prot · H40982 · 2017-03-17 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2016/17:367 Interpellation 2016/17:367 Medicinsk åldersbedömning av (C) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang. Interpellation 2016/17:368 Interpellation 2016/17:368 Arbetskraftsinvandring av (C) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang. § 3 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2016/17:113 till försvarsutskottet 2016/17:115 till utrikesutskottet 2016/17:3614–3616, 3618 och 3620 till miljö- och jordbruksutskottet 2016/17:3635 till socialutskottet 2016/17:3628 till kulturutskottet 2016/17:3636–3641 till socialförsäkringsutskottet KOM(2017) 114 till finansutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 4 Svar på interpellation 2016/17:334 om fjärrstyrning av F 17G 1 Försvarsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att den militära flygverksamheten på F 17G ska få den redundans som krävs för totalförsvarets behov. huvuduppgift är att tillhandahålla en säker, effektiv och miljöanpassad flygtrafiktjänst för civil och militär luftfart. Denna uppgift är oberoende av vilken teknik som används. Flygtrafikledning är en nödvändig komponent i flygverksamheten. Försvarsmakten ställer krav på verksamheten utifrån militära behov, och ansvarar för att flygtrafikledning vid kan bedrivas utan störning för den militära luftfarten. har inlett ett samråd med Försvarsmakten i fråga om fjärrdrift av flygtrafikledningen vid . I det samrådsförfarandet behandlas frågan om fjärrstyrd flygtrafikledning påverkar redundansen i Försvarsmaktens flygverksamhet. 2 (L): När jag i går tog del av försvarsministerns svar på min interpellation erinrade jag mig en interpellationsdebatt mellan min tidigare kollega här i och dåvarande statsminister . Interpellationen handlade om vilka säkerhetspolitiska implikationer medlemskap i unionen innebar. En bit in i debatten minns jag att statsministern svarade att om något EU-land skulle råka illa ut kan inte stå passivt. Det svaret utvecklades till den solidaritetsförklaring som bekräftades genom Lissabonfördraget och också tillämpats i en europeisk kontext. Jag nämner detta, herr talman, därför att det är min uppfattning att de svar som ges på riksdagsledamöternas interpellationer blir mer och mer intetsägande. Jag skulle till och med vilja hävda att det går så långt att man från regeringens sida sätter i system att inte svara på den fråga som ställs. Jag är oroad över vad detta betyder för interpellations- och frågeinstitutet i och för hela den parlamentariska debatten. Min fråga till försvarsministern var vilka åtgärder han var beredd att vidta med avseende på totalförsvaret och tillgången till flygplatsen i . Jag får till svar, herr talman, att samråd pågår. Det är just det samrådet som är själva bakgrunden till min fråga. Detta kommer att avgöras i närtid, men vår regering och den för totalförsvaret ansvarige ministern har uppenbarligen ingen uppfattning. Jag hade inte väntat mig att regeringen skulle intervenera och peka med hela handen här i talarstolen. Men den som är ansvarig för vårt totalförsvar borde åtminstone kunna problematisera denna fråga. Det handlar om redundans och robusthet – att detta är viktigt. Det handlar om att är av strategisk betydelse; det är en uppfattning som jag tror att försvarsministern delar. Och det handlar om att också är geografiskt isolerat. Det handlar inte bara primärt om stridsflyg, utan det handlar om tillförsel av militär personal, om medicinsk evakuering från ön, om förnödenhetstillförsel och mycket mer. De flesta är överens om att vår tids krig börjar med allvarliga slag mot den civila infrastrukturen. Regeringen är, givet det svar jag får, uppenbart beredd att göra tillgängligheten till beroende av att förbindelserna till flygledare på fastlandet inte bryts. Jag tycker att det är äventyrligt och oroande. 