prot · H5094 · 2017-09-14 00:00:00 — Signalsystemet – ta bara 3:12-reglerna – gör att man inte vågar anställa, för man vet inte vad det kommer att bli för förslag. I ministerns svar nämns i . Det är jättebra att man flyttar ut den, men det är väldigt få av de långtidsarbetslösa som kommer att få arbete där. I finns en myndighet, IAF, där två av tre medarbetare är inpendlare. Jag tänker att är högspecialiserad och att det inte är jättelätt att hitta alla de anställda i utan att många kommer att pendla från . Det kommer inte bli många arbetslösa sörmlänningar som kommer att få dessa jobb. Men kanske har någon som fått ett jobb i en medföljare med hög akademisk utbildning som kan få jobb där. Jag är oroad över hur denna problematik ska lösas. Jag tror att det snarare handlar om att släppa loss. Företagen måste få lättare regler. Allt detta hänger ihop. Då kan ännu fler våga anställa. Kanske måste man lätta på arbetsrättsliga regler för att företagen ska våga anställa. Vad gäller utbildningskontrakt vet jag inte vad som har hänt med de åtgärder som inte riktigt har kommit igång. Jag ser siffror på hur få som har kommit in kontra vad som utlovades: hade 425 personer fått en traineetjänst. Det kan vara fel siffror, jag vet inte, men det är mindre än 1 ½ procent av det uppsatta målet. Det är väl verkligen för dem som har varit utan arbete som dessa arbeten skulle fungera bra. 12 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Det var många frågor från , och jag ska försöka ta dem allihop. När den gamla regeringen styrde hade skyhög ungdomsarbetslöshet. En av de stora frågorna i valrörelsen var att vi skulle åtgärda detta, och vi lovade kaxigt att införa en 90-dagarsgaranti: Ingen ung människa skulle gå arbetslös mer än max . För att klara detta skulle vi införa traineejobb, utbildningskontrakt och annat. Vi har gjort det, och vi har klarat ungdomsarbetslösheten. Glädjande nog har de allra flesta ungdomar kunnat få jobb även utan subventioner. Traineejobben, som riktade sig till ungdomar med gymnasiekompetens, blev överflödiga eftersom många ungdomar med gymnasiekompetens är eftertraktade på arbetsmarknaden. Därför avskaffas nu traineejobben. står vi inför nya utmaningar med långtidsarbetslösa och nyanlända. Vi ska klara det också. Det blir inte lätt, men vi klarade ungdomsarbetslösheten och ska klara även detta. När man lyssnar på kan man tro att det går dåligt för företagen i . Det gör det inte; det går jättebra för företagen i . Vi har en enormt stark tillväxt. Vi har en stor orderingång, stark export, få varsel inom det privata näringslivet och stark jobbtillväxt med över 100 000 nya jobb i den privata sektorn sedan denna regering tillträdde. Det går alltså väldigt bra för företagen. Deras största bekymmer är tillgången på kompetens, och här är de förstås beroende av en fungerande bostadspolitik och infrastruktursatsningar för att det ska kunna lösas. Nej, att flytta till är givetvis inte i första hand en åtgärd för att skapa jobb för den som är långtidsarbetslös eller nyanländ. Åtgärden handlar om att regeringen är övertygad om att det finns viktig kompetens som staten behöver också i . tog också upp frågan om sfi för föräldralediga. Jag delar denna uppfattning, och därför anslår regeringen resurser för detta i den budget vi nu lägger fram så att man kan fortsätta med sfi även när man är föräldraledig. Låt mig också säga något om de extratjänster som regeringen har infört och som delvis är en ersättning för fas 3. Det innebär att man blir anställd med riktig lön för att kunna utföra ett arbete som behöver göras. var jag i . Där har man många nyanlända, och man har också problem med människor som har bott i men fortfarande inte lärt sig bra svenska. De har tragglat runt på sfi utan att det riktigt har tagit fart. har man erbjudit svenskfödda långtidsarbetslösa en extratjänst som språkstödjare. Jag besökte en verksamhet där deltagarna går på sfi och deltar i språkstödjande verksamhet för att träna på att prata. Den leddes av