prot · H409103 · 2017-05-02 00:00:00 — Finansministern har gjort ett antal saker som jag tycker är mycket bra för att stärka integrationen i . Det var rätt att ta bort vårdnadsbidraget; det är mycket bättre att arbeta än att vara hemma och leva på bidrag. Jag tycker att de satsningar som har aviserats på skolor i utanförskapsområden är lovande om än lite otydliga än så . Det har varit bra att finansministern och regeringen har behållit jobbskatteavdragen, som troligtvis är den mest sysselsättningsskapande reform som har genomförts i . Det finns många bra saker med det som gör. vill gå vidare med fler satsningar på obligatorisk förskola, förlängd skoltid och förstelärare. Det finns många saker som ytterligare skulle kunna bidra till att bryta utanförskapet. Det kan handla om att förstärka jobbskatteavdraget eller om att ta ned marginalskatter. Att detta skulle vara mycket bra har bland andra LO, med flera vidimerat gång på gång, så lite mer av detta vore givetvis bra. En annan fläck i allt det ljusa är jämviktsarbetslösheten, som förväntas bita sig fast eller till och med öka något enligt prognoser, från . Jämviktsarbetslösheten handlar om den arbetslöshet som politiken, inte konjunkturen, styr över. Om man tar bort konjunkturen får man en jämviktsarbetslöshet, och den stiger marginellt med regeringens politik enligt . har tagit fram mål för sysselsättningen: en halv miljon fler jobb och halvering av jobbgapet. Min fråga till finansministern är: Hur ser finansministern på dessa mål, och tror hon att de kan vara värdefulla för ? 89 Finansminister (S): Jag tror att det kan vara bra att sätta upp mål för arbetsmarknaden. Det är precis det som regeringen har gjort. Där kan jag tänka att det viktigaste inte är exakt hur man formulerar målen utan att man har ett tydligt mål för arbetsmarknaden och låter det vara en styråra för politiken. Det är precis så regeringen har arbetat när vi har satt upp målet att vi ska ha EU:s lägsta arbetslöshet. Min bedömning är att detta har varit ett värdefullt instrument för att styra politiken och ha ett tydligt jobbfokus på de åtgärder som regeringen har genomfört. Det är bland annat därför vi har genomfört ett nytt stort kunskapslyft med upp till 70 000 fler jobb och utbildningsplatser. växer 50 000 fram. Detta beror bland annat på att vi ser att den stora klyftan på arbetsmarknaden i går mellan människor som har en utbildning och människor som inte har det. Om man inte har en gymnasieutbildning är arbetslösheten hög, oavsett var i världen man är född. Därför är det viktigt att genomföra , inte begränsa det, inte minst därför att många nyanlända kommer till i en ålder då det kan vara lämpligt att fylla på med utbildning. Jag delar uppfattning att det var viktigt att ta bort vårdnadsbidraget. med Alliansens politik såg vi att alldeles för många inte blev hjälpta av jobbskatteavdragen. Dessa hjälpte inte människor som stod långt ifrån arbetsmarknaden att komma in där, utan vi såg att alltför många människor stod alldeles långt ifrån arbetsmarknaden. Vårdnadsbidraget gjorde de facto att kvinnor hamnade längre ifrån arbetsmarknaden, och därför har regeringen avskaffat vårdnadsbidraget. Vi genomför nu också en förändring av föräldraförsäkringen på ett sådant sätt att nyanlända kvinnor snabbare ska komma ut på arbetsmarknaden. Jag uppskattar engagemang i frågan, men när fem jobbskatteavdrag – 140 miljarder i skattesänkningar – inte har löst dessa problem undrar man naturligtvis varför ett sjätte skulle lösa dem. Det är ju i princip utformat som de tidigare jobbskatteavdragen. och vill skära ned 3,6 miljarder just på insatser för att dessa människor ska komma i arbete via arbetsmarknadspolitiken. På vilket sätt kommer dessa nedskärningar att skapa fler arbeten för dessa personer? Vi har avskaffat möjligheten till dubbla ersättningar och bidrag som nyanländ, det vill säga att få både etableringsersättning och bidrag via ett nystartsjobb. Detta har vi tagit bort, men det vill återinföra. Jag har förstått att vill att bidragen ska minska, men då undrar jag varför de vill att nyanlända ska ha dubbla bidrag på ett sätt som människor som har bott länge i inte har möjlighet till eftersom bidraget avräknas mot a-kassan. Det sker dock inte mot etableringsersättningen. 