prot · H40979 · 2017-03-14 00:00:00 — Det gläder mig alldeles särskilt att höra en klassisk helgjuten moderat som talar om vikten av olika perspektiv och vilken effekt det kan ha i resultatet av det arbete man gör beroende på var man kommer ifrån och vilka erfarenheter man bär med sig. Det är någonting som jag hoppas att också diskuterar mycket i sitt parti och med många andra riksdagsledamöter. Självklart är det så att vårt perspektiv och våra erfarenheter blir till värderingar som blir till kunskaper och kan ge resultat och ha mer eller mindre påverkan på det vi gör. Journalistiken och mediernas granskning är, som jag sa alldeles i en annan interpellationsdebatt, demokratibärande faktorer. Vi behöver säkerställa att människor, inte minst alla de som beskriver, som har tappat i tilltro till medierna, till samhället i stort och till många andra institutioner får sin verklighet beskriven och kan känna tillhörighet. Vi behöver skapa känslor av sammanhang. Där är public service ett fantastiskt verktyg. Detta är också en av de utmaningar som har ökat i grad inför det nya sändningstillståndet, som ska börja gälla 2020. Det är inte enbart medielandskapet som har förändrats radikalt på bara något årtionde, utan det gäller också polariseringen i vårt samhälle. Det här kommer att bli ett än mer angeläget ämne i de diskussioner som jag förväntar mig att kommittén kommer att föra. Min uppfattning är att man ska understryka vikten av att få med sig dessa perspektiv in i det nya sändningstillståndet. Detta kommer att vara grannlaga uppgifter för kommitténs ledamöter. Man ska arbeta fram svar och sedan förankra dessa i alla våra partier, som ska ta ett gemensamt beslut om public services kommande sändningstillstånd. 97 (M): Jag försökte i mitt förra inlägg beskriva den här klyftan. Som sagt har jag inte fulla fakta på fötterna, och det får man väl ibland säga att man inte har. Men jag tror att åtminstone en del av den klyfta som växer fram beror just på att man inte känner att man får sin verklighet beskriven, som ministern själv är inne på. Detta tror jag helt enkelt beror på att journalistkåren bor centralt i och befinner sig i storstäder. Det gör att man har väldigt svårt att beskriva andra människors perspektiv. Större delen av befolkningen bor faktiskt utanför . Det kan man ibland behöva påminna en hel del människor i vårt land om. Oavsett om det handlar om mediekoncentration eller om någonting annat finns det en väldig övervikt i . Då blir det lätt så att man tror att det ger hela perspektivet. Som sagt tror jag också att det är en delförklaring till att man förlorar berättarkraften ute i landet i beskrivningen av verkligheten. Public service kan – och det är egentligen det min interpellation handlar om i det här avseendet – bidra till att överbrygga denna klyfta. Men då fungerar det inte att en majoritet av public services medarbetare själva bor och arbetar i . Fördelningen måste se annorlunda ut, herr talman, om man ska kunna beskriva landet på det sättet. Jag förstår att ministern inte kan föregå en massa olika saker och ha synpunkter på precis vad hon vill. Det finns saker man har att rätta sig efter. Men jag tolkar ändå ministern, herr talman, som att hon håller med mig om att public service ska vara med och täppa till den här klyftan eller åtminstone minska den. Då blir mina frågor till ministern: Vad tycker hon är en rimlig fördelning? Hur många av public services medarbetare ska vara anställda i , och hur många borde vara anställda i övriga delar av landet? I slutändan är det precis detta som det kokar ned till. Var bor de här medarbetarna? Det kommer att avgöra vilka perspektiv de har. Det tycker jag, herr talman, att ministern åtminstone kan ha någon form av uppfattning om. Hur bör den rimliga fördelningen se ut? Totalt sett bor, som jag sa i mitt första inlägg, av landets alla aktiva journalister i . Det är alltså inte ens det gäller, herr talman, utan . Och i den lilla lilla stadsdelen bor av landets samtliga journalister. När de ska ta sig från Söder till är det ingen slump att de ska passera , som därmed blir en nationell angelägenhet i alla medier. Det beror på att det är deras verklighet. Men det finns en stor verklighet bortanför , bortanför och bortanför . Då kan de journalisterna inte vara anställda där. Jag vill ha fler journalister anställda i andra delar av landet. Då är funderingen: Tycker ministern att det är den riktning detta bör ta? 98 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag vill återigen understryka vad och jag har sagt: Det är viktigt att SR:s och SVT:s programutbud speglar förhållanden i hela vårt land. Just därför är det viktigt med publicister och journalister som kan göra avvägningar av vad som är en nyhet och hur man ska beskriva de nyheterna. Det är oerhört rimligt att vi har en särskild ordning för de här diskussionerna. Jag