prot · H409118 · 2017-06-01 00:00:00 — Vi har den på ministernivå, och vi ser till att tjänstemän samarbetar. Vi kommer att fortsätta att insistera på att detta är bra för både och oss, men vi ska framför allt värna sammanhållningen i EU. Stöd till strandstädning på 79 (MP): Jag vill ställa min fråga till miljöminister . fick vi ett för mig glädjande besked när och språkrören och presenterade ett nytt plast- och havspaket. är det en stor global konferens i . Vi pratar om att vi från svensk sida ska ta ledarskapet för havet, vilket gläder mig mycket, men vi måste också göra det på hemmaplan. I det paket som presenterades finns nya strandstädningspengar till . Som riksdagsledamot från berörde detta mig mycket. Jag har fått många frågor om det här, men tyvärr har jag inte kunnat svara så mycket. Jag undrar om miljöministern kan redogöra för om det blir någon skillnad för kustkommunerna. Kommer vi att få bort skräpet från stränderna med dessa pengar? 80 Miljöminister (MP): Både jag och flera av mina statsrådskollegor har besökt och dem som arbetar med att städa stränderna. är oerhört tungt belastad. Strömmarna gör att det är den mest belastade kusten i vad gäller plastskräp. Stora mängder plast landar på stränderna. Det är besvärligt för fiskarna, besöksnäringen, alla som bor där och, inte minst, det livet. De bad om hjälp och sa: Vi klarar inte detta själva. Vi i regeringen har bestämt oss för att lyssna på dessa kommuner, som har samverkan, och därför kommer vi i höstbudgeten att ge ett förstärkt stöd till deras arbete. 81 (MP): Det är glädjande att det kommer att bli ändringar på , men vi måste också få bort källan. kommer ungefär plast till , och av detta kommer från en annan källa än . Detta är av det som slängs i havet. Hur agerar och du som miljöminister när du träffar andra miljöministrar för att de ska ta sitt ansvar så att vi får bort deponier och så att det blir mindre skräp? Detta är ohållbart. 82 Miljöminister (MP): På konferensen om världens hav och vatten, som och har tagit initiativ till och som startar , kommer plast och marin nedskräpning att vara en stor fråga. Flera internationella organisationer och länder har sagt att det är en prioriterad fråga. Detta är en viktig del av vårt internationella arbete. Vi kommer att stärka detta arbete, både inom biståndsdelen och inom det bilaterala samarbetet, så att vi blir en kraft som tar tag i problemet. Nästa frågeställare är från och därefter från Socialdemokraterna. kommer att vara den sista som får möjlighet att ställa en kompletterande fråga. Övriga frågeställare får bara ställa en fråga. Detta gör vi för att fler ska få möjlighet att ställa en fråga, men tyvärr räcker nog inte tiden till alla som har anmält sig . och risken för kompetensförlust 84 (M): Min fråga riktar sig till finansminister och gäller flytt av statlig verksamhet i allmänhet och Nationellt centrum för kvinnofrid specifikt. Regeringen har uppdragit åt att förbereda överföring av viktiga verksamheter till den nya jämställdhetsmyndighet som ska starta . Det är viktiga verksamheter som rör kunskap, forskningsnära områden, utveckling och spridning av evidensbaserad kunskap och information om mäns våld mot kvinnor och om hedersrelaterat våld och förtryck. Min fråga till finansministern är hur hon kan bidra så att inte kompetensförluster, som i detta fall drabbar våldsutsatta kvinnor, uppstår när viktiga verksamheter och kompetenser flyttar från, i detta fall, en kunskapsmiljö i världsklass till en ny myndighet i . 85 Finansminister (S): Jag tackar för den viktiga fråga som tar upp. är, enligt en annan före detta Uppsalabo, ett fantastiskt forskningscentrum. Det är ett universitet i världsklass, och där bedrivs fantastiskt mycket intressant forskning som också kommer samhället till del. Regeringen har beslutat att inrätta en jämställdhetsmyndighet. I denna myndighet kommer vi att samla verksamhet som är utspridd på många olika myndigheter för att stärka jämställdhetsarbetet i . Det här är en del i detta. Syftet är att kunna få ett bättre samlat jämställdhetsarbete så att vi ska kunna gå snabbare fram för att få jämställdhet mellan kvinnor och män. Men självklart är det viktigt att vi är vaksamma och arbetar ordentligt så att dessa överflyttningar sker utan att vi tappar kompetens eller fart i jämställdhetsarbetet. Tvärtom vill vi driva på detta arbete. 