90 (M): Till skillnad från de olika Amsprojekt som regeringen har rullat ut har nystartsjobben en mycket god effekt. De är inte bara tiofaldigt bättre än regeringens förslag utan hundrafaldigt bättre om man kollar på utfall. Därför värnar vi om nystartsjobben, och det vet mycket väl. Jag ska inte spekulera i romansrykten, men jag skulle vilja säga att finansministern har en hemlig romans med jobbskatteavdragen. Det är alltid mycket kritik mot jobbskatteavdragen, men regeringen låter de fem förhatliga avdragen vara kvar i budget efter budget. Man undrar varför de låter något vara kvar som de tycker så illa om, men det är givetvis för att de inte tycker illa om dem. Finansministern vet nämligen att jobbskatteavdragen skapar 120 000–130 000 fler arbetstillfällen i den svenska ekonomin. Det handlar om de personer som står längst ifrån arbetsmarknaden. Finansministern nämnde själv nystartsjobben. Det är en typ av åtgärd som Alliansen uppskattar. Det behövs fler åtgärder av den typen, åtgärder som skapar många jobb. Vi hörde finansministern prata om att regeringen skapar platser i olika system. Ena dagen ska det vara 1 000 nya jobb, och nästa ska det vara 5 000 eller 10 000 nya jobb. Men det stannar alltid vid platser i teorin, för när man kollar på hur det ser ut i verkligheten i programmen handlar det inte om 1 000 eller 10 000 människor. handlar det om 10 eller ibland 100 människor som får riktig sysselsättning i den typen av åtgärder. Det räcker inte med att blåsa upp antalet platser när det inte finns människor som gör något i systemen. Finansministern lutar sig nöjt mot den starka konjunkturvind som blåser, inte bara över utan över stora delar av världen, inte minst i våra trakter. Därmed tar man åt sig äran för att sysselsättningen växer, men detta beror inte på den politik som genomförs utan på att ekonomin i omvärlden och därmed går bättre för tillfället. Det finns en stor oro hos de människor som står långt ifrån arbetsmarknaden nu när det är högkonjunktur. Vad ska hända med dem när det blir lågkonjunktur och har gasen i botten trots att det är nedförsbacke? Därtill trycker finansministern, så som hon har gjort , gaspedalen i botten i brant nedförsbacke men tycker ändå inte att bilen går tillräckligt snabbt. Jag ska berätta en hemlighet för finansministern som vartenda litet barn känner till, och det är att för varje nedförsbacke finns det exakt en uppförsbacke. När den här nedförsbacken eller högkonjunkturen är över kommer det en uppförsbacke, och vi sitter nu i en bil som redan har gaspedalen i botten och som inte kommer att ha bränsle kvar när uppförsbacken kommer. I brinnande högkonjunktur, där vi är , befinner sig nästan 1 miljon människor i utanförskap. Vi står inför ett åtagande om att dessa människor ska komma in på arbetsmarknaden i ett läge där konjunkturen av allt att döma kommer att vara i ett svagare läge men där finansministern har nöjt sig med att vi har en stigande jämviktsarbetslöshet. Varför har finansministern inte vidtagit en enda åtgärd som sänker jämviktsarbetslösheten i ? 91 Finansminister (S): Det finns en som satt på och gasade i nedförsbacke. Det var på tid på Finansdepartement som man gasade. Under tid på försämrade man statsfinanserna . Att man gjorde det under själva finanskrisen var inget konstigt; det var helt rätt politik. Men att man fortsatte försämra statsfinanserna när konjunkturen vände uppåt 2013 och 2014 på ett sådant sätt att vi hamnade oerhört långt från den bana för överskottsmålet som vi har att följa var mycket olämpligt. Det var också därför som jag lade om politiken när jag tog över efter i och såg till att strama upp i statsfinanserna. Det har gjort att vi nu har ordning och reda. Vi hade nästan 1 