utbildad personal, men här fanns också personer som var anställda på en extratjänst och som var i fas 3. Jag pratade med en av dem, och hon sa att det var det bästa jobb hon hade haft. En annan svensk kvinna hade varit långtidssjukskriven och arbetstränade . Hon sa att hon blev glad hon kom till jobbet. Det är ett exempel på en vinn-vinnsituation. Den som har stått långt från arbetsmarknaden får göra nytta och tjäna pengar eller arbetsträna för att komma tillbaka, som många som kanske inte har talat tillräckligt mycket svenska för att få fart på språkutvecklingen får en helt avgörande och viktig språkträning. 13 (M): Ministern säger att Alliansen misslyckades med ungdomsarbetslösheten. Man får inte glömma att vi först gick igenom en recession och därefter en mycket kraftig lågkonjunktur. Det hade ju varit konstigt om regeringen inte hade klarat ungdomsarbetslösheten i den högkonjunktur som vi nu är inne i. När det har varit en lågkonjunktur, och detta kan man följa , blir det dessutom en jobless growth. Man anställer inte lika många som fick gå när lågkonjunkturen kom. Nog om detta. Jag tror också att lokala lösningar är bra. Vi måste släppa loss företagsamheten. Jag hör när jag är ute på företag att de har värsta orderingången men att de är osäkra på när konjunkturen kommer att vika och att om de anställer kan det bli problem när de sedan måste varsla. Det finns alltså en osäkerhet, och därför vore det bra om ministern kunde titta på förslag. Där finns bra idéer för hur företagen ska våga anställa fler. Jag tycker om samhällsdebattören ; han är mycket intressant. Han skrev i : ”Dagens optimism kan göra mig mörkrädd. Runt om i landet sitter ’ekonomisk expertis’ och förlänger glada kurvor . Kommuner spekulerar i storvulen infrastruktur, regeringen prognostiserar generösa reformutrymmen, partierna bjuder över varandra om elcyklar och pensioner.” Jag tror att det ligger något i detta. Gör regeringen inte rätt i högkonjunktur kommer vi att få sota för det i lågkonjunktur många decennier framåt. 14 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Ja, vi har en god konjunktur, och den sjunkande arbetslösheten bedöms till mindre än hälften bero på konjunkturen och till mer än hälften bero på regeringens politik. Alla nya jobb och hela den sjunkande arbetslösheten är inte regeringens förtjänst, men en hel del är det. Vi behöver rusta oss för andra tider, och det är precis det regeringen gör. Vi tog över stora underskott i statens finanser. Vi har vänt det till överskott. År blir överskotten större och större, för vi vet att behöver det inför sämre tider. I årets budget kan vi lägga 40 miljarder på reformer som gör att håller ihop och bygger starkare för framtiden. kan vi betala av 40 miljarder på statsskulden. Det är viktigt för framtiden att vi minskar vår statsskuld och skapar oss ett utrymme. Det kommer att bli svårare tider, och då behöver vi utrymme i de offentliga finanserna. Det har regeringen sett till att skaffa, och det är bra för . Överläggningen var härmed avslutad. § 6 Svar på interpellation 2016/17:596 om kompetensförsörjning inom företagshälsovården 15 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): har frågat mig om jag avser att ge ett positivt besked om en medfinansiering av specialistutbildningen i arbetsmedicin enligt den modell som Stiftelsen och Företagshälsor arbetat fram. Hon har även frågat mig om så inte är fallet vilka åtgärder jag avser att vidta för att råda bot på den akuta bristen på ST‑läkare inom specialistområdet arbetsmedicin. Företagshälsovården har en viktig funktion när kompetensen inom den egna verksamheten inte räcker till för det systematiska arbetsmiljöarbetet eller för arbetet med arbetsanpassning och rehabilitering. Det är angeläget att antalet läkare med specialitet i arbetsmedicin ökar. Regeringen gav därför i uppdrag att genomföra en förstudie om hur företagshälsovårdens kompetensförsörjning kan stödjas och komma med förslag på hur fler läkare kan välja att utbilda sig inom tilläggsspecialiteten arbetsmedicin. är ett av flera viktiga underlag för regeringens fortsatta arbete för ökad hälsa och minskad sjukfrånvaro. För att få fler läkare att utbilda sig inom tilläggsspecialiteten arbetsmedicin har regeringen vidare avsatt för stöd till företagshälsovårdens kompetensförsörjning. Stiftelsen beviljades som bekant medel . Besked avseende tilldelning av bidrag lämnas efter ansökan. Hur medlen kommer att fördelas bereds inom ramen för budgetprocessen. 