86 (M): Det sista i finansministerns svar är mycket lovande, eftersom det här gäller att man inte kastar ut barnet med badvattnet. Verksamheterna för i detta fall våldsutsatta kvinnor får inte komma till skada. En verksamhet som NCK är oerhört betydelsefull för tiotusentals kvinnor i vårt land. 87 Finansminister (S): Ja, det är en oerhört viktig verksamhet. Att stärka arbetet för våldsutsatta kvinnor, för att kvinnor inte ska behöva utsättas för mäns våld, är en viktig del av regeringens jämställdhetspolitik. Det är en politik som vi vill fortsätta utveckla och driva på för att alla kvinnor ska kunna känna sig trygga i hela . Regeringens syn på skatteflykt 88 (S): Jag riktar min fråga till finansminister . har flera medier rapporterat om ett aktuellt forskningsresultat som visar att de rikaste hushållen gömmer undan stora mängder skattepengar utomlands. En av vår tids stora utmaningar är den växande ojämlikheten mellan människor och inom länder. En bärande idé i den svenska modellen handlar om ett fungerande och rättvist skattesystem. Skatteintäkterna ger oss möjlighet att bygga välfärd av hög kvalitet för alla. Min fråga handlar just om det aktuella forskningsresultatet som visar att de 1 000 rikaste hushållen i gömmer undan av den skatt som skulle betalas. Regeringen ärvde en svår ekonomisk situation med strukturella underskott, hög arbetslöshet och underinvesteringar i människors välfärd. vänder detta, och det är bra. Varje arbetad timme är viktig. Varje skattekrona ska användas på bästa sätt. Och vi har alla ett ansvar. Mot denna bakgrund undrar jag: Hur ser finansministern på skatteflykt? Vad gör regeringen för att alla ska bidra och betala skatt, även de allra rikaste? 89 Finansminister (S): tar upp en mycket viktig fråga: Alla människor måste göra rätt för sig, även de mest privilegierade. Hela den svenska modellen bygger på att alla är med och bidrar. När man inte är med och bidrar utan smiter undan från sitt ansvar vältrar man i stället över ansvaret på någon annan: på hårt arbetande medborgare som betalar sin skatt och gör rätt för sig, på våra äldre som inte får de pensioner som de har rätt till och på våra barn som får sämre barnomsorg och sämre skola. Det är helt oacceptabelt. Därför arbetar regeringen oerhört intensivt för att dra åt nätet för dem som fuskar. Steg för steg ska vi se till att alla människor betalar skatt och gör rätt för sig. På det sättet säkrar vi vårt välfärdssamhälle. Funktionsnedsattas inkludering i målet om idrott för alla 90 (L): Min fråga går till idrottsminister . En enig riksdag har varit tydlig med ett mål för statsbidraget till idrottsrörelsen, nämligen idrott för alla, det vill säga inkludering. I målformuleringen nämns särskilt personer med funktionsnedsättning. Idrottsrörelsen har drygt 2 miljarder i statsbidrag . Till detta kommer stora offentliga medel från kommunsektorn och särskilt förmånliga skatteregler. Idrottsrörelsen har på sin stämma uttryckligen sagt att när det handlar om personer med funktionsnedsättning gäller bara målet om idrott för alla när ekonomin så tillåter. Vad säger ministern om att ett så stort statsbidrag inte inkluderar alla och att man inte följer den samlade och regeringens intentioner? 91 Socialförsäkringsminister (S): Jag tackar för denna fråga. Det är självfallet så att vi ska ha ett som inkluderar alla. Inte minst funktionshindrade ska naturligtvis ha rätt och möjlighet att utöva idrott. Precis som påpekar i sin fråga är detta önskan, men det är också regeringens önskan. Naturligtvis kommer vi på grundval av det som nu tar upp också att föra en dialog med om detta beslut, vad det står för och hur vi ska hitta en väg framåt som säkerställer att även funktionshindrade barn och unga får tillgång till idrott. 