå den och få den att gå ihop. har vi småskalig vattenkraft, och den utgör en viktig del av den svenska energiproduktionen. Den exploaterar dock inte alla våra älvar och åar i vårt land, och jag är övertygad om att vi kan ha en bra miljö som vi värnar den småskaliga vattenkraften. Det är dessutom en energikälla som skapar ren, bra och viktig energi för det svenska samhället. Det lär vi behöva med tanke på att det finns krafter i vårt samhälle som driver på för att vi radikalt ska minska andra energikällor som är rena vad gäller koldioxidutsläpp och sådant som påverkar den globala uppvärmningen. Jag vädjar till ministern att göra allt hon kan för att vattenkraften ska värnas så gott det går i miljöprövningarna. Man ska göra det bra och vara tydlig med beskeden. Framför allt är det viktigt att vi har samma spelregler som övriga EU-länder. Då får vi samma bedömning i hela vårt land, och när det hänvisas till EU-regler gäller de på samma sätt i som i övriga EU-länder. 74 (M): Jag fick inget svar på vad ministern menar med modern miljöprövning eller moderna miljökrav på vattenkraft. Jag hade önskat få veta hur ministern ser på detta. Precis som ministern sa är det en överenskommelse, och jag är rätt säker på att var med på den. Man förvaltade den och håller dessutom på att jobba med en del av detta. Det handlar inte om att bara jobba med den ena delen av överenskommelsen utan om att ta med vad den innebär, nämligen att man ska förenkla så långt som möjligt och så snabbt det går för att underlätta byråkratin och kostnaderna runt omkring. Jag utgår från att ministern och regeringen gör detta, och jag förväntar mig att man återkommer mer precist om när det ska träda i kraft. har man väntat nog. Det intressanta är att ministern sa att man inte hastar fram arbetet. Nej, men nedläggningen av småskalig vattenproduktion och tillståndsprövningen hastas fram. Den delen har man snabbat på under processen. Jag har med mig en utredning från som lyfter ut en del av vad man har satsat på för att få ännu mer fart på tillståndsprövningen där ute. Jag tror att ministern är väl hemmastadd i denna del, men jag ska läsa innantill: ”Förstärkt arbete med vattenverksamheten 2017. regleringsbrev, villkor 13, till Havs- och vattenmyndigheten har regeringen gjort en särskild satsning på vattenverksamheter: ska användas till förstärkt arbete med vägledning, tillsyn, prövning och omprövning av vattenverksamheter samt till restaurering och biologisk återställning inom ramen för vattenförvaltningens åtgärdsprogram. Av dessa får högst fördelas ut till länsstyrelserna för förstärkt arbete med tillsyn, prövning och omprövning av vattenverksamheter enligt fördelningsnyckel som beslutas av Havs- och vattenmyndigheten i samråd med länsstyrelserna.” Som jag uppfattar det hela har regeringen man sitter och utreder vad man ska göra för att underlätta det hela skickat in ännu mer pengar för att sätta fart på processen ute på landsbygden och verkligen hinna pröva så många som möjligt innan utredningen är klar. Det är att använda sin möjlighet att reglera både länsstyrelserna och Havs- och vattenmyndigheten på ett sådant sätt att man verkligen får ut så mycket effekt man vill. sitter regeringen och ministern på kammaren i och väntar på att den småskaliga vattenkraften läggs ned. Man sitter och utreder hur man ska underlätta den delen när vattenkraften redan är nedlagd och man är färdig. Detta är allvarligt, och det syns tydligt att man inte har ambitionen att hjälpa till utan snarare har tänkt straffa ytterligare. Detta är anmärkningsvärt. Jag återgår till frågorna: Precis när kommer vi att få svar? Vilken tid kommer detta att ligga på bordet? Det börjar närma sig någon form av datum nu för att få ut detta. Varför har man ökat pengarna för att fortsätta med denna del? Jag utgår från att ministern har ett bra svar på det. Detta görs som småskalig vattenkraft läggs ned. Regeringen hastar verkligen inte fram utredningsarbetet. Däremot hastar man rätt kraftigt när det gäller att försöka lägga ned de småskaliga vattenkraftverken. 75 Miljöminister (MP): Jag måste säga att det är en vulgärtolkning av hur vi arbetar.