prot · H50943 · 2017-12-05 00:00:00 — Public service granskar sådana som oss, som står i den här kammaren just , och makthavare, företag och andra delar av samhället i stort. Och det påverkar även dem som kanske inte lyssnar på just P1 . Vi behöver alltså ett bra betänkande som jag också hoppas att det kommer att finnas en bred uppslutning bakom. Ytterligare ett orosmoment, för mig som ansvarig minister men också för public service som idé, är att ju mer splittring det blir om synen på public services vikt, desto större är risken att vi urholkar public services förutsättningar. Det gäller god finansiering men också vad man ska göra. 83 (M): Jag och kulturministern kan säkert ha olika syn på fascinationen när det gäller att betala för en service och en tjänst som man inte frivilligt kan välja bort. När det gäller mig själv är det inte alls osannolikt att jag skulle välja att betala ifall det vore valfritt och om jag inte kunde ta del av det som sänds utan att betala. Men det handlar som sagt om hur vi ser på public service som helhet. Det är klart att det skulle finnas möjlighet att ha public service som en betaltjänst, som vi kan välja liksom andra tv-kanaler och mediekanaler. Om man betalar har man tillgång till sändningen annars stryps den. Men då är frågan vad som kan kallas public service. är det viktigt, när vi nu har public service, att de använder alla medier som går att komma åt. Och när det gäller innehållet och hur man väljer att presentera detta är det också viktigt att man inte konkurrerar med kommersiella medier på ett sådant sätt att man konkurrerar ut dem. Man har nämligen en helt annan finansiering än de har. De måste dra in pengarna genom att vara så attraktiva att kunderna väljer att titta på dem. I grunden är min förhoppning att public service och innehållet ska vara så bra, och givet de undersökningar som ministern hänvisar till borde de vara så pass attraktiva, att folk skulle kunna tänka sig att frivilligt betala för tjänsten, om det fanns ett sådant upplägg. När det gäller verksamheten är frågan såklart om det som fungerar i kommersiella medier, de mest kommersiella delarna, är sådant som ska sändas i medier som drivs med hjälp av en påtvingad avgift eller skatt. Det kan vi alltid diskutera. Jag tycker som sagt att det är viktigt att man ändå hänger med i teknikutvecklingen på ett bra sätt. Det gör man förvisso till viss del . Men jag tror att politiken måste staka ut vägen. Därför är det bra att vi har den parlamentariska utredningen. Jag hoppas att den kommer att vara detaljerad, konkret och visionär. Jag hoppas, liksom i de flesta frågor, oavsett om det rör public service eller vilket politiskt ämne som helst, att man tar steg mot större valfrihet. 84 Kultur- och demokratiminister (MP): går implicit och nästan explicit emot sin partilinje när han talar om finansiering av public service. Kommittén har nämligen redan lämnat sitt förslag till finansieringsmodell, som alla stod bakom. Det gladde mig mycket att det fanns en enhällighet bakom den. Ifall han går emot sin partilinje är det olyckligt, och då är det diskussioner som behöver föras inom . Jag talar och har talat mycket med moderater som tycker att det förslag som kommittén har lämnat vad gäller finansiering är gott. Det finns många moderater som förstår vikten av stark och oberoende public service, inte minst med tanke på de tider vi lever i. Det finns många starka krafter och makter som på olika sätt försöker påverka, sprida propaganda och bedriva desinformationsarbete. Kanske är public services betydelse och roll viktigare . Då vore det djupt olyckligt att inte ha en stabil finansiering och ett sändningstillstånd med tydliga ramar som skriver fram oberoendet. Om vi urholkar det kommer vi att få stå till svars för det inför kommande generationer. Jag tror att det här är diskussioner som vi måste ha brett i riksdag. Vi behöver vara många demokrater som står upp för public services förutsättningar. Men vi behöver också stå upp för