procents överskott i de offentliga finanserna , och bedömningen är att vi kommer att ha överskott också och . Under den förra mandatperioden, med en moderat ledning, hade vi ökande underskott . har vi haft överskott under alla år under min ledning. Det handlar inte bara om konjunkturen, utan även det strukturella sparandet har stärkts betydligt sedan tid på . Det beror på att vi tar ansvar för offentliga finanser, precis som socialdemokratiskt ledda regeringar alltid har gjort, medan lämnar efter sig stora underskott precis som moderatledda regeringar alltid har gjort. Det är så svensk modern historia ser ut. säger att man värnar om nystartsjobben. Det gör vi också. Därför har vi behållit nystartsjobben, och de är en viktig del av arbetsmarknadspolitiken. Min fråga till är: Varför ska man ha möjlighet att ha etableringsersättning och få subventionerad anställning , så att man kan få ut dubbla ersättningar och få ut dubbla bidrag när man är nyanländ men inte när man är en vanlig arbetslös person? Då räknas det nämligen av om man får ett bidrag via en subventionerad anställning. Detta är någonting som vi tog bort, eftersom vi inte tycker att man ska kunna ha dubbla bidrag, vare sig om man är en svensk arbetslös eller om man är en nyanländ arbetslös. Men vill att man ska kunna få dubbla bidrag. Det har jag svårt att förstå. Det är helt korrekt att vi inte har avskaffat jobbskatteavdragen. Vi gick till val på att vi inte skulle avskaffa dem. Det beror inte på att vi tror att de har sådana fantastiska effekter och kommer att lösa utanförskapet på det sätt som tror utan för att vi inte ser någon anledning att höja skatten för vanliga löntagare. Detta hade vi som ett tydligt vallöfte, och det kommer vi naturligtvis att leva upp till. Däremot tror jag inte att ett sjätte jobbskatteavdrag kommer att lösa de problem som pekar på. Det tror jag däremot att regeringens aktiva jobb- och arbetsmarknadspolitik kommer att göra. Vi har vidtagit en rad åtgärder för att stärka möjligheterna att komma in på arbetsmarknaden för människor som står längre ifrån den. Där är inte minst det stora som regeringen har genomfört en mycket viktig pusselbit. 92 (M): Finansministern ger sig här in på ett resonemang där hon ungefär säger att det finns arbetslösa svenskar som inte får samma förmåner som arbetslösa invandrare får. Det är en typ av retorik som jag inte tänker förhålla mig till eller bemöta. Den har prövats i ett antal länder med förfärliga resultat. Jag tycker att finansministern borde ställa sig över denna typ av retorik. Riktigt så långt har väl ändå inte sjunkit än? Det handlar i stället om att se vad som praktiskt ger resultat, vad ekonomisk forskning säger och vad erfarenheten ger. Nystartsjobb är effektiva. Låt oss då ha sådana. Etableringsersättning har varit ett sätt att försöka bryta det utanförskap som tyvärr – oftare i än i många andra länder – växer fram för människor som kommer hit, bland annat därför att trösklarna in till den svenska arbetsmarknaden är så höga. Finansministern vill inte svara på varför hon inte har föreslagit en enda reform som enligt samlade bedömare sänker jämviktsarbetslösheten i . Möjligtvis kan den på marginalen gå ned därför att man bedömer att man lyckas minska arbetskraftsdeltagandet något. Men inte en enda åtgärd som sänker jämviktsarbetslösheten föreslås. Det betyder att människor i en utsatt situation kommer att få det än värre när lågkonjunkturen slår till. Det är inte en jobbskapande politik. Men det är klart att om man kan säga att en feministisk utrikespolitik är i linje med att rösta fram att ta ansvar för jämställdhet, då är det kanske också en jobbskapande politik att inte vilja sänka jämviktsarbetslösheten. 