3 Försvarsminister (S): Myndigheterna här i landet har en typ av ansvar, och regeringen har en annan typ av ansvar. tillämpas i ett system med så kallad integrerad flygtrafiktjänst. Det innebär att svarar för all flygtrafiktjänst, både civil och militär. Vid höjd beredskap eller krig organiseras i Försvarsmakten. , det vill säga under den förra regeringen, trädde en ny luftfartslag i kraft. I den öppnades också för att den lokala flygtrafiktjänsten kan bli konkurrensutsatt. Lokal flygtrafiktjänst är flygledning vid start och landning och in- och utflygning närmast flygplatsen. Den lokala flygtrafiktjänsten utövas i tornet på flygplatsen. Konkurrensutsättning innebär att flygplatshavaren skulle kunna upphandla vilken leverantör av lokal flygtrafiktjänst man vill. Försvarsmaktens ansvar är att ställa krav på verksamheten utifrån militära behov, och ansvarar för att flygtrafikledningen vid kan bedrivas utan störning för den militära luftfarten. ansvarar för verksamheten även under höjd beredskap och krig. Verket ska därför även fortsättningsvis se till att beredskapskraven uppfylls, bland annat att det finns personal som kan tjänstgöra vid grundberedskap, höjd beredskap och krig. Detta är en sak som Försvarsmakten har ansvar för. Jag har förtroende för att ÖB och den personal inom Försvarsmakten som arbetar med dessa frågor enligt den inriktning som har angetts löser denna typ av problematik. Om man från Försvarsmaktens sida ser att man inte har den möjligheten förväntar jag mig att man tar kontakt med departementet i fråga. Att intervenera är, som säger, inte lämpligt i detta fall. Vi har ett särskilt förfarande för denna typ av frågor. Detta handlar inte om att svara på ett intetsägande sätt utan om att svara på ett sätt som följer den gängse gången för bland annat denna typ av ärenden, där man skiljer på vad som är regeringens respektive myndigheternas uppgift. säger att han tror att jag möjligen har ett intresse för . Han har varit med i Försvarsberedningen och i många debatter. Han borde veta att jag har ett djupt intresse för . Om inte har tagit del av medieuppgifter eller på annat sätt informerat sig kan jag upplysa om att det i den uppgörelse som ingicks mellan M, C, KD, MP och S även ingår att vi kommer att investera i luftvärn genom LVKV på . Detta handlar alltså inte om tro utan om ett reellt intresse. Men jag är också tvungen att förhålla mig till det regelverk som gäller mellan regeringen och myndigheterna. Jag har respekt för att myndigheterna ska sköta sin uppgift. Klarar de inte det får man i ett senare skede åtgärda detta. Men jag ser inte att det finns anledning för oss att intervenera i något samrådsförfarande. 4 (L): Jag påpekade i mitt inledande anförande att jag utgick från att försvarsministern delade min syn på strategiska betydelse och de utmaningar som ligger i det faktum att ön är geografiskt isolerad från det svenska fastlandet. På den punkten är det bra att vi är helt överens. Det är flera saker som gör mig lite bekymrad. Försvarsministern uppehåller sig uteslutande vid Försvarsmakten och militära intressen. Men ministern är ju ansvarig inte bara för det militära försvaret utan också för totalförsvarsplaneringen, vilket inkluderar det civila försvaret. Min fråga är: På vilket sätt tillgodoses exempelvis de intressen som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har, som är ansvarig för civilförsvarsplaneringen? Var kommer de in i processen, och vem tar hänsyn till dem? Hur är det med , som är ytterst ansvarig för sjukvården i landet, också i händelse av kris eller höjd beredskap? Hur blir de delaktiga i den nu pågående processen, och hur tillgodoses den myndighetens behov? Försvarsministern säger att om något går snett här får vi åtgärda det . Tyvärr är det nog så att om man tar bort flygledarna från och gör sig helt beroende av en kabel till fastlandet är det väldigt svårt att åtgärda det om olyckan skulle vara framme. Det kanske fungerar några månader eller , men kommer naturligtvis den tekniska utrustningen och