medier i stort. Även om public service har en särskild roll och en särställning är det många mediebolag som står inför enorma utmaningar. Och vi behöver journalistik som granskar oss makthavare, som jag sa tidigare, och som bedriver sin viktiga roll i demokratibygget. Eventuellt har jag och olika syn när det gäller vissa delar. Jag hoppas inte det när det gäller finansieringen. Men när det gäller att public service ska nå så många som möjligt och finnas på de plattformar där människor finns för att kunna vara angelägna men också bygga och fortsätta stärka tilliten till dem är vi helt överens. 85 (M): är ett relativt stort parti, med ambitionen att bli ännu större, och det är högt i tak internt. Det kan säkert finnas nyanser. Men givet att vi har public service har vi varit tydliga med att vi tycker att finansiering via skattsedeln är bättre än en påtvingad avgift. Det har vi även partistämmobeslut på. Som det är kan man i grunden välja att betala eller inte, eftersom det finns marginella möjligheter till sanktioner. Vi skulle också bli av med en myndighet, Radiotjänst, som ska driva in avgifterna, eftersom det inte behöver göras. Det är också bra. Jag kan tycka att det är lite lustigt att man beslutar om någon form av total budget innan man egentligen har beslutat om det exakta innehållet. Det är lite bakvänt enligt mitt sätt att se på det. Jag har dock inte varit med i utredningen – jag är inte med i utredningen och ska inte vara det – och kan tycka att man skulle kunna lösa det än mer effektivt. Att vi har oberoende nyheter och information är viktigt. Inte minst i tider som kan kallas fake news-tider är det av stor vikt. Men jag vurmar möjligen något mindre för public service än en majoritet i riksdag gör. Jag tror att det är bra att vi har en diskussion om det, liksom man har i andra sammanhang. Jag tror att det är viktigt med konkurrens, diskussion och att man får motivera varför man gör saker, att man därigenom strävar efter att bli bäst, oavsett om vi har public service och om man företräder public service eller inte. Det är ändå viktigt att vi har den här debatten. 86 Kultur- och demokratiminister (MP): Ja, diskussion är helt centralt för att vi ska kunna arbeta fram god politik. Just när det gäller public service är jag mån om att diskussionen om deras förutsättningar, innehåll, ramar och oberoende förs i den särskilda ordning som en parlamentarisk kommitté nu arbetar med utifrån tydliga direktiv. Den kommer att lämna förslag . Därefter tar väl den stora diskussionen vid, också utanför riksdag. Jag känner gott hopp, inte minst efter den första delen av arbetet som rör finansieringen, om att det finns en samsyn hos majoriteten i riksdag. Vi kommer att kunna garantera ett tydligt oberoende. Finansiering är nämligen bärande när det gäller att kunna bedriva public service och ett på många sätt demokratiavgörande uppdrag. Jag ser fram emot många intressanta diskussioner och samtal framöver. Överläggningen var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2017/18:154 om förutsättningarna för dataspelsnäringen 87 Närings- och innovationsminister (S): har frågat mig hur jag avser att arbeta för att stärka förutsättningarna för den svenska dataspelsnäringen. Dataspelsnäringen är, som noterat, en av de snabbast växande näringarna i och ett bra exempel på hur kunskapsintensiva företag växer i . Det är viktigt att fortsätter att vara ett attraktivt land för nya och kunskapsintensiva företag. Det gör oss konkurrenskraftiga, innovativa och är en förutsättning för framtida välfärd. Regeringen arbetar dedikerat med att skapa goda förutsättningar för företagande i såväl för dataspelsnäringen som för övriga näringar. Tack vare stabila finanser har vi kunnat göra viktiga investeringar i infrastruktur, forskning och inte minst bostäder och utbildning. Det innebär även att vi kan bedriva en aktiv näringspolitik med fokus på insatser som ytterligare förbättrar företagens villkor, tillväxt och ökar attraktionskraft. Men