93 Finansminister (S): Problemet är att faktiskt i sin budgetmotion föreslår att nyanlända ska kunna ha dubbla bidrag på ett sätt som människor som uppbär arbetslöshetsersättning inte har. Jag tycker att det är svårt att förstå, och jag har inte fått en enda förklaring från till varför han tycker att människor med etableringsersättning ska kunna få dubbla bidrag när människor med arbetslöshetsersättning inte ska kunna få det. Det var det som gällde när vi klev in i regeringsställning. Vi har tagit bort denna möjlighet till dubbla bidrag. Vi tycker att det ska vara samma villkor som gäller för andra. Men föreslår i sin budgetmotion att man ska kunna ha dubbla bidrag när man är nyanländ. Jag tycker att det är konstigt, och jag har försökt få en förklaring från . Men han vill inte ta debatten utan säger att den debatten är på en låg nivå. Jag försöker bara förstå detta. För mig är det obegripligt. har haft ett stort utspel om att de inte tycker att man ska ha mer bidrag. föreslår de dubbla bidrag för just nyanlända. Det är svårt att förstå. Regeringen bedriver en mycket aktiv politik för att fler människor ska komma i arbete. De viktiga arbetsuppgifter som vi gör vad gäller till exempel att fler människor ska kunna få en gymnasieutbildning påverkar självklart också jämviktsarbetslösheten. Sedan är det också så att en grupp människor som ska ut på arbetsmarknaden står längre från den, vilket påverkar jämviktsarbetslösheten . Det beror på att sammansättningen i befolkningen ser annorlunda ut än den har gjort tidigare. Jag har haft många interpellationsdebatter med . Varje gång brukar det låta som att regeringens politik kommer att få katastrofala effekter för , svensk ekonomi, sysselsättning och arbetslöshet. ser vi dock resultaten som ser tämligen goda ut. Vi har hög tillväxt, vi har 200 000 fler sysselsatta, arbetslösheten sjunker och ungdomsarbetslösheten är den lägsta , vilket man inte hade trott när jag och stod och debatterade ungdomsarbetsgivaravgifterna. Överläggningen var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2016/17:450 om regionala undantag från nationell flygskatt 94 Finansminister (S): har frågat mig om jag kommer att verka för att får ett undantag från flygskatten eller kompenseras på annat sätt. från innebär att de globala utsläppen måste minska drastiskt. Flyget behövs och är viktigt för jobb, tillväxt och en god tillgänglighet i hela landet. Men dagens låga beskattning ligger inte i linje med flygets klimatpåverkan, och de system som finns i EU och globalt för att minska utsläppen räcker inte till. Regeringens ambition är att en skatt på flygresor ska införas. Regeringen tillsatte därför en utredning för att se över hur en skatt på flygresor kan utformas, så att flygets klimatpåverkan kan minska i linje med miljömål. Utredningens förslag har remitterats och analyserats. Många värdefulla remissynpunkter har kommit in. Dessa bereds i , och jag vill inte föregripa det arbetet. Regeringen kommer att återkomma om den närmare utformningen av förslaget. 95 (M): är ett avlångt land, och därför krävs det transporter både inom regioner och mer långväga. Då behövs tåget, flyget och bilen. En blandning krävs om man ska kunna planera och genomföra sina resor på bästa möjliga sätt. De rödgröna partierna har valt att fokusera mycket på flyget och bilen genom nya skatter, genom höjda skatter och genom förhalande av vissa infrastruktursatsningar. En av dessa skatter är den aviserade flygskatten. Man föreslår att skatten ska vara för flygresor inom och 280–för flygresor utanför . Detta motsätter sig såväl åtta av tio remissinstanser som vi från . Experterna pekar på att en nationell flygskatt är hämmande för både tillväxt och tillgänglighet. Dessutom är flyget inkluderat i den europeiska handeln med utsläppsrätter, ett område där och Alliansen har drivit en mer ambitiös linje än de rödgröna partierna har gjort. En nationell flygskatt skulle i någon mening bli ett dubbelt styrmedel. Om vi går samma väg som andra länder som testar en nationell flygskatt har flygplats verkligen hittat sin nisch och någonting att hurra för, eftersom det internationella flyget från lär flytta dit. Detta är en del socialdemokrater medvetna om; även om det handlar om flygplan är det ju inte rocket science. Från