92 (M): Jag riktar min fråga till miljöminister . Man gör just nu en översyn av strandskyddsregelverket i för att stimulera mer bostadsproduktion men också för att stimulera de gröna näringarna. Jag har en fråga gällande den snabbast växande gröna näringen, nämligen hästnäringen. Tyvärr räknas hästar inte som lantbruksdjur, vilket är mycket egendomligt eftersom hästar håller landskapet öppet lika mycket som kor. När man nu för diskussioner om hur man kan förändra strandskyddet, i synnerhet vad gäller LIS-områdena, undrar jag om miljöministern är beredd att se till att även hästen klassas som ett lantbruksdjur. Jag kan också ställa frågan: Om hästen inte är ett lantbruksdjur, vad är den då? 93 Miljöminister (MP): Vi har från regeringens sida aviserat en översyn av det regelverk som möjliggör byggande i strandnära lägen på landsbygden. Där har vi identifierat ett problem. Det var en reform som den borgerliga regeringen sjösatte men som ingen är nöjd med. Det är viktigt att vi ser över den. hanterar vi andra stora och vida reformer som samma borgerliga regering genomförde när det gäller det generella strandskyddet. Vi har ett mycket stort antal överklagandeärenden som är en följd av de mycket stora och svepande reformer som den borgerliga regeringen valde att genomföra utan att hantera frågan om hästnäringen, när man ändå var igång. Vi tycker inte att det är dags än att göra några större förändringar av strandskyddet, innan de reformer som genomfördes har landat. Vi väljer att gå fram med en riktad översyn av det största problemet, som handlar om . 94 (S): Min fråga går till socialförsäkringsminister . När vi blir sjukskrivna får vi utan ersättning – en karensdag. föreslås i en utredning att karensdagen ska avskaffas och att det i stället ska vara ett karensavdrag. Det ska vara mer likvärdigt och rättvist mellan yrkesgrupper. Vilka är det som kommer att få en förbättring med detta karensavdrag jämfört med dagens system, och när ska det införas? 95 Socialförsäkringsminister (S): Tack för frågan, ! Detta är en orättvisa vi egentligen har sett : att de som arbetar oregelbundna och långa arbetspass har haft en osedvanligt stor karensnackdel genom att deras ekonomiska avdrag har blivit betydligt större jämfört med människor på arbetsmarknaden som har regelbundna arbetstider. Ofta handlar det om kvinnor som arbetar inom vård och omsorg. Vi lägger nu fram ett förslag om att förändra detta och i stället göra om det till ett karensavdrag, som kommer att innebära en betydligt mer rättvis fördelning över arbetsmarknaden och en bättre situation för dem som har ett orättvist avdrag. Tanken är också att arbetsmarknadens parter ska ha möjlighet att implementera detta regelverk i kollektivavtal. Som det ser ut nu kommer det att träda i kraft . Svenska institutets behandling av ambassadör 96 BORIANA (M): Min fråga går till utrikesminister . blockerade för sedan 14 000 Twitterkonton under förespeglingen att man ville förebygga näthat. Bland de blockerade fanns riksdagsledamöter, liberala ledarskribenter, borgmästare och Sverigeambassadör. Alla dessa människor stämplades som nättroll, rasister, homofober eller antisemiter av en svensk myndighet. Särskilt sorgligt och skamligt för är det att ambassadör stämplades som antisemit. Min fråga till utrikesministern är: Har ministern framfört en ursäkt till ambassadör ? 