kompetensen hos den personal som arbetar i flygledartornet i att försvinna. Detta går inte att åtgärda , i vart fall inte utan betydande ekonomiska ansträngningar. Jag tror att försvarsministern bättre än de flesta vet vad som händer när en myndighet lämnar , som Försvarsmakten gjorde under regeringen 2005. Det leder till ett långt, svårt, hårt och mycket kostsamt återetablerande. Jag förvånas av att försvarsministern – och citerar jag honom inte – inte känner minsta oro. Jag vet att försvarsministern är rädd för anmälningar till konstitutionsutskott, men jag lovar och försäkrar att det inte finns några som helst hinder för försvarsministern att problematisera den fråga som vi nu diskuterar, vilket han så här långt i den här debatten konsekvent har avstått ifrån. I försvarsutskottet i går fick vi information från . använder vi inte skriftliga recept i . Allting är digitaliserat. Myndigheten uttryckte oro över det faktum att det inte längre finns block för skriftlig receptutskrivning på våra sjukhus. Man oroades över att det skriftliga förfarandet över huvud taget inte längre övas. Likadant fick vi information från om att man nu överväger att som första land i världen ska skaffa en e-valuta, det vill säga att avskaffa kontantsamhället till , med alla de risker som det innebär. befinner vi oss på ett område där försvarsministern har möjlighet att påverka och göra det svenska samhället mer robust och tåligt för påfrestningar. Men jag konstaterar återigen att försvarsministern inte tar chansen. Han avstår helt från att problematisera en, som jag tror, synnerligen viktig fråga för det svenska totalförsvaret. 5 Försvarsminister (S): Jag tror att väl känner till att regering och riksdag har slagit fast vikten av totalförsvarsplaneringen, och detta med utgångspunkt i gällande författningsreglering. Sedan tog sitt försvarsbeslut, som sträcker sig , har regeringen fattat beslut om uppdrag och planeringsanvisningar till berörda myndigheter, däribland . Beslutet innebär att samtliga aktörer ska beakta ett totalförsvarsperspektiv i planeringen av sin verksamhet. Det är sådant som måste förhålla sig till när man agerar. Totalförsvar handlar om att förbereda för den insats som behövs i krig. Det handlar om både det militära och det civila försvaret. Näringsidkare, arbetsmarknadsorganisationer och myndigheter har en skyldighet att delta i detta. Så sent som i den uppgörelse som parti inte omfattar tillför vi också särskilda resurser för totalförsvarsplaneringen. När det gäller själva sakärendet – även om vill diskutera en lång rad olika frågor i samhällsutvecklingen som inte rör det här sakförhållandet – är det ändå Försvarsmakten som ansvarar för att ställa krav på verksamheten utifrån militära behov. ansvarar för att flygtrafikledningen vid kan bedrivas utan störning för den militära luftfarten. Vi följer som sagt hela den här saken med intresse. Vi konstaterar att det pågår ett samråd, som jag har sagt. Sedan vill jag komplettera med några faktauppgifter. och samäger systemet för automatiserad flygtrafikledning. Man levererar denna tjänst till genom RTS, . fjärrstyrs flygplatserna i och från fjärrstyrningscentral i , med över 6 000 timmars operativ drift . kommer även Airport att fjärrstyras från centralen i . Det har gjorts en utbyggnad med fem operatörsplatser för fjärrstyrning. I detta perspektiv får vi se vad samrådet när det gäller kommer att leda till. Jag upprepar att det måste finnas en rågång mellan myndigheter och regeringen när det gäller vem som har ansvar för vad, med de direktiv som finns för totalförsvarsplanering och eventuell planering för hur man ska hantera det hela i höjd beredskap, i krigsläge och med utslagna system. Jag tänker inte gå in på några sådana detaljer, för där råder sekretess. Ytterst är det ÖB och försvarsmaktsledningen som har ansvaret för de krav som ställs från Försvarsmaktens sida. Det är där ansvaret ligger. Med en debatt utifrån en allmän