prot · H50946 · 2017-12-08 00:00:00 — Jag konstaterar att nu har redogjort för hur vill utöka ramen till utgiftsområdet Kommunikationer med 2 miljarder. Hur tänker du finansiera det, ? 50 (SD) replik: Ja, , finansieringen har vi fått genom hela budgeten. Vi har partidiskussioner, vilket jag antar att man även har i regeringen. Vi sverigedemokrater tycker i sak att regeringen har en massiv och mastodontisk budget för utgiftsområde 22 Kommunikationer. Vi ser att det saknas pengar när det gäller sjöfarten. har vi till exempel lagt 1 miljard ytterligare till Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur. Vad gäller budgeten vet att vi sparar lite olika. Vi har i motsats till valt att dra ned på till exempel stadsmiljöavtalen. När det gäller stadsmiljöavtalen vet vi att det finns 141 städer som har fördelats på. Vi räknade ut att om varje stad ska få sin del av kakan blir det ca 7 miljoner per stad. Det innebär cykelväg per stad. Då resonerade vi sverigedemokrater som så att det är bättre att vi lägger detta på sjöfarten, som är en mycket miljöriktig näring och som också kommer att generera enormt många arbetstillfällen framöver. 51 (S) replik: Jag tror att vi ska reda ut detta med plus och minus. I er budget tar ni, som du säger, bort 1 miljard från anslaget Utveckling av statens transportinfrastruktur, det vill säga bland annat stadsmiljöavtal och det som ligger där. Detta är enligt budget. Det lägger ni till Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur, alltså till underhåll, kan man säga. Men sedan finns två nya anslag på sammanlagt 2 miljarder: Marknadspott och Anslag för att avskaffa avgiftsfinansiering. Det är klart att dessa 2 miljarder hänger ihop med den övriga budgeten, och då blir min fråga: Kommer ni att ta bort mindre klasser på lågstadiet, som beräknas till 2,3 miljarder? Eller tar ni bort höjda lärarlöner eller en del av dem, som finns i er budget på över 4 miljarder? Eller är det var tredje miljöpeng som ni ska ta bort? Är det de 13–14 miljarder i statsbidrag till kommuner och landsting som ni ska ta bort och som gör att det blir sämre skola, vård och omsorg? Är det så ni ska finansiera en marknadspott och mer pengar till sjöfarten? Vad finns det mer? Är det fråga om ökat försörjningsstöd till kommunerna, eftersom ni tar bort etableringsbidragen för att integrera våra nyanlända vänner? Tala om, , hur ni tänker finansiera 2 miljarder! Är det genom att försämra välfärden i ? 52 (SD) replik: Det som vi sverigedemokrater vill göra är att stärka det svenska medborgarskapet och de förmåner som man ska ha om man är svensk medborgare. Vi betalar ganska mycket skatt, och ska vi kunna komma i åtnjutande av dessa förmåner. parti sitter i regeringsställning och styr landet. Då kan man fråga varför de kraftigt försämrar för dem som har LSS och varför de lägger ofantligt stora resurser på sjukvård till folk som inte ens har rätt att vistas i landet. Varför prioriterar parti att komma överens med om att lägga pengar på att ge personer som inte har rätt att vistas i landet, och som kommer att utvisas, rätt att gå i skolan? Detta är hypotetiska frågor. Det som jag egentligen vill tala om är trafikpolitik. Men vi gör olika prioriteringar. Vi vill stärka det svenska medborgarskapet. Vi vill stärka trafikpolitiken. I de andra utskotten talar man om just dessa besparingar och varför man gör dem. Men, , vi vill inte försämra. Vi bedriver vår politik på ett lite annat sätt. 53 (C): Det är glädjande att infrastrukturminister är i kammaren när vi diskuterar den del av budgeten som handlar om kommunikation. Det är hedrande och bra. Vi har inte varit bortskämda med det. En väl fungerande transportinfrastruktur – kommunikationer, människors möjligheter att resa, röra sig och flytta gods – är faktiskt en förutsättning för att det ska kunna gå att bo, leva och arbeta i hela landet. Att företagens godstransporter fungerar är viktigt för att företagsamhet och arbete ska finnas, vara tillgängligt och spritt över