97 Utrikesminister (S): Jag tackar för frågan. är en självständig myndighet, även om den lyder under UD. Frågor om myndighetens förehavanden ska ställas till den. Det vi vet är att man nu har upphävt samtliga blockeringar och bett alla som utsatts för detta om ursäkt. prioriteringar i säkerhetsrådets arbete 98 (S): Min fråga går också till utrikesministern. är ju en av de tio valda medlemmarna i . har sannerligen varit händelserika, och var dessutom ordförande i säkerhetsrådet under , det vill säga januari. Områden som har fokuserat på har bland annat varit konfliktförebyggande, jämställdhet, mänskliga rättigheter, nedrustning och folkrätt. Sedan är det förstås så att arbetet i säkerhetsrådet präglas av aktuella händelser; är ständigt på agendan, och under ordförandeskap seglade en kris upp i . Den löstes med fredliga medel tack vare FN och AU. Dagordningen är alltså ständigt föränderlig, och nya kriser kommer säkerligen att dyka upp. Med det sagt skulle jag vilja fråga utrikesministern vilka kommande prioriteringar har för arbetet i . 99 Utrikesminister (S): Jag tackar för frågan – vad roligt att få svara på den! Vi har suttit i säkerhetsrådet , och vi blev snabbt en aktör i rådet. Det blev vi därför att våra grundläggande positioner och prioriteringar snabbt blev kända. Vi sa att det handlar om kvinnor och kvinnors roll i freds- och säkerhetsfrågor, om förebyggande av konflikt och förstås om öppenhet och transparens också i det arbetssätt säkerhetsrådet har. Där har vi gjort stort avtryck redan. Framför allt har vi etablerat en bra relation med den nya generalsekreteraren; vi har sett till att han oftare är i rådet och briefar och har en bättre kontakt. Vi försöker också se till att det blir större insyn i säkerhetsrådets arbete samt att vi har en direkt dialog med de länder som står på dagordningen. Vi är väldigt tydliga nu – man vet att vi kommer att fråga var kvinnorna är. Finns de med runt borden? Finns de som fredsbevarare, och finns de med i processerna som rör fred och säkerhet? Svenska institutets blockering av Twitteranvändare 100 (M): Jag återkommer till frågan om . Som Boriana tog upp har man alltså använt en omfattande blockeringslista för att stoppa oönskade personers tillgång till ett av myndighetens Twitterkonton. Argumenten för blockeringarna var bland annat att personerna ägnade sig åt drev, hot och hat – ofta med högerextrem eller nynazistisk inriktning – samt hetsade till våld. Jag är en av dem som är uppsatta på listan. Upprättandet av denna lista strider sannolikt mot ett flertal lagar och regler. Svenska institutets generaldirektör beslutade dessutom att utplåna listan, trots att ett flertal personer begärt att få ut den i enlighet med offentlighetsprincipen. I ett svar på tre skriftliga frågor bekräftade ansvarigt statsråd att har uttalat att man brustit i sin hantering av rättsliga och andra aspekter. Departementschefen för har självklart ansvar för alla myndigheter under UD, och min fråga till utrikesministern är hur hon ser på det inträffade samt hur hon avser att ge de drabbade upprättelse. 101 Utrikesminister (S): Jag kan bara upprepa vad jag sa: Detta är en självständig myndighet, och alla frågor som rör dess förehavanden måste ställas till den. Det man har gjort är att upphäva blockeringarna och be om ursäkt. Finns det annat som bör göras rättsligt måste ju sådana processer inledas, men det är faktiskt myndigheten som ska stå till svars för vad den har gjort. Vi har på intet sätt varit inblandade i detta. Vi har tyvärr inte hunnit med alla som har anmält sig till frågestunden , men alla i oppositionen har fått möjlighet att ställa en fråga till regeringen. Med det vill jag tacka närvarande statsråd och ledamöter för att ni har deltagit i frågestunden. § 8 (forts. från § 6) Cykelfrågor (forts. TU16) 103 (C): Då återupptar vi debatten om cykelpolitik. Som många talare före mig, från alla partier, har uttryckt är cykeln ett förträffligt transportslag och transportmedel. Cykling genererar inga utsläpp och tar dessutom väldigt lite plats. Därtill är det bra för folkhälsan. Mot bakgrund av att av de resor som görs av människor i vårt land utförs med cykel är det väl inte en helt orimlig tanke att man skulle kunna vidta åtgärder för att öka cyklingen som andel av det totala resandet. Det skulle rimligen vara bra för miljön, det skulle fungera mot köer och trängsel och det skulle vara bra för folkhälsan. Den nationella cykelstrategi som regeringen presenterade är – det ska jag erkänna, herr talman – ett steg