till rasar man över att detta är en eftergift till för att få ihop regeringen, och det kan jag instämma i till stor del. I nästa andetag nämner man dock att man jobbar aktivt för att regeringen ska införa ett undantag för den egna regionen. På , som jag kommer ifrån, försäkrar socialdemokrater väljarna om att man jobbar för ett regionalt undantag från skatten och att som besöksmål inte ska drabbas när skatten införs. Men frågan är ju om det över huvud taget har inkommit några sådana önskemål till eller – och kanske ännu mer om sådana önskemål eller idéer över huvud taget är möjliga att genomföra om de skulle komma. Eller strider de mot Europeiska unionens statsstödsregler? Därför har jag ställt denna interpellation – för att fråga finansminister om det finns något förslag eller arbete inom departementet som inkluderar ett undantag från den nationella flygskatten för någon av regioner, eller någon annan ekonomisk kompensation. Det gäller då kanske mer specifikt , som man ju får säga är unikt eftersom vi är en region man inte kan nå med tåg. 96 Finansminister (S): Eftersom frågan bereds i kommer interpellationsdebatten att bli lite knapphändig. Jag ska börja med att kommentera några saker. När det gäller handeln med utsläppsrätter är det helt korrekt att flyget är en del av handeln med utsläppsrätter, och det har utredningen tagit hänsyn till när den har bestämt nivån på flygskatten. Det är viktigt att ha med sig. Det är också så att ganska många länder i har en flygskatt, och bakgrunden till att många länder har valt att ha det är naturligtvis det faktum att flyget är ett av de transportslag som är allra farligast för miljön men i förhållande till många andra transportslag lågt beskattat vad gäller klimatutsläpp. Det är svårt att motivera när vi nu har ett stort klimatavtal från . Vi behöver naturligtvis leva upp till det på ett eller annat sätt, och det är mot den bakgrunden man för en diskussion om flygskatten. Vad gäller regionala undantag är det utredningens bedömning att man med den nivå på skatten som föreslås inte bör ha någon form av regionala undantag. Utredningen bedömer att skatten kommer att ha väldigt begränsade regionalpolitiska effekter. Det kanske man kan förstå – på är kostnaden för att parkera större än flygskatten, om jag minns rätt. Att ta bussen till eller från flygplatsen kostar mindre än flygskatten. Jag kan därför förstå att utredningen utifrån den aspekten bedömer att det inte kommer att ha några avsevärda effekter för den regionala utvecklingen. Om man ska göra någon form av regionala undantag är det med största sannolikhet någonting som i så fall skulle behöva godkännas av . Det beror naturligtvis på hur det skulle utformas, men med största sannolikhet skulle det krävas ett statsstödsgodkännande av EU. 97 (M): Jag tackar finansministern för svaret. Finansministern nämner två saker jag tycker att det är värt att bemöta när det gäller flygskatten. För det första är en global överenskommelse om något, och det är väl rimligt när miljöfrågan är just så global. Man behöver helt enkelt komma överens länder emellan och inte ha egna styrsystem utan ett gemensamt mål och gemensamma verktyg. Detta har även miljöminister tagit fasta på. Hon sa så sent som att hon gärna ser lösningar inom för att möta flygets utmaningar med utsläppen, och är det på väg. Jag tycker att det är mycket välkommet att man sluter sådana internationella överenskommelser för flyget. För det andra kan jag när det gäller jämförelser med parkering bara säga att det lokala rödgröna styret ju höjer parkeringsavgifterna på , så vi får väl se hur länge de ligger över vad flygskatten kommer att kosta. Jag ska ta några konkreta exempel på vad som faktiskt händer med som besöksmål och plats att resa till med en flygskatt. Först och främst innebär flygskatten att en fullt fungerande flyglinje kan tvingas lägga ned på på . Ett av de bolag som trafikerar linjen mellan och har ju redan nu aviserat att flera avgångar kan försvinna och i