16 (M): Tack, ministern, för svaret! Det här är en väldigt angelägen fråga eftersom medelåldern bland företagsläkarna är mycket hög. Enligt statistiken är de flesta runt eller till och med lite över. Svaret säger egentligen ingenting om framtiden utan bara om sådant som är gjort. Det är gott så, men man måste också tänka på hur det ska se ut framåt. Pengar har ju funnits för både 2016 och 2017, och det har resulterat i 23 läkare. Det är ungefär vad man mäktar med – det finns ju plats för max 14 – så det är inget att säga om det. Förstudien om hur företagshälsovårdens kompetensförsörjning kan stödjas har gjorts av Stiftelsen tillsammans med Företagshälsor med ekonomiskt stöd från departementet. Man har utvecklat en modell för hur man skulle kunna göra. Det finns ju också frågor om till exempel huvudmannaskap. blir det en ny myndighet som kommer att ta över detta. Det finns många frågor som jag brukar få när jag är ute och besöker företagshälsor. Det handlar också om hur man ska finansiera modellen. Jag hoppas få svar . Det är också många som lyssnar på debatten som undrar hur det kommer att bli framöver. Det finns alltså en stor osäkerhet eftersom det saknas besked från regeringen om man är beredd att medfinansiera utbildningen . Därmed kommer bristen på ST-läkare inom arbetsmedicin att fortsätta öka. är det väldigt många kvinnor som är sjukskrivna för psykisk ohälsa, särskilt inom offentlig sektor. Då är det viktigt att tänka nytt även inom företagshälsovården. När jag började fördjupa mig i den här frågan såg jag att bristen på företagsläkare bara blir större. Bland dem som verkligen har behov av företagsläkare finns räddningstjänst, tågtrafiken, sjöfarten och delar av flyget. De är helt beroende av att det finns företagsläkare som kan utfärda intyg. Jag har förmånen att vara ledamot av rättsliga råd. Där beslutar vi bland annat om medicinska dispenser för olika yrkesmän och yrkeskvinnor. Om vi inte har väldigt bra underlag från specialistläkare inom arbetsmedicin kommer vi att fatta felaktiga beslut. Det hänger mycket ihop med att man säkrar upp att denna kompetens finns inom arbetsmedicin. I avvaktan på att en statlig myndighet kan ta över huvudmannaskapet är Stiftelsen och Företagshälsor beredda att driva utbildningen vidare. Men allting blir liksom lite lappat och lagat innan man tar höjd för hur det faktiskt ska se ut framöver. 17 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Först till den konkreta frågan: Man har ansökt om pengar, och man kommer att få svar när beredningsprocessen är klar. Svaren lämnas direkt till dem som har ansökt om pengar och inte i interpellationssvar. Besked kommer i svaret på den projektansökan man har gjort gällande medfinansiering av utbildningen. Detta med företagsläkare är en jätteviktig fråga. Det råder mycket stor brist på företagsläkare. Vi kan dessutom lägga till hur åldersstrukturen ser ut. Medelåldern bland dem som arbetar som företagsläkare är extremt hög. Det är mycket stora utmaningar. När den gamla regeringen lade ned , som tidigare ansvarade för den här utbildningen, förvärrades problemen. Jag ska inte säga att allting beror på detta, för jag tror att det också är andra saker som har medverkat, men det är klart att det inte blev lättare av att lades ned. Också den tidigare regeringen tyckte att detta var en viktig fråga och satsade riktade pengar, ganska stora summor, på just företagshälsovården. Men det lyckades inte. Pengarna användes inte, och man fick inte till stånd den samordning som man hade velat se. Detta