förstår att många menar att detta är angelägna frågor. Därför ska vi ta dem. Jag välkomnar om de diskuteras i alla olika former och i alla olika rum, inte minst här i riksdag. Men vi har en tydlig ordning. Vi har i public service-bolagen en verksamhet som styrs av sändningstillstånden. Vi har en granskningsnämnd som ansvarar för uppföljningen och ser till att man lever upp till det som villkoren beskriver när det handlar om procentsatser, antal, hur man verkar och var man ska vara. Det är därför också mer än rimligt att jag som minister inte ska lägga mig i under pågående avtalsprocess. Som ett delsvar kan jag säga att det fortsättningsvis är mer än rimligt – det är till och med uttryckt, och det kommer förhoppningsvis fortsatt att vara en grundläggande arbetsuppgift – att arbeta för det demokratiska samhället så att människor ska känna igen sina verkligheter och så att det vi beskriver och det som granskas och visas ska bli angeläget för många fler än . Jag vill mena att public service kommer att ha än större uppgifter än . Därför kommer kommitténs arbete att bli grannlaga, eftersom utmaningarna och verkligheterna har förändrats. Det kommer att bli väldigt spännande att följa arbetet. Jag hoppas att engagerar sig och diskuterar dessa frågor med sina partikamrater i kommittén. 99 (M): I min del av landet, , bor de flesta människor längs kusten i medelstora städer med någonstans mellan 60 000 och 125 000 invånare. är den största staden, med nästan 125 000 invånare, medan till exempel har nedåt 60 000. Vi har ett snöre med städer från i norr ned till . Det är en stor del av verkligheten. När public service och andra ska spegla olika delar av landet i nyhetssändningar reproducerar man i väldigt stor utsträckning nidbilder av de olika landsdelarna. Jag har pratat med journalister. Det blir lätt så att man ser till att få in en björn, en varg eller något sådant, något lite exotiskt och spännande. Det här är faran när man får en mediekoncentration till en stor stad. Jag tror att ett av de problem som mötte i samband med att Trump valdes var att människor upplevde att det fanns en medial och politisk elit på ett ställe och att denna elit inte kunde identifiera sig med dem och förstå deras förutsättningar. Vi riskerar att gå precis samma väg ifall vi inte tar tag i detta. Jag är glad ändå. Jag försöker tolka ministern mellan raderna, för det verkar finnas en del som hon inte vill säga men ändå vill få fram. Jag tolkar ministern som att hon tycker att vi på något sätt bör hantera denna utmaning. Det finns bara ett sätt. Det är att se till att en mindre del av public service-medarbetarna är anställda i och att en större del är anställda i andra delar av landet. Det är på det sättet vi kan bredda detta. Det gäller att se till att nyhetsredaktionerna i och på andra ställen blir större och att den i blir något mindre. 100 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag vill först understryka att min bild av vad public service levererar inte är att innehållet är fyllt av nidbilder. Tvärtom vill jag verkligen sälla mig till den stora kör som hyllar public services genomgående höga journalistiska integritet och dess arbete, som utförs i enlighet med god publicistisk sed. Jag delar verkligen bilden att vi står inför enorma utmaningar när det handlar om att hålla ihop vårt land. Vi har stora, för att inte säga enorma, krafttag framför oss som behöver tas. Vi behöver se över alla de verktyg vi har för att säkerställa att människor känner att de hör till, att de känner igen sig och att de får sin verklighet beskriven. Det kommer att bli stora uppgifter för kommittén och för oss alla här i riksdag och i regeringskvarteren för att säkerställa att vi har de bästa public service-bolagen i världen. Överläggningen var härmed avslutad. § 20 Svar på interpellation 2016/17:339 om extra medel till kulturskolorna 101 Kultur- och demokratiminister (MP): har frågat mig om jag anser att fördelningen av extra medel till kulturskolorna har gett avsedd effekt och hur jag avser att följa upp hur de extra medlen används till sänkta kulturskoleavgifter. När regeringen gick in med ett stöd till den kommunala var det ett historiskt beslut. har funnits och överlevt många förändringar i vårt samhälle. Det är lätt att imponeras av vittnesmål om vad betytt för många av våra framgångsrika artister, men än mer berörs man av de berättelser om hur var och är en plats för barn och unga att utvecklas och upptäcka något nytt, och ett fält att uttrycka sig inom. Det är så många som har en relation till . Regeringen menar att är en omistlig del av samhällsbygget. Den kommunala verksamhet är viktig för många barn och unga. står dock inför utmaningar såsom tillgänglighet och lärarförsörjning. Den utredning som regeringen tillsatt om en nationell strategi för den kommunala , vars betänkande nu