förlängningen att hela trafiken till är hotad, till förmån för trafiken till . Det skulle kraftigt försämra tillgängligheten till eftersom vi alltså inte har alternativet att ta tåget. Ett annat konkret exempel är att som besöksmål och konferensmöjlighet drabbas. Det kan såklart kännas igen från annan socialdemokratisk retorik att flygskatten bara är några extra kronor och inte så mycket att gnälla över, men då ska man komma ihåg att det är ganska dyrt att resa till . Säg att ett företag ska ha konferens och vill skicka 25 personer – för dem handlar det om extra med den nya flygskatten. Försvinner tre eller fyra sådana resor försvinner också hotellnätter och restaurangintäkter. Det blir ringar på vattnet. Dessutom, som ett sista inspel, ska vi vara ärliga med att roll som nationellt besöksmål inte är en naturlag på något sätt. Den så kallade Stockholmsveckan har tappat besökare och renommé , helt enkelt för att det är billigare att åka till än till . Almedalsveckan, som är en annan populär vecka, är hotad eftersom lokala socialdemokrater har höjt markhyrorna kraftigt. Många gotlänningar vittnar om att lokalbokningar och hotellreservationer inte ligger på samma nivå nu som tidigare, och dessutom väljer ju statsministern att tillbringa veckan på annan ort. Sammantaget bedriver alltså regeringen en politik som riskerar utveckling och konkurrenskraft. Därför vill jag ha svar lite mer svart på vitt: Har man helt uteslutit möjligheten att införa några regionala undantag? Jag tycker självklart att det vore bättre om man slängde hela förslaget i papperskorgen, men jag antar att det vore dödsstöten för ett redan krisande . Jag vill även ställa frågan om det finns några andra möjligheter till ekonomisk kompensation för . Det kan nämligen vara så att man inför flygskatten men hittar andra avgifter som man undantar ifrån. Det finns en rad olika exempel på det, och där tror jag att finansministern är mer kunnig än jag när det gäller hur man kan göra det rent bokföringstekniskt. 98 Finansminister (S): som turistmål är otroligt viktigt för . Det är också ett fantastiskt turistmål för resten av , och det är många runt om i landet som längtar efter möjligheten att få åka till och ta del av den vackra natur och det underbara lugn som finns där. har verkligen lyckats profilera sig som semesterort, men också via de fantastiska event som finns – det är inte bara och Stockholmsveckan, utan också medeltidsveckan är någonting som genererar mycket turistintäkter för . är ett viktigt turistmål för gotlänningar och andra i , men det är också viktigt att det finns goda möjligheter att leva och verka på under de andra delarna av året, när turisterna kanske inte är lika många. Det är naturligtvis viktigt att det finns goda möjligheter att utbilda sig och arbeta på , och det högskolesamarbete med som finns på är oerhört viktigt. Man ökar också möjligheterna att bedriva verksamhet på hela ; till exempel kommer möjligheterna att bygga ut bredband och de stora satsningar regeringen gör på detta naturligtvis att vara viktigt för jobbmöjligheterna på hela . Vad gäller regionala undantag och hur regeringen arbetar är det naturligtvis ett internt arbete som bedrivs i . Vi sitter just nu och går igenom de remissvar vi har fått in, och vi har fått in många värdefulla synpunkter. Att göra regionala undantag kräver i så fall ytterligare arbete, och det riskerar att ta tid om man ska skicka någonting sådant till kommissionen. Regeringen arbetar dock med frågan nu och kommer att återkomma med ett ställningstagande när vi är färdiga med de analyser vi gör med anledning av remissvaren. 99 (M): Finansministern nämner Campus som en viktig aktör, och det kan inte nog understrykas hur mycket det gör för framtidstron på att en av yngsta högskolor blir del av ett av äldsta lärosäten. Det är riktigt välkommet. Om regeringen vill göra någonting för att se till att det finns jobb på året om kan den börja med att släppa förslagen om att göra File hajdar till Natura 2000-område.