hela landet. Teknikutveckling, effektivisering, digitalisering, myndigheters regelförenklingar och en omställning till alltmer biobaserade drivmedel – de gröna kolatomerna – gör att fortsatt goda och allt fler kommunikationer för människor och för företagens gods i hela landet och i andra länder kan ske utan att miljö- och klimatpåverkan ökar utan tvärtom minskar. driver i riksdag och i den nationella politiken på för att ska nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta. Målet är att transportarbete ska ske utan klimatpåverkan. I detta arbete har den statliga politiken för hur investeringar i transportinfrastrukturen sker en viktig roll att spela. Just , med en samarbetsregering bestående av socialdemokrater och miljöpartister, ser vi hur utsläppen ökar. Det är tragiskt att se. I arbetet med transportinfrastrukturen prioriterar flera saker. Vi prioriterar ett ökat och mycket mer effektivt underhåll av den svenska järnvägen och ökade och tidigarelagda nyinvesteringar i transportinfrastruktur för att bygga bort brister som är till hinder för tillväxt. Vi som parti är beredda att göra det med hjälp av alternativa finansieringslösningar, det vill säga som är alternativa i förhållande till att finansiera direkt över anslagen. Vi prioriterar ytterligare investeringar i it- och bredbandsutbyggnad – det femte transportslaget. Eftersom värnar om hela landets utveckling är det av största vikt att de resurser som satsas på vägar, järnvägar och så vidare garanterat kommer hela landet till del. vill ha en väl utbyggd infrastruktur som knyter ihop och som därmed ger rätt förutsättningar för fler jobb och företag i hela landet. räcker järnvägens kapacitet inte till. Systemet har blivit mycket känsligt för störningar. Slutresultatet blir en låg pålitlighet och en minskande tilltro till järnvägen som transportslag, vilket inte ger förutsättningar för tillväxt i hela landet. har därför en politik för mer kapacitet, större tillgänglighet och en återvunnen tilltro till det svenska järnvägssystemet. Det innebär att vi är för mer kapacitet i form av nya stambanor och järnvägar med modern teknologi, det som vi i denna kammare brukar kalla höghastighetsjärnvägar. Vi prioriterar ökade och tidigarelagda investeringar i den svenska transportinfrastrukturen, och vi är öppna för att på ett ansvarsfullt sätt göra det möjligt med hjälp av alternativa finansieringslösningar, vid sidan av den traditionella anslagsfinansieringen, precis enligt det uppdrag som både denna regering och den föregående regeringen gav, det vill säga Sverigeförhandlingen. Den svenska järnvägen är hårt belastad, och den är på sina håll hårt sliten. vill därför – jämfört med regeringen – prioritera ett ökat underhåll av järnvägen. Det är därför som vi föreslår ett järnvägslyft för punktlighet och driftssäkerhet. För att detta järnvägslyft ska komma hela landet till del vill öronmärka betydande resurser för ökat underhåll också av lokala och regionala lågtrafikerade banor. Det handlar i sammanhanget om små belopp och små banor. Men där dessa små banor finns är de ofta av avgörande betydelse för människors jobb, företags fortlevnad och just den bygdens tillväxt. Landets mest omfattande vägnät, i fråga om utsträckning och väglängd, är vägsamfälligheterna – de enskilda vägarna. , , startar och slutar miljoner människors resa till och från arbetet, till och från skolan och till och från fritidsaktiviteten på en vägsamfällighet. har för vana att lyfta fram vägsamfälligheterna, de enskilda vägarna, som en viktig del i den nationella transportinfrastrukturen och som en fullständigt grundläggande förutsättning för att hela landet ska leva. Förleds nu inte att tro att detta handlar om något slags nostalgi. Det är blodigt allvar för de vägsamfälligheter i norra som just nu har hamnat rejält i kläm efter att statliga har lagt om rutinerna för snöröjning. Det är blodigt allvar för de vägsamfälligheter som utgör vägen ut till industrin – skogsindustri, byggnadsindustri och