vi skapar också fler utbildningsplatser och satsar mer på matematik och programmering redan i . Tillgång till kvalificerad kompetens är mycket riktigt en nyckelfråga för dataspelsnäringen. Regeringen har därför föreslagit skattelättnader för personaloptioner för att lättare kunna attrahera och behålla kompetens i innovativa och snabbväxande företag. När kompetensen inte finns inom landets gränser ska det vara enkelt att rekrytera talanger från andra länder. Därför har vi bland annat gett i uppdrag att arbeta för att korta handläggningstiderna och förbättra informationen till arbetssökande och företagare. De regler för arbetstillstånd som vi har togs fram av den förra borgerliga regeringen. Reglerna leder i vissa fall, precis som påpekar, till orimliga konsekvenser. Regeringen anser att dagens situation där arbetstagare riskerar utvisning på grund av mindre misstag från arbetsgivarens sida är oacceptabel och drabbar både arbetstagare och seriösa arbetsgivare som försöker att göra rätt. Det måste finnas en möjlighet att korrigera misstag så att arbetstagare får möjlighet att stanna och bidra med sin kompetens i svenska företag. Regeringen lämnade därför en proposition om möjligheten att underlåta återkallelse när arbetsgivaren på eget initiativ har vidtagit rättelse. Regeringen har även gått vidare och utreder en möjlighet att rätta mindre, icke uppsåtliga misstag efter det att påpekat brister i villkoren . Utredaren ska lämna sina förslag . Detta är exempel på åtgärder som stärker utvecklingen av och kompetensförsörjningen för bland annat dataspelsnäringen och för som kunskapsnation. 88 (M): Först vill jag tacka statsrådet för svaret på min interpellation. Det är bra att ministern erkänner dataspelsindustrins betydelse, men det vore också bra om han insåg att än viktigare är de jobb, inkomster och skatter som den skapar. Dataspelsindustrin har en avgörande betydelse för förmåga att vara en ledande it-nation. Den bidrar till en kritisk massa av kunskap och kompetens, företagande, kreativitet och en datamognad som är viktig för hela vårt samhälle. Dataspelsindustrin skapar världsledande programmerare och bidrar till en utveckling av kreativitet och förmåga till problemlösning som är till nytta för hela vårt samhälle. Dataspelsindustrin genererar jobb till unga oavsett var de kommer ifrån, den vitaliserar den svenska industrin och bidrar till att det svenska näringslivet kan vara ledande i den digitala utvecklingen. Därför anser jag att statsrådet borde vara lite mer ödmjuk än att bara svara att allting redan är gjort och att det som saknas är alliansregeringens fel. Till att börja med har den nuvarande regeringen inte åtgärdat bostadsproblemen. Tvärtom driver ni nu fram en minskning av byggandet. Genom era beslut har det i princip inte kommit till någon infrastruktur vare sig i eller i övriga . Ni började med att frysa stora infrastrukturinvesteringar. Sedan inställde ni fördelningen av 700 MHz-bandet som ska användas för mobila bredband och ny digital utveckling. I stället för att hade kunnat bli först blir vi bland de sista. Det är riktigt att ni har lagt fram förslag om personaloptioner, men det räcker ju inte eftersom ni likväl gör det svårare för små och växande företag att attrahera kompetenser. När det gäller rekrytering av arbetskraft har ni än så länge inte gjort annat än att skylla på den regering som satt . Oavsett när och vem som lade fram vilket förslag är det ni som regerar , och snart är det 2018. Mot den bakgrunden vill jag fråga statsrådet vad ni vill göra för en dataspelsindustri som ser mängder av hinder för sin tillväxt här i . Finns det någonting som ni vill göra förutom att säga att allting är bra? 89 Närings- och innovationsminister (S): Tack, interpellanten, för möjligheten att diskutera dataspelsbranschen i ! Det är ju en bransch som inte bara växer utan också har ett väldigt starkt internationellt renommé. Vi har inte nämnt det så mycket, men jag vill inledningsvis säga att i rad har