i rätt riktning när det gäller att försöka ta ett helhetsgrepp om cykelfrågorna och skapa förutsättningar för såväl enklare regler och förbättrad cykelinfrastruktur som ökad trafiksäkerhet. Det var väl bra så långt, men man kan enbart se strategin som ett första, lite trevande och möjligen inledande, steg. Det återstår mycket att göra. Mot bakgrund av att regeringspartierna Socialdemokraterna och i kammaren och trafikutskottet har hänvisat till och skapat rätt stora förhoppningar kring den cykelstrategi som presenterades är det klart att resultatet kanske inte var så värst upphetsande. Världen utanför hade nog väntat sig mer. En stor del av de samhällsbeslut som rör cykeltrafiken tas lokalt och regionalt, av kommuner och regioner. Den nationella nivåns roll – vår roll – måste därför vara att skapa förutsättningar för de regionala och kommunala beslutsfattarnas samarbete, kunskapsutbyte och agerande. Som en del i arbetet att kunna ge nationella förutsättningar anser jag att den kompetens och det stöd som kan ge behöver stärkas. Det är som är regeringens expertmyndighet i transportfrågor. Det är rimligen där framgångsnyckeln och den nationella kompetensen finns. Detta skulle kunna organiseras i ett nationellt cykelkansli – en samlad nationell resurs. Det skulle kunna vara ett viktigt steg för att ta ett bättre helhetsgrepp om cykelfrågorna. Såvitt jag uppfattade, herr talman, gavs det inga besked om ett nationellt cykelkansli eller en nationell kompetens i den framlagda cykelstrategin. Det går givetvis att rätta till. Visst är en cykelstrategi ett bra och efterlängtat första steg, men rådet från mig personligen, från och från Alliansen får bli: Gör om, gör rätt! Bättre än så här kan ni, Socialdemokraterna och – det är möjligt att även har varit med på ett hörn. Jag står självklart bakom och Alliansens yrkanden med anledning av detta betänkande, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 13. I detta anförande instämde , och (alla M). 104 (V): Cykel är ett både jämlikt och jämställt transportmedel som gynnar alla inkomstklasser. Det är positivt att regeringen äntligen lägger fram en cykelstrategi – det har vi väntat på. Det är väldigt viktigt att det nu blir verkstad och att vi i verkligheten kan se konkreta resultat för att öka cyklingen. FN:s Agenda 2030 innehåller viktiga mål: Vi ska nå hållbarhet, jämlikhet och jämställdhet. Till exempel , professor i strategisk miljöanalys, belyser att vi behöver titta på just dessa mål när vi ser på trafikplaneringen. har, liksom flera andra, lyft fram att det är oroväckande att i alldeles för stor utsträckning har lämnat den jämlika ekonomiska politik som vi haft – när vi ser tillbaka – . Även inom transportsystemet behöver vi ta hänsyn till detta. vill därför betona att cykel är väldigt viktigt i transportplaneringen, eftersom det gynnar alla inkomstklasser – även kvinnor och andra som kanske har det tufft ekonomiskt. har motionerat om att den nationella cykelstrategin bör innehålla ett nationellt mål om att öka cykelns andel av antalet personresor. Tyvärr finns inte detta mål på plats, men Trafikanalys har fått i uppdrag att titta på ett sådant mål och att ta fram ett mål som är mätbart. Vi ser fram emot detta och hoppas att det sker så fort som möjligt. vill också att vi ska lösa markfrågan. Denna fråga är komplex, eftersom många olika markägare kan göra att det är svårt att få till cykelvägar. Det är särskilt svårt att få till gena cykelvägar, vilket är viktigt om cykeln ska kunna konkurrera med bilen. Vårt förslag har varit att det ska ges i uppdrag att man ska ta fram transportplaner när man bygger nya bostadsområden och nya stadsdelar. Då går det att redan från början ta hänsyn till alla transportslag och att få en helhet. har det kommit upp i diskussionen att vi kanske också bör titta på hur man lagligen kan komma åt mark bättre. Vi avvaktar och ser hur detta arbete går framåt. Vi tycker att det är väldigt intressant att titta närmare på, eftersom vi måste lösa dessa