problematisering kring det ena scenariot efter det andra träder man över gränsen och kommer in i det som i det här sammanhanget är myndighetens ansvar. Jag tycker inte att det i det här sammanhanget handlar om särskilt mycket utrymme för friåkning. Vi får nu se vad samrådsförfarandet leder till. Vi följer det från , men det är myndigheten som har ansvaret för det. 6 (L): Det är riktigt att och valde att stå vid sidan när det nu blev en kompletterande försvarsuppgörelse . Den innebar att Försvarsmakten, som omsätter ungefär 45 miljarder , fick ett tillskott på . På presskonferensen berättade vice ordföranden i försvarsutskottet att man hade firat detta med en tårta på Försvarsdepartementet. Mina tankar gick till frågeställningen: tårtan i de 425 miljonerna? Det har faktiskt en viss ekonomisk betydelse. Jag konstaterar att försvarsministern konsekvent utelämnar civilförsvarsaspekterna i den fråga vi nu diskuterar. Han hänvisar till den militära verksamheten. Men hur blir det med förnödenhetstillförseln till i händelse av kris eller höjd beredskap? Hur blir det med evakuering av skadade eller sjuka patienter från ön i händelse av kris eller höjd beredskap? De frågorna har försvarsministern konsekvent avstått från att svara på. Det finns inte något som helst konstitutionellt hinder för försvarsministern att åtminstone försöka problematisera och uttrycka oro över den nu pågående automatiseringen i den mest strategiska landsända som har, nämligen . Han skjuter i stället ansvaret på Försvarsmakten. Socialdemokraterna är beredda att göra om precis samma sak som man gjorde 2005, när man militärt lämnade , nämligen att skaffa sig en lång, svår och kostsam startsträcka den dag man inser att man måste tillbaka dit. 7 Försvarsminister (S): Jag vet inte vad jag ska säga om detta med tårtan. Men tänk vad rolig man kan vara då, ! Den här halvmiljarden har naturligtvis en effekt på många områden. Den innefattar bland annat luftvärnssystem på och ökade möjligheter till spridning på flygbaser liksom fordon till flygvapnet och hemvärnet, utökad numerär i övningsverksamhet, förstärkningar i incidentberedskapen och i beredskapskontrollen och så vidare. Om vill förringa värdet i den typen av åtgärder är det naturligtvis upp till honom, men för mig är det här realiteter. Jag kan bara säga så här: Jag märker konsekvent hur Liberalerna och inte vill delta i det som är det konstruktiva uppbyggandet av försvaret. Man väljer mer en roll vid sidan av för att få diverse möjligheter till olika typer av politiska utspel som möjligen skulle rendera någon sorts opinionsmässig framgång, eller vad det nu är man tänker sig. Jag har inte över huvud taget skjutit ifrån mig ansvar eller på något sätt sagt att det ena eller det andra inte utgör ett problem. Jag försöker bara upprätthålla rågången mellan vad som är ett myndighetsansvar och vad som är ett regeringsansvar. Sedan är det klart att man som regering kan agera så att man till slut är inne och diskuterar varenda åtgärd som finns på basplanet i Försvarsmakten och varenda sak som händer i olika sammanhang. Men då övergår man snabbt till en dimension av myndighetsstyrning som brukar leda till andra typer av aktiviteter. Jag upprätthåller den ordning som är mellan regering och myndighet. Jag har gett svar på hur detta ärende hanteras. Jag har också svarat att det här ingår i totalförsvarsuppdraget, som också omfattar . Jag har inte alls undvikit att beröra den delen. Överläggningen var härmed avslutad. § 5 Svar på interpellation 2016/17:335 om upploppet i 8 Statsrådet (S): har frågat mig om jag anser att det i grunden var en bra polisinsats i samband med upploppet i . Interpellanten har vidare frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att fler poliser ska kunna delta i viktiga insatser när ordningen är starkt hotad och om jag avser att vidta några åtgärder för att återupprätta tryggheten i . Slutligen frågar om jag avser att vidta några åtgärder för att säkra