annat – och som förväntas rusta till en högre bärighetsklass, BK4. Självklart måste denna reform och resurser för den omfatta också den största delen av det svenska vägnätet, de tusentals mest kapillära milen i det svenska vägsystemet – vägsamfälligheterna. och allianspartierna konstaterar att regeringen i denna budget aviserar två skatteförslag som är direkt skadliga för landets tillväxt. Det handlar dels om en kilometerskatt som beskattar vägtransporter och avstånd, dels om en skatt på flygresandet. Flygskatten motiveras av klimatskäl, men klimateffekten av denna skatt på avstånd är – till och med enligt utredarna själva – mycket begränsad. Det är närmast obegripligt att inte regeringen i stället, som och andra, föreslår ökad inblandning av biobränsle i flygbränslet. Dessutom finns det fler åtgärder. Flygskatten har smugits in i detta budgetförslag och avses träda i kraft från . På några fullständigt obegripliga rader i budgeten beskrivs hur effekten av densamma ska mildras i norra . Kilometerskatten stoppades tillfälligt tack vare kraftfullt opinionsarbete. Den stoppades utredningen skulle presenteras , men internt på rullar arbetet på och någonting – vem vet vad – ska presenteras . Kollegan och ledamoten från Socialdemokraterna nämnde regeringens it-strategi. Den är vackert skriven, och i stora stycken ställer sig – liksom, som vi uppfattar det, de flesta – bakom den. Men verkligheten är någonting annat. Vi nås nu om varningsrop från de byalag och företag som lägger sin tid och sina pengar på att rulla ut fiber i . Vi möts av varningsrop om hur statens egen sega administration när det gäller nödvändiga tillstånd för att lägga fiber längs vägarna gör att arbetet drar ut på ett sådant sätt att tiotusentals hushålls uppkoppling riskeras. På grund av förseningarna riskerar man dessutom att bli återbetalningsskyldig för de futtiga statsbidrag samma stat har beviljat. Vi vet alla att den digitala infrastrukturen är nödvändig för att det ska gå att arbeta, bo och leva i hela landet. För att digitaliseringen av hela ska ta ytterligare fart krävs utbyggnad av fiber och annan modern kommunikationsteknik i hela landet. föreslår därför att ytterligare medel avsätts för detta inom landsbygdsprogrammet. Men utöver mer resurser i form av pengar måste infrastrukturministern självklart se till att hans myndighet rappar på med arbetet att utan onödig tidsspillan ge tillstånd att gräva längs vägarna. Jag yrkar bifall till reservation nr 5 i detta betänkande. I detta anförande instämde , och (alla M). 54 (S) replik: Jag skulle vilja ta upp ett par saker som lite kort nämnde i sitt anförande. slår ett slag för så kallade underhållslyft när det gäller järnvägen. Detta känns lite märkligt, för som man lägger mer pengar på underhåll – och vi tycker att det är bra att även vaknar till liv därvidlag – vill man inte förbättra underhållet ytterligare genom att införa ERTMS, alltså det nya signalsystemet. Det säger man nej till och skjuter framåt i tiden. vet vi att ett sådant system verkligen skulle leda till färre förseningar. Det visar de utvärderingar som har gjort av de fyra banor som drivs med ERTMS. Jag skulle vilja att du förtydligade detta lite grann, . Man kan inte å ena sidan säga att man står upp för ett underhållslyft genom att lägga in mer pengar och å andra sidan ta bort möjligheten genom att skjuta det nya signalsystemet – och inte tala om hur man tänker finansiera det nuvarande, som inte är gratis. Sedan handlar det om kollektivtrafik på landsbygd. har regeringen satsat 848 miljoner på kollektivtrafik och på att förbättra vägarna på landsbygden. har alltid sagt nej till dessa satsningar. Vad är det som har hänt? Jag känner inte igen , som oftast är en klok man. Vad är det för lapsus du gör här, , när du säger nej till satsningar på landsbygden? Förklara det för mig! 55 (C) replik: Tack för möjligheten och för epitetet ”klok man”, ! Järnvägslyftet, som kallar det, innebär att vi lägger väsentligt mer resurser på verkligt