frågor om vi verkligen ska kunna komma framåt i transportplaneringen, nå hållbarhetsmålen och kanske komma så långt som i vissa europeiska länder, där det faktiskt går fortare att transportera sig med cykel än med bil när man ska till centrum eller till olika stadsdelar. Det är ju dit vi vill komma. Jag vill också säga något om två-plus-ett-vägar. Det är lite förtydligat i cykelstrategin att det ska tittas närmare på uppdraget till angående hur man ser till att garantera cykelvägar vid nya infrastruktursatsningar. Jag har dock frågat – senast när hon var i trafikutskottet – om det går att förtydliga uppdraget till när det gäller två-plus-ett-vägar. självt har sagt att det är väldigt svårt att avgöra när man ska göra insatsen att bygga cykelväg, eftersom det är investeringspengar. har ganska små resurser och ska bygga mycket väg för dem. Tyvärr är ju väg prioritet ett i detta läge – det borde inte vara så, utan vi borde titta på det hållbara transportmedlet först, även om bil självklart är nödvändigt när det gäller långväga transporter. Infrastrukturministern ville inte göra ett sådant förtydligande till i detta läge, trots att vill ha ett förtydligande för att kunna ta dessa beslut när det behövs. byggs två-plus-ett-vägar utan cykelvägar. Det har kommit rapporter om att barn kan cykla till grannen. Det är väldigt svårt för människor att gå på vägrenen vid två-plus-ett-vägar. Det är viktigt att tillgodose detta, särskilt i bostadstäta områden, så jag tycker att det är tråkigt att infrastrukturministern inte ville göra detta förtydligande. Jag hoppas att fler i trafikutskottet ligger på och att vi kan få se att detta går framåt, för vi behöver lösa den här saken. har länge motionerat om att bör få befogenhet att vid upphandlingar ställa krav på tågoperatörer att resenärer ska kunna medföra cykel på tågen. Det står vi fortfarande fast vid. I betänkandet skriver vi att vi ytterligare ska utreda möjligheterna. Även på denna punkt avvaktar vi och hoppas att det kommer att gå framåt, för det är många som efterfrågar att man ska kunna ta med sig cykel på tåget. Cykelns andel av antalet resor varierar stort i landet – mellan . Om alla skulle cykla lika mycket som man gör i , och skulle antalet cykelresor i landet öka . Därför bör vi nog titta på hur dessa städer har jobbat – det är ju bra att lyfta fram det goda exemplet för att komma framåt. När vi arbetar vidare med cykelstrategin är det viktigt att konkretisera och se till att det blir verklighet. Jag tycker, vilket opponenterna har påpekat, att skrivningarna är lite luddiga. Det är bra att strategin kommer på plats, men eftersom har en historia av att prioritera bil och väg väldigt högt tror jag att det kommer att behövas ett ganska hårt arbete för att få in en ny kultur och ett nytt tänkande. Jag har talat med olika regioner, som säger att inte har prioriterat cykelvägssatsningar. Planerna och viljan från politikerna har funnits, och pengarna har legat i en pott. Ändå har inte prioriterat detta, eftersom man har prioriterat annat arbete. Det är inte bra. Cykel är ett mycket bra transportmedel, som gynnar såväl hälsa som klimat och som gynnar alla inkomstklasser. Här behöver vi en kulturförändring. Jag tror att cykelstrategin kan hjälpa till att nå en sådan, men vi behöver ligga på alla parter för att verkligen få den effekt som vi vill se. Det är väldigt bra att man satsar mer resurser på cykling. Det skulle kunna vara ännu mer, men det är bra att både stadsmiljöavtalet och cykelstrategin tydligt trycker på att det ska till mer resurser. Långsiktigt borde vi nog fundera på att alla trafikslag är kommunicerande kärl. Vi behöver mer järnväg och mer cykling – då kunde vi, åtminstone , plocka lite grann från vägsidan. Vi har en oroande klimatutveckling. Vi har Trump, som är oss i hälarna på ett mycket obehagligt sätt. Han avbryter och liknande saker. Det är viktigt att omvärlden nu visar att det finns teknik och vilja att ställa om samt att det är mer ekonomiskt att ställa om.