att polishuset i kan vara färdigställt . Det är som avgör det faktiska resursbehovet vid varje given insats och vilka förberedelser eller omdisponeringar som behöver genomföras för att möta behoven. ansvarar i sitt myndighetsuppdrag för att kontinuerligt utvärdera och följa upp verksamheten i syfte att säkerställa att den utförs effektivt och med hög kvalitet. Detta förhållande gäller naturligtvis även för akuta operativa insatser som till exempel genomförs i utsatta områden, och enligt Polisregion ska en uppföljning av insatsen nu genomföras. är säkert medveten om att är ett av de områden som valt att prioritera särskilt. I arbete med resursomfördelning till lokalpolisområden ska utsatta områden gynnas särskilt. Det gäller i synnerhet de prioriterade områdena. Enligt årsredovisning har samtliga nio lokalpolisområden med särskilt utsatta områden förstärkt sin polisresurs jämfört med . Resursförstärkningen i lokalpolisområdena främjar en lokalt förankrad och närvarande polis samt ett aktivt brottsbekämpande och brottsförebyggande arbete som inkluderar många olika aktörer. har beslutat att ett nytt polishus ska uppföras i , och en upphandling av entreprenad pågår. Regeringen råder inte över den processen och kan därmed inte ge garantier för ett visst slutdatum. Regeringen kan emellertid ge de ekonomiska förutsättningar som krävs för att myndigheten ska kunna genomföra sitt uppdrag. För att ge dessa möjligheter har regeringen aviserat anslagsökningar till på sammanlagt –2020. 9 (M): skedde ytterligare ett av dessa upplopp, den här gången i . Polisen skulle in och gripa en person. Kriminella krafter ansåg att polisen inte hade i området att göra. Poliserna var tvungna att skjuta verkanseld för att själva undkomma när de skulle gripa den efterlyste. Därefter var det bilbränder, plundrade butiker, plundrade näringsidkare och oskyldiga misshandlade personer. Poliserna kunde inte gå in i området. De var för få. Enligt uppgifter i tidningarna fanns det ett tjugotal polisbilar en kilometer bort med order att avvakta. Upploppet fick eskalera, med stora skador som följd. Dagen därpå var, med rätta, många bosatta i området väldigt upprörda över polisens passivitet. Den biträdande kommenderingschefen uttryckte själv att insatsen var ett misslyckande. Statsrådet uttalade i anslutning till det som hade hänt att det nog i grunden var en bra polisinsats. Det kanske blev lite stökigt när polisen skulle ingripa. Detta gjordes i en situation där polisen var tvungen att skjuta skarpt för att kunna undkomma stenkastningen. 30–50 personer deltog i ett våldsamt upplopp. Ingen av dessa greps. Poliserna var för få för att kunna ingripa. Av denna anledning har jag ställt fyra frågor till statsrådet. Den första frågan var om statsrådet i grunden tyckte att det var en bra polisinsats. I medierna har det framkommit att han har ändrat uppfattning: det var kanske inte helt lyckat. Men i interpellationssvaret undviker statsrådet att över huvud taget göra bedömningen om det var bra eller inte. Den andra frågan, vilken är väsentlig, gällde vilka åtgärder han tänker vidta för att fler poliser ska kunna delta i viktiga insatser när ordningen är starkt hotad. Svaret från statsrådet är uppenbarligen att han inte tänker vidta några åtgärder. Det är upp till polisen, säger han. , herr talman, vet vi att polisen är i en akut situation ekonomiskt. vet vi att det finns uppenbara rekryteringsprojekt, inte minst när det gäller polisens projekt . Den tredje frågan var om han tänker vidta några åtgärder för att återupprätta tryggheten i . Svaret är att man har tillförts mer resurser. Men det är fel. Man har inte tillförts mer resurser. Ja, det har tillförts fler civila resurser. Men det är väldigt svårt att avgöra om de nu 13 fler civilanställda – detta är siffror från polisens HR-avdelning – jobbar med utredningar eller om de jobbar med andra saker. Det är fem fler poliser. Den ökningen består av fyra polisaspiranter