legat i topp i omröstningen om bästa land för spelutveckling. När Steam – världens största marknadsplats för digitalt distribuerade pc-spel – gav utmärkelse till fjolårets bästa spel som hade sålts på plattformen hade inte mindre än 11 av 100 spel en svensk koppling, vilket är imponerande. När Nintendo – ett japanskt klassiskt dataspelsmärke – lanserade sin nya spelkonsol Switch visade man en trailer om uppkommande indiespel. Det som är spännande är att närmare en tredjedel av de spel som visades hade en svensk koppling. Detta är en bransch som i sig själv skapar jobb och tillväxt. Den skapar också en enormt positiv Sverigebild. Vi får ett reach ute i världen som få andra sektorer har. Precis som interpellanten säger är detta en av ryggraderna i digitaliseringen, inte bara i sin egen sektor utan dataspelsindustrin skapar också ett driv framåt för andra sektorer när det gäller digitalisering. Det är roligt att är världsledande. Jag tycker att vi ska ta vara på det. När jag träffar branschen och sektorn tar man upp två hinder för utvecklingen. Det första och viktigaste hindret är kompetensförsörjningsfrågan. Det är problem med att få tag på människor. Det är därför vi bygger ut utbildningsystemet, både universitets- och högskolesystemet, med ganska många tusen nya platser för att rusta långsiktigt. Sedan genomför vi den största utbyggnaden av YH-systemet sedan YH kom till, alltså yrkeshögskolesystemet, med 12 800 nya platser . Det är utbildningar som bara kommer till stånd som branscher eller sektorer påpekar att det här finns brister. Det behövs utbildning där det är lite snabbare leverans än kanske en 3–5-årig utbildning på universitet och högskolor. Utbildningssatsningarna är viktiga, men därtill ska man lägga också optionsprogrammen. får nu ett optionsprogram som gör att små nystartade företag får möjlighet att knyta kompetens till sig för att man ska kunna växa som företag. Vid sidan av kompetensfrågan är frågan om kapital viktig. Den här regeringen har tagit två initiativ för att skala om och stöpa om det statliga riskkapitalet i för att investera fond-i-fond för att långsiktigt bygga upp det internationella riskkapitalet i . Dessutom har vi gjort mycket genom och utlåningen från de statliga aktörerna för att bolag ska kunna få tag i finansiering. har jag svarat ganska mycket på frågan vad vi gör och vad vi tänker. tog upp bostadsfrågan som nummer ett i utan att hon berörde någonting av det egna ansvaret som har för den enorma ombildning av hyresrätter till bostadsrätter som genomfördes i . Det var 21 000 bostäder som ombildades från hyreslägenheter till bostadsrätter. Någonstans mellan av det bostadsbyggande som låg på en ganska låg nivå och som ni lyckades presentera vid makten i var bostadsrätter. Fråga dessa sektorer om de tycker att det vore bra med fler hyresrätter, som är en flexibel boendeform som gör att människor från andra länder kan komma och pröva på att bo här utan att behöva köpa sin första bostad på en överhettad bostadsmarknad! Lägg därtill: Det stora bostadsbyggandet som vi har åstadkommit i ligger just nu långt över 70 000 bostäder . 90 (M): Jag håller helt med om att det är viktigt att den här branschen är framgångsrik. Det är därför jag är mån om att dessa arbetstillfällen ska stanna i . Det var därför jag ställde mina frågor. Jag har själv varit ute på många besök på expansiva företag i . De pekar på just de svårigheter som jag har nämnt. Bland annat handlar det om skattefrågor. Det finns en del utländsk kompetens som inte vill komma till för att man får betala för mycket i skatt. Det är också problem att rekrytera från andra länder i startskedet. Det är krångligt att få hit personer från andra länder. När det gäller kapital är det svårt i inledningsskedet. När de väl har kommit igång ramlar kapital på dem från riskkapitalister. De nämner också bostadsmarknaden. Jag tycker att den bästa bostadsresan man kan göra är att äga sitt boende, men ni har gjort det svårare med amorteringskraven. Det