är inte någon alldeles lätt sak. Man kan lätt konstatera att det är en stor och viktig fråga och ett allvarligt problem som måste lösas, men det gäller också att skapa lösningar som kan säkerställa kompetensförsörjningen på ett vettigt sätt. Pengar finns avsatta i budgeten. får den nya myndigheten ett särskilt ansvar för detta. Jag har tillsatt en organisationsutredning som har att förbereda den nya myndigheten, Myndigheten för arbetsmiljökunskap, som ska starta , lokaliserad i . Jag tror att det är viktigt att vi får ett tydligt ansvar för den här frågan hos den nya myndigheten. Jag har inga illusioner om att det är jättelätt att lösa kompetensbristen. Vi kommer säkert också i fortsättningen att behöva jobba på flera olika spår för att säkerställa detta. Men jag tror att det är klokt att lägga ansvaret på den nya myndigheten. Besked om de sökta pengarna kommer i vanlig ordning. 18 (M): Det gläder mig att arbetsmarknadsministern ser den problematik som finns när det gäller arbetsmedicin och företagsläkarnas tillhörighet. Det är ju väldigt knepigt med huvudmannaskapet. Det hoppas jag att den nya myndigheten kan lösa. Landstingen har ju inget uppdrag från sin huvudman när det gäller företagsläkarna. Det gör att ingen tar riktigt ansvar för att de ska få kompetensutveckling och ST-behörighet. Utbildningsministern gick ut med att antalet platser på läkarutbildningen ska öka med 440 framöver. Jag vet inte om arbetsmarknadsministern kan svara på detta, men jag undrar om detta också inkluderar de platser som behövs för företagsläkarna. Det är en fråga som det vore jättebra att få svar på. Eller ligger platserna för företagsläkare utanför de 440? Jag vet inte. Man tänker inte på att det bland företagsläkarna också finns till exempel försäkringsläkare hos . Kompetensförsörjning behövs i alla led för att man ska få till bra beslut för den enskilde. Sedan vet jag också att man i hälsovården inom Försvarsmakten också är mycket oroad över kompetensförsörjningen inom företagshälsovården, som ju behövs för att hantera den stridande personal som är förlagd här hemma. Detta är en stor fråga, och många är oroade för hur det ska bli. Som ledamot i det rättsliga rådet har jag funderat mycket på vad som händer om vi inte har bra underlag när vi ska fatta dessa svåra beslut. Företagshälsovården i sig spelar en viktig roll som experter inom området arbetsmedicin. Den expertisen finns inte inom primärvården på samma sätt. Dessa läkare är verkligen experter, och de finns inte i primärvården. sysslade företagshälsovården med arbetsskador som var mer fysiska. handlar det om arbetsrelaterad ohälsa som först och främst är psykisk, vilket kräver mycket god kunskap inom den delen av arbetsmedicinen. Den skrämmande statistiken över åldersfördelningen visar att har fyllt . Detta visar att bristen framöver kommer att bli akut. Jag tycker att människor ska få arbeta så länge de vill och kan, men vi ser att detta är som att rulla en snöboll i blötsnö – den kommer bara att bli mindre och mindre. 19 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Jag tror att är nära svaret på sin egen fråga när hon pekar på det splittrade huvudmannaskapet och utbildningen av specialister i arbetsmedicin, som det ju handlar om här. Där är det landstingen som är huvudman, men ofta är det inte i de färdiga läkarna ska arbeta. Detta påverkar möjligheterna att inrätta ST-tjänster. Jag tror att frågan om antalet platser på grundutbildningen inte är den relevanta frågan här, utan det handlar om att få till stånd specialistutbildningen. Jag tror ändå att frågan om huvudmannaskapet och det långsiktiga ansvaret är något som vi löser med den nya myndigheten. Säkert kommer vi att behöva återkomma till fler frågor som rör detta, och jag ser fram emot att fortsätta debattera den här frågan med och många andra som är engagerade i detta. 