och bara en tillsvidareanställning. Det är alltså inga imponerande ökningar som har skett i området, till skillnad från vad som uttrycks i svaret på interpellationen. Min fjärde fråga gäller polishuset. Jag är väl medveten om att regeringen inte bygger hus själv. Men regeringen styr landet, och regeringen kan ge viktiga signaler. En viktig signal som samhället kan ge är att se till att den polisstation som lades ned 2014 återuppstår så fort som möjligt, även om det finns stora svårigheter. Statsrådet svarar att vad regeringen kan göra är att ge ekonomiska resurser. Man hänvisar till en budget som i princip inte ger några ekonomiska resurser. Det är små, små pengar – vi kommer att debattera ytterligare en interpellation – som innebär att polisen kommer att gå på kredit. Jag är mycket orolig över den utvecklingen. 10 Statsrådet (S): Först: Beskrivningen som ger av händelserna i är inte korrekt – varken i form av tidslinjer eller faktiska händelser. Det kommer säkert den kommande utredningen att visa också. Sedan vill jag bara klargöra en sak: När jag sa att polisinsatsen i huvudsak var en bra insats pratade jag om den första insatsen, där gärningsmannen greps och där det inte var stökigt. Sedan blev det inte bara stökigt, utan det blev också ett upplopp – det tror jag är rätt benämning. Där tror jag att det kan finnas anledning att rikta kritik mot polisens agerande. Det är också skälet till att polisen nu har tillsatt en utredning. Man ska utreda vad som gjordes rätt och vad som gjordes fel och se till att man kan agera bättre vid nästa tillfälle. Det har blivit fler anställda i . Det är fler anställda nu än när styrde . Det har blivit fler anställda, både poliser och civila, i alla de socialt utsatta områdena. Det är fler poliser i de socialt utsatta områdena nu än när styrde . Det är i grunden positivt. Det är också i grunden positivt att vi redan innevarande mandatperiod har satsat hundratals miljoner extra på polisen och att det nu satsas mer på polisen än någonsin när styrde . Men har också rätt: Det räcker inte. Vi måste satsa ytterligare ekonomiska resurser på polisen. Det kommer regeringen också att göra. Det krävs fler anställda i de socialt utsatta områdena. Men det krävs också att resten av samhället är i de socialt utsatta områdena, att ungdomsarbetslösheten minskar i stället för ökar, som den gjorde under tid vid makten, och att skolresultaten blir bättre i stället för sämre, som de blev under tid vid makten. Det är glädjande att den utvecklingen har kommit och att vi nu har den lägsta ungdomsarbetslösheten i . 11 (M): Uppenbarligen ångrar statsrådet sitt första uttalande när det gäller de här händelserna. Jag tror, herr talman, att när allvarliga händelser inträffar är det väldigt viktigt att företrädare för också lämnar korrekta signaler om vad vi medborgare ska kunna förutsätta fungerar, det vill säga att det ska vara lugnt och tryggt i våra områden. Statsrådet brukar ofta hänvisa till den tidigare regeringen. Vi ska inte ta den faktagranskningen, men den behövs sannerligen. Skillnaden är att vi jämfört med tidigare nu har en polis i fritt fall. Skillnaden är att vi jämfört med tidigare nu har en polis med en akut ekonomisk kris. Problemet nu är att vi har ett eskalerande antal skjutningar, där de kriminella tar över område efter område i stad efter stad. Vi ser också att bilbränderna sprider sig över landet. Det är en allvarlig situation som varje regering måste ta hänsyn till, ta på stort allvar och göra vad man kan med. Jag vill hävda att upploppen är helt oacceptabla. De visar att situationen är akut. De visar att det krävs konkret politisk handling. Det behövs ledarskap. Vi måste bryta utvecklingen med upplopp, bilbränder och eskalerande brottslighet. När polisen angrips så angrips hela rättssamhället och det demokratiska samhället. När vanliga laglydiga medborgare ser att deras bilar sätts i brand angriper man inte bara dem, utan man angriper oss allihop.