är svårt för unga personer att köpa, för det är så hårda krav för att få låna pengar. Visst vore det bra med fler hyresrätter, men då måste hyresmarknaden vara fri. Det vore bättre, för då skulle det vara lättare att hyra ut och hyra bostäder. Många av dem lägger ut enklare jobb såsom färgläggning och animering av filmer. Det är för dyrt att ha i . I stället köper de upp studior runt om i , för där är arbetskraften billigare. Det försvinner alltså redan en del jobb härifrån. Det finns andra länder som är väldigt på och skriker efter att de ska komma: Kom hit, så får ni skattelättnader! De gör mycket för att attrahera de här företagen. Jag är ändå lite bekymrad över att de kanske inte stannar. Vad gäller personaloptionerna har föreslagit ett mer generöst system, där det inte är någon begränsning för hur gammal verksamheten får vara, där bruttotillgångar får vara högre och där medelantalet anställda få vara högre. Jag tror att det skulle fungera bättre. Jag tycker att ministern ska lyssna på dessa företag och höra vilka problemen är, för det finns problem som jag har pekat på. 91 Närings- och innovationsminister (S): Vad säger branschen själv: Vi har aldrig haft fler nyetablerade företag än . Det beror till stor del på de framgångsrika inkubatorerna, vars koncept knoppar av sig till fler platser i landet, men även på ett växande antal branschveteraner som startar eget hos några av mest renommerade spelutvecklare. Hur många talar vi om? tillkom över 70 nya bolag. Det är en ökning . Jämför man med resten av arbetsmarknaden ser man att det är en hög siffra. Jag delar bilden att man måste jobba med både kompetens och kapital, som är två av de stora begränsningarna, men också med bostadsfrågan. Här har i inte något bra track record. Ni byggde mindre än vad vi gör, och ni sålde ut de hyresrätter som fanns. Det gör det ännu svårare för människor som inte vet om de tänker etablera sig i eller inte. Att komma hit och hyra en lägenhet och sedan bestämma sig för att köpa en lägenhet är så det borde gå till, för det skapar en flexibilitet på bostadsmarknaden. Så till riskkapitalet. Var finns de nya bolagen, och var jobbar det flest människor med spelutveckling i ? Här finns av alla spelutvecklare. I finns , i och sedan kommer och . I denna uppräkning saknas något. Norrlandslänen väger inte särskilt tungt på detta område. Vad görs där för att stödja detta? Man har startat för att samla hela spelbranschen i Norrlandslänen och utveckla kluster. Det startades i och har utvecklats positivt . , , och är kommuner som är partner . har också fått en unik tvåårsutbildning i indiespelutveckling, vilket håller ihop detta initiativ. Här finns en enorm potential. Den stora finansiären är Norrlandsfonden. Det är en jättespännande aktör för riskkapital också från statens sida för att få till stånd investeringar i hela . Man har investerat i fem olika spelutvecklingsföretag i , , och . I höstens budget föreslår vi att Norrlandsfonden ska få mer, för vi ser att det är viktigt att stödja tillväxt och jobbskapande i hela landet. budget är lite svårare att läsa. Ni verkar stryka alla nya satsningar för året på detta utgiftsområde. Så tolkar jag det, för det är ungefär lika mycket pengar som hela vår nysatsning. Här ingår Norrlandsfonden. Vill ni stryka Norrlandsfondens möjlighet att stödja den framväxande spelindustrin i Norrlandslänen, som visar på stor potential och är ett sätt för att ta vara på kompetens i hela landet när vi nu vill utveckla en industri som ska stå på flera ben för att kunna möta framtiden? 