20 (M): Jag hoppas nu att de som sitter och väntar på ett besked kommer att få det snart och att frågan inte blir glömd. Detta måste fortsätta att vidareutvecklas, eftersom företagsläkarna måste finnas för en mängd olika specialiteter. Jag har tidigare nämnt försvaret och samt dispensförfarande inom vissa yrkeskategorier. är det bara upp till bevis och att man fortsätter att utveckla detta och kopplar ihop det med hur sjukskrivningarna faktiskt ser ut på arbetsmarknaden . Vi måste ha specialister som kan dessa frågor kopplat till arbetsmiljö. 21 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Jag kan försäkra om att ingenting här ska glömmas utan utvecklas. Överläggningen var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2016/17:592 om statsministerns ansvar för att rädda Findus 22 Statsrådet (S): har frågat statsministern när och på vilket sätt han – eller hans medarbetare – fick information om möjligheten till ett möte med representanter för Findus ägarsfär, vilka motiv som ligger bakom statsministerns eller hans medarbetares beslut att inte medverka vid ett sådant möte utan i stället skicka en annan representant, vilka överväganden statsministern samt regeringen gjorde avseende de argument som skulle framföras vid mötet samt på vilket sätt samtalen skulle föras, bland annat med hänsyn till eventuella språkproblem. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Beskedet om nedläggningen av Findus produktion i kom . Regeringen har haft en kontinuerlig dialog med ledningarna för såväl Findus som , Bjuvs kommun, och andra berörda aktörer. Som ett led i denna dialog bjöd jag, som ansvarig för bland annat frågor om livsmedelsproduktion, in ledningen för till ett möte . Då hade försäljningen av anläggningen med tillhörande mark i startat. Syftet med mötet var bland annat att informera mig om status för processen samt att informera om hur regeringen avser att stötta den fortsatta utvecklingen i och . Med hänsyn till den försäljningsprocess som fortsatt pågår vill jag inte närmare kommentera mötet med eller andra kontakter som regeringen har i det här ärendet. Interpellationen berör dock en mycket viktig principiell fråga gällande vad regeringar kan och bör göra vid affärsuppgörelser inom näringslivet. När det gäller försäljningen av anläggningen i är regeringen ingen förhandlingspart, utan det är beslut. Det är inget som regeringen bör eller ska ha några synpunkter på. Så ser det ut i en marknadsekonomi, och det tror jag inte är något som vill ändra på. Staten har en viktig roll att spela vid större varsel eller omställningar i näringslivet, och den nationella nivåns stöd till berörda individer och orter ska främst tillhandahållas genom de ordinarie system och resurser som finns. Regeringen har dessutom ytterligare förstärkt statens förmåga att stödja vid större varsel och strukturomvandlingar på enskilda orter. fick regeringens uppdrag att vid varsel och omställning bistå berörda orter med de erfarenheter, resurser och kunskaper avseende omställningsarbete som myndigheten förfogar över. Det är något som har efterfrågats av de orter som tidigare berörts av omställningar liknande den i . Regeringen beslutade om medel till för att genomföra insatser som stärker innovationer i livsmedelskedjan och stöder utvecklingen av innovativa livsmedelsföretag. Regeringen kommer att fortsätta arbeta för att skapa så goda förutsättningar som möjligt för att livsmedelsföretag ska välja att ha sin produktion i . 23 (M): Herr talman och åhörare! Jag tackar landsbygdsministern för svaret på denna interpellation. När beskedet damp ned om att verksamheten vid Findus anläggning i skulle avvecklas var det en bomb i Livsmedelssverige. Det chockade och skakade om hela branschen, inte bara i och i nordvästra där anläggningen är placerad utan i hela landet. Detta har faktiskt varit ett av de stora svenska flaggskeppen i svensk livsmedelsförsörjning som kombinerar det som skulle kunna vara och har varit vår styrka i , nämligen bra förutsättningar för att odla och ha ett fungerande jordbruk samt stor kunskap när det gäller förädling och vidareutveckling av livsmedelsprodukter, det vill säga hela