underhåll, drift och trimning av det svenska järnvägssystemet. Pengarna kommer inte från någon sedelpress utan från att vi i stället väljer att pausa införandet av det nya signalsystemet ERTMS. Vi gör detta efter att ha lyssnat på järnvägsbranschen, fru talman. Vi har lyssnat på tågoperatörer och tittat på exempel från och , och man meddelar med ett mycket tydligt språk att ERTMS i stället för ATC – vi går inte in på vad förkortningarna betyder – är ett byte av nervsystemet i den svenska järnvägskroppen och att det inte ger mer kapacitet. Tvärtom är det så, fru talman, att det riskerar att ge sänkt kapacitet. Det finns de som har beskrivit det så här: Att byta signalsystem på , den mest trafikerade delen av det svenska järnvägssystemet, i stället för att rusta den rejält vore som att experimentera genom att byta nervsystem på en döende. Det är ett dåligt experiment. Det är bättre att se till att patienten lever och är frisk innan man experimenterar med något som , med de versioner vi har, faktiskt inte ger mer kapacitet. Dessutom, fru talman, innebär det förslag till signalsystembyte som har hängt i luften dramatiskt ökade kostnader för de operatörer som opererar på den svenska järnvägen. Det är mycket höga ombordkostnader som de dessvärre inte får någon ny kapacitet för. De behöver kapacitet. Svenska folket och svenska företag behöver kapacitet – inte ett nytt nervsystem som inte ger mer kapacitet. 56 (S) replik: får väl i sitt sista inlägg återkomma till motståndet mot att bygga ut landsbygden när det gäller kollektivtrafik och vägar. Hur länge ska man pausa införandet av det nya signalsystemet, ? Det är ju inte gratis. Om du väntar kommer det att kosta 2 miljarder, och vi ser inte riktigt i budgetförslag att den förstärkningen finns. Det är inte gratis att låta detta vänta. När det gäller är det mer komplext än så. Det är hela elektrifieringen av en väldigt gammal infrastruktur – den är äldre än – som stökar till det, så det går inte att säga att problemen i enbart beror på ERTMS. Att elektrifieringen har strulat påverkar införandet av det nya signalsystemet. säger vidare att det rent av kan bli sänkt kapacitet. Det är nog en spekulation och en slutsats som får stå för. , som är den ansvariga myndigheten, säger någonting annat. Där talar man i klartext om att förseningsminuterna minskar med minst två tredjedelar, och i bästa fall ännu mer. Det är en ganska ansenlig mängd förseningsminuter vi kan spara. Det finns ingen riktig beräkning, men vi vet att förseningarna är uppskattade till 5 miljarder . Det måste man också väga in när man talar om att skjuta fram införandet av ett signalsystem som kan minska förseningsminuterna med två tredjedelar. Jag tycker att det är väsentligt att och de som lyssnar på replikskiftet tar till sig detta. 57 (C) replik: Jag är en stor tillskyndare av ny teknologi och ny teknik – en jättestor tillskyndare. Både och jag har i trafikutskottets regi fått höra vilken enorm kapacitet som skulle vinnas bara vi bytte signalsystem. Men när jag möter operatörer – både de som staten äger och de som utmanar statens båda bolag, och SJ – uttrycker de en samfälld och djup oro för minskad tillgänglighet och stora introduktionsproblem om vi byter signalsystem , fru talman. har valt strategin att behålla det signalsystem vi har, som håller världsklass vad gäller säkerhet, för det är framför allt säkerheten vi är ute efter. Vi bör använda pengarna till att få det basala – dåligt fungerande växlar, spår, strömförsörjning etcetera – att fungera innan vi trixar med att byta signalsystem. Ja, fru talman, vi i är djupt skeptiska till regeringens så kallade landsbygdssatsning avseende järnväg. När vi gick in och kollade vart dessa landsbygdsmiljoner går såg vi att de förvisso hamnade i och på andra ställen, och det låter ju lantligt och idylliskt. Men de hamnade på stambanan, fru talman. De hamnade inte på Tjustbanan, Stångedalsbanan eller de mindre banor som finns i valkrets och som jag inte kan namnet på – valkretsen vet jag namnet på, men jag vet inte vad banorna heter! Det rörde sig inte om den där finmaskiga och för den enskilda industrin ganska viktiga delen av systemet. Av det skälet är vi djupt skeptiska till det regeringen kallar landsbygdssatsning. I stället vill vi öronmärka en ansenlig del av vårt underhållslyft, järnvägslyftet, just till de lågtrafikerade delarna, så att vi säkerställer att det är där det hamnar. 