92 (M): Jag besökte en spelutbildning i . Det som saknades där, och det skulle man behöva diskutera med utbildningsministern också, är utbildning i entreprenörskap. När de är klara blir många förvånade över att de ska betala moms och sådant, så sådan utbildning behövs för att de ska komma ett steg längre. stannar de i inkubatorn . Vad gäller kapitalförsörjningen träffade jag några som sa: När vi startade vårt företag kämpade vi, lånade pengar och tog inte ut lön. har vi blivit riskkapitalister och försörjer andra. Det är jättebra, men då måste vi se till att höja gränsen för statlig inkomstskatt och ta bort värnskatten så att vi kan behålla dessa pengar här. Har man startat ett företag måste man känna att man får tillbaka, för man kanske har gått länge utan lön. Det måste löna sig både för egen del och för att kunna bidra till andra. Det finns ett värde i det. Att det finns en del problem och utmaningar erkänner både jag och ministern. Jag skulle önska att ministern diskuterade med dataspelsindustrin om lösningar för att kunna värna konkurrenskraften och höja attraktionskraften så att företagen stannar i . Jag ser redan att delar av företag börjar försvinna ut ur till olika studior runt om. Det kan vara bra med fler arbeten i , men det försvinner också till andra delar av världen. Jag är lite rädd för att förutsättningarna kanske ändå inte är så bra för dessa företag. 93 Närings- och innovationsminister (S): Jag tackar för debatten. Jag diskuterar gärna med dataspelsnäringen hur vi kan utveckla den mer. Det handlar både om kompetens och om kapital, inklusive Norrlandsfonden för att använda hela potential. Jag hoppas verkligen att det är något fel i budget vad gäller att strypa de till just riskkapital i de tidiga faserna när det privata kapitalet ofta inte finns. Det är ju exakt det som efterfrågas i denna sektor. Det handlar också om att titta på bostadsfrågan, som är en trång sektion. Denna regering har fått upp bostadsbyggandet på helt historiska nivåer, och vi prioriterar också byggandet av hyreslägenheter. Vi kan ta ett ännu längre perspektiv. Det är inte bara det tekniska kunnandet som driver dataspelsbranschen. Det är också en väldigt kreativ bransch. Här finns faktiskt en koppling till förra debatten om kultur. Det handlar om att få fler konstnärer, manusförfattare, formgivare, musiker och designer att jobba i denna sektor. Här gör regeringen offensiva satsningar för att utveckla kultur så att fler prövar på kultur och så att man kan utöva kultur i många olika former. Ska vi diskutera dataspelsektorns utveckling är detta en fråga för att se över. Ni gör en rejäl slakt på kulturområdet, och det tror jag är kortsiktigt om vill ha en dataspelsbransch som växer. Överläggningen var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2017/18:159 om fler enkla jobb 94 Närings- och innovationsminister (S): har frågat och regeringen vilka åtgärder som avses att vidtas för att skapa förutsättningar för fler enkla jobb på svensk arbetsmarknad. Interpellationen har överlämnats till mig. En av de största utmaningarna just nu handlar om att fortsätta investera i tillväxt och pressa ned arbetslösheten. Sedan regeringen tillträdde har det skapats många nya arbetstillfällen, och ytterligare 200 000 personer har ett jobb att gå till. är arbetslösheten hög bland personer som står längre från arbetsmarknaden. För att möta denna utmaning behövs kraftfulla åtgärder. Arbetssökande behöver ha rätt kompetens för att de vakanser som uppstår när det skapas nya arbetstillfällen ska kunna tillsättas. Regeringen gör därför stora satsningar på utbildningsområdet, och i budgetpropositionen föreslås ytterligare medel till , som, när det är fullt utbyggt , kommer att omfatta ca 93 000 utbildningsplatser inom bland annat yrkesvux, folkhögskola och yrkeshögskola. Regeringen inför utbildningsplikt för nyanlända som tar del av etableringsinsatser vid Arbetsförmedlingen i syfte att fler ska ta del av utbildning inom bland annat komvux och folkhögskola. Anställningsstöden förenklas och förstärks för att skapa förutsättningar för att fler personer med svag förankring på arbetsmarknaden ska kunna få en subventionerad anställning. Införandet av introduktionsjobben kommer att bidra till ambitionen att skapa bättre förutsättningar för enklare vägar till jobb. Arbetsmarknadens parter är centrala aktörer för att grupper som står långt ifrån arbetsmarknaden ska komma i arbete.