livsmedelskedjan. Det är så otroligt viktigt att dessa delar hänger ihop. Livsmedelskedjans förädling behöver en fungerande primärproduktion, det vill säga lantbruket. Det omvända gäller också, det vill säga att ett fungerande lantbruk måste ha en förädlingsnäring som kan ta hand om delar av de råvaror som produceras. Det var ett ganska högt tonläge från regeringen när detta besked kom. Man hörde slagorden: Ingen ärta ska flytta till . Den frustration som fanns även i i fråga om detta beslut tror jag var ärligt menad. tycker jag att det var uppenbart att självkritiken när det gäller vilka konkurrensförutsättningar som man generellt har gett våra näringar i landet, och i synnerhet livsmedelsproduktionen, har lyst med sin frånvaro. Har vi verkligen i gjort vad vi kan för att ge dessa näringar så goda förutsättningar som möjligt för att de ska kunna växa och finnas kvar här? På förslag av regeringen gjordes en överenskommelse med oss i Alliansen om bland annat mål för en livsmedelsstrategi. Detta klubbades igenom här . Jag har sagt, och jag vet att landsbygdsministern och jag är överens i den delen, att detta är mycket värdefullt. Det ger en bra grund och ett fundament för att näringarna ska kunna växa framöver. Detta kräver dock också åtgärder som kan leva upp till de mål som är satta. Detta handlar dock om mer långsiktiga åtgärder för att stärka konkurrenskraften. Då behövs det inte minst sänkta kostnader i form av lägre skatter, regelförenklingar och färre särkrav. Men i ett kortare perspektiv och i en mer akut situation, som den som uppstod , menar jag att regeringen också har ett ansvar för att åtminstone försöka agera. Det stämmer, som landsbygdsministern säger, att regeringen per automatik inte är en förhandlingspart i ett sådant skede. Det är ett privat företag, och det har rätt att fatta sina beslut. Men regeringen kan ändå vara en viktig aktör, därför att man kan vara den kanske tyngsta aktören och tyngsta kraften när det gäller att framföra viktiga argument som har en bredare klangbotten än den rent kortsiktiga ekonomiska, som företaget kanske har behövt förhålla sig till, och för att belysa en del aspekter som kanske inte har kommit fram under processen fram till beslutet. När en möjlighet då ges för regeringen att vara delaktig i en sådan process och att medverka vid ett möte för att framföra den typen av argument med en tyngd som regeringen kan ha men som kanske inte så många andra kan ha, menar jag att det är otroligt viktigt att regeringen också tar den chansen. Därför var det lite anmärkningsvärt när det i en artikel dök upp information om att regeringen inte har agerat på det sätt som man skulle förvänta sig när en sådan situation uppstod. Jag tycker inte att landsbygdsministern riktigt svarar på hur man agerade, och jag vill gärna att detta svar utvecklas lite mer. 24 Statsrådet (S): Jag har verkligen värdesatt som politiker, inte minst i det arbete som låg bakom att vi fick livsmedelsstrategin i land här i . Han tog verkligen ett ansvar där, och det tycker jag att ledamoten ska ha en stor eloge för. En fungerande livsmedelskedja berör både livsmedelsindustrin och lantbruket. Lantbruket är lika beroende av att det finns en industri som industrin är beroende av att det finns ett lantbruk. När jag tog del av den här interpellationen blev jag mycket förvånad. Som politiker har jag lång erfarenhet av att samarbeta med näringslivet. Det skulle aldrig falla mig in att som politiker gå in i en process där privata företag ska träffa en affärsuppgörelse mellan varandra. Den erfarenheten har jag från den kommunala verksamheten. Man ska aldrig gå in i den biten. Vid tiden för mitt möte med hade koncernen inlett en försäljningsprocess. Det fanns då flera potentiella köpare av Findusanläggningen. Här kan inte och ska inte en regering gå in och styra. Ledamoten , vi måste respektera marknadsekonomins spelregler, och det vet jag att du också tycker. Därför är det helt oförståeligt att du som moderat skriver en interpellation som denna.