58 (V): står bakom förslaget i detta budgetbetänkande. Vi ser att viktiga steg har tagits för att minska klyftorna och bygga ihop igen. Till skillnad från det som SD har röstat på när de i olika omgångar har stött borgerliga budgetar ser vi att vi med denna budget stärker alla medborgare. Den lilla människan stärks. Vi bygger samhället utifrån att alla ska ha det bra även om de blir sjuka och mår dåligt, oavsett om det handlar om en liten bebis eller äldre människor på ett äldreboende. Vi ska alla vara trygga med att alla blir omhändertagna, och i denna budget tar vi viktiga steg mot detta. Vi är också glada för att järnvägsunderhållet stärks. Om vi ska ställa om behöver vi stärka underhållet så att folk kan lita på järnvägen. Jag vill nämna en siffra som jag tycker att ingen ska glömma bort: 10 miljarder. Det är inte en helt robust siffra, men det är det som har sagt behövs för hela anläggningen. har drivit på för att vi ska nå över den ribban till järnvägsunderhållet, för vi kan inte ha ett underfinansierat järnvägsunderhåll. Det har legat på runt 8 miljarder eller lägre. Att tala om fördubblat underhåll och luftsiffror hit och dit funkar inte, utan vi måste utgå från verkligheten när vi jobbar. Vi måste utgå från markperspektivet. Vad händer på marken? Hur fungerar saker på riktigt? Vilka resurser behövs för att på riktigt tillgodose behoven? Luftsiffror håller inte – medborgarna ser igenom detta. Det skapar populism. Det skapar främlingsfientlighet. Det skapar ett felbyggt . Vi måste utgå från riktiga siffror, så glöm aldrig 10 miljarder till järnvägsunderhållet! Vi kommer att behöva mer, för vi behöver återhämta det som vi har försakat. Det kommer att ta ett tag att komma i kapp nu när vi har dessa pengar, för vi har inte entreprenörer och maskiner för att komma igång så fort som vi vill. Men finns pengarna där, och det är väldigt viktigt att politiken jobbar på det här sättet framöver – riktiga siffror för att nå verkliga behov. Det är viktigt att vi utvecklar politiken än mer framöver för att rädda klimatet. har beslutat om ett övergripande mål för transportpolitiken samt om två jämbördiga delmål: funktionsmålet om tillgänglighet och hänsynsmålet om säkerhet, miljö och hälsa. Det handlar om att vi både ska tillgodose hela när det gäller transporter och nå miljömålen och klimatmålen. Det är positivt att den historiska kopplingen mellan ekonomisk utveckling och utvecklingen av inrikes godstransporter har brutits, så att vi kan nå en ekonomisk utveckling utan att gå tvärtemot klimatmålen och ambitionen om resurseffektivitet. Det är enormt viktigt att vi bygger en sådan strategi för att få en ekonomi som går ihop med den resurshushållning vi har att ta hänsyn till inom planetens gränser. Godstransporterna är dock fortfarande underinternaliserade, vilket vill säga att de inte betalar för sina externa kostnader, och de betalar inte miljökostnaderna. Detta är allvarligt. Därför måste vi satsa mer på de mest resurseffektiva transportslagen, det vill säga järnväg och sjöfart. Det är bråttom – det är fruktansvärt bråttom. Vi måste vara medvetna om att vi nu är inne i ett skede då naturen inte längre buffrar. Naturen släpper i detta läge ut växthusgaser. Vi har metan i atmosfären, och enligt vad jag fick höra när jag senast talade med personer som hade haft kontakt med olika forskare vet vi inte om det kommer från tundran eller haven. Vi måste ha den viktiga insikten att vi har överskridit en tröskel – nu släpper naturen ut egna växthusgaser. har vi oerhört starka väderfenomenen runt om på planeten, som vi inte är vana att se. Dessa är ganska problematiska att ha fortsättningsvis om vi ska kunna upprätthålla en civilisation och om vi ska kunna upprätthålla infrastruktur. Därför måste vi snabbt få ned koldioxiden i atmosfären. Vi måste också binda in kol från atmosfären. Vi måste få en ökad kolinbindning i hela vår biosfär och i marken. Det finns ny teknik för detta, vilket vi i återkommer till efter vår kongress, då vi tar ställning till hur vi ska hantera detta. Vi måste dra i nödbromsen när det gäller transportsektorn. Vi måste tänka transporteffektivt. Då är det mycket kollektivtrafik och järnväg som gäller. Detta stöds även av . Vi behöver planera transportsnålt för att vi inte ska få inducerad trafik. Det vi har sett är att utsläppen ökar – eller inte minskar i samma takt – trots ökad energieffektivitet i transportsektorn. Detta beror på att man kör mer och reser mer, vilket är inducerad trafik. Ju mer bilvägar vi har, desto mer bilar på bilvägarna och desto mer utsläpp, även om vi jobbar med energieffektivisering. Här kommer kollektivtrafiken och järnvägen – och även sjöfarten – in. Vi måste vara smarta. Vi måste använda det mest energieffektiva. Vi ska inte slösa på vare sig metaller eller fossil energi eller öka transportsektorns dimensioner. I stället ska vi vara smarta och kloka för att nå klimatmålen och kunna dra i nödbromsen, vilket jag tror att vi alla vill göra, även om vi har lite olika syn på hur det ska gå till. Kapaciteten i järnvägsnätet ökade . Detta är bra, och det är en följd av utbyggnad från enkelspår till dubbelspår och av att trängseln på spåren minskade. Punktligheten är bättre för persontåg än för godståg, men problemen är fortfarande stora. Något som man ska observera är att flyget har sämre punktlighet än järnvägen. Detta talas det inte mycket om, men det är viktigt att komma ihåg. vill vi självklart förbättra punktligheten på järnvägen – det är oerhört viktigt att människor kan lita på det hållbara transportmedel som vi vill att de ska använda. Eftersom resandet ökar behöver vi också öka kapaciteten. Vi måste minska utsläppen från hela transportsektorn, och vi behöver minska utsläppen även när det gäller flygmarknaden. Flyget släpper ut oerhört mycket per kilometer jämfört med alla andra transportslag. Bara en resa till kan ta upp hela en persons koldioxidbudget . Det är inte okej – vi kan inte fortsätta på det här sättet. ser många fördelar med den flygstrategi som regeringen har tagit fram, men vårt mål är att minska flygresandet. Vi vill bygga ut järnvägen med nattågstrafik till , och vi vill bygga ut nattågstrafiken till . Vi är väldigt glada att vi nu har fått igenom nattågstrafik till . Det är jättecentralt för att man ska kunna pendla till hela , eftersom det är vanligt att man sover upp till och sedan med andra transportmedel tar sig till olika delar. Detta är oerhört centralt för att stärka möjligheterna att pendla med järnväg. Vi har tillsammans fått till detta, vilket vi är väldigt glada för. Det var också ett led i flygskattediskussionen att inte bara höja flygskatten, som är en viktig signal till befolkningen om vilket transportmedel som är hållbart, utan att också satsa på morötterna, på det som gör det enkelt att göra rätt. I det allvarliga klimatläge vi är tror jag inte längre så mycket på piskorna, inte före morötterna. I detta läge behöver vi få med oss hela befolkningen. Vi behöver få med oss åkerinäringen, de som bor på landsbygden och de som är helt beroende av sin bil. Varenda människa i hela ska känna att tar beslut som gör det lätt att göra rätt, som ger morötter när man gör rätt. Därför behöver vi bygga ut järnvägen och därför behöver vi nattågstrafik till och ned till . Det ska vara lätt och enkelt att göra rätt. En annan fråga är vägtrafiken. Tyvärr är det ganska mycket trafikolyckor med vilt . 66 000 med klövvilt rapporterades . Av denna anledning borde vi se en ökad satsning på ekodukter och överfarter för viltet för att undvika dessa olyckor.