remitterats, utgör inte bara ett kunskapsunderlag utan lämnar också flera förslag på olika områden. Regeringen kommer att väga samman dessa med remissvaren och avser sedan att återkomma i frågan. Regeringen har beslutat om en förordning enligt vilken kommunerna kan ansöka om medel utifrån de behov som föreligger, till exempel för att sänka avgifterna, om kvalitetshöjande åtgärder vidtagits, eller att ansöka om medel för att kunna behålla en låg avgift, eller ingen avgift alls, då kvalitetshöjande insatser vidtagits. De statliga medel som frågar om har fördelats av i enlighet med denna förordning. Det stämmer att relativt få kommuner ansökt om medel för att enbart sänka elevavgiften. I stället har många kommuner ansökt om medel för viktig utveckling av verksamhet, som att nå nya målgrupper, bredda utbudet eller utöka befintlig verksamhet, som den låga elevavgiften behålls. Det stora söktrycket både i antal ansökningar och de medel som man ansökt om visar att detta är ett område med stora behov, men också att kommunerna ser stora utvecklingsmöjligheter i och vill satsa på den. Varje kommun känner dock sina egna förutsättningar och är bäst skickad att själv avgöra hur satsningarna bör genomföras. Jag känner mig helt trygg med att de pengar som fördelats till den kommunala kommer att användas i enlighet med och regeringens intentioner. Redovisningen från kommunerna lämnas . Därefter kommer att redovisa bidragets användning till regeringen. 102 (M): Kulturministern och jag har olika syn på huruvida man ska peta i verksamhet. För mig är kultur- och en verksamhet och en fritidsaktivitet bland andra i kommunerna. Det är en viktig verksamhet med musik, dans och allt vad det inbegriper. Vill man nå alla gör man det i skolan. Musik och bild är obligatoriskt i skolan. Den förra regeringen införde också Skapande skola. Det var en väldigt bra reform, och man fick in mer kultur i skolan. Kulturministern väljer att lägga 100 miljoner till på . Jag har statistik från . Det läggs väldigt mycket pengar redan i kommunerna. Det är 2,2 miljarder som går till kultur- och musikskolor runt om i landet. –ökade tilldelningen av pengar . Eleverna ökade 2012–2015 för ämneskurser och för elevplatser i uppdrag. Det känns inte som att det skulle vara någon kris i kultur- och ute i kommunerna. Jag är väldigt frågande till varför man över huvud taget ska lägga mer skattepengar på den kommunala . Ministern har själv sagt att det var angeläget att man sänkte avgiften i . har det kommit en redovisning från över hur man har fördelat pengarna. Det var 97 miljoner som fördelades . Av 178 ansökningar var det 11 som inte beviljades. Det var fyra som gick till avgiftssänkningar. Det var fyra kommuner som valde att sänka avgifterna. Det verkar inte som det heller är något stort problem i kommunerna med avgiften. Snittet på avgiften ligger på per termin. Den är kanske inte så hög. Min fråga är igen om kulturministern fortfarande tycker att det är en viktig uppgift att sänka avgifterna och prioriterat från regeringen. Det finns en annan väldigt konstig sak i hur pengarna ska fördelas. Man kan få pengar för att öka kvaliteten, få in nya målgrupper eller utöka kurserna. För de eleverna ska det vara avgiftsfritt. Det innebär att det kan gå barn på samma kurs i dans eller media, och de som kommit in senast betalar ingenting och de andra betalar sin terminsavgift. Det känns väldigt konstigt för mig. Tycker kulturministern att det är ett bra sätt att ha elevavgifter på det viset? 103 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag förutsätter att har läst . Om man gör det får man en bild av som till dels skiljer sig från den bild som riksdagsledamot beskriver. Det finns tyvärr alltför stora ojämlikheter med . Inte minst handlar en av de stora ojämlikheterna om vilka barn det är som tar del av utbud. I alltför stor utsträckning är det inte alla barn från alla olika socioekonomiska bakgrunder. Det är en övervikt av barn med föräldrar som själva har kulturintresse och är en del av ett etablissemang. Vi är övertygade om att alla barn mår bra av kulturskoleverksamhet. Därför är utredningen och de som vi satsar en del i att vi vill kunna erbjuda alla barn som vill den möjligheten. Då behöver vi riva de hinder som står i vägen för barn. Avgiften kan vara ett sådant hinder. Därför är det bra om man väljer att sänka avgiften. Jag har varit tydlig när vi har debatterat frågan att det också handlar om väldigt många andra saker. Det kan handla om att nå nya målgrupper. Det kan handla om att funktionsvariationsanpassa lokaler eller på andra sätt stärka och bredda verksamheten – allt för att nå många fler. Ett annat område som beskrivs i utredningen är just breddningen. Det handlar om vikten av att utveckla fler erbjudanden som barnen kan speglas mot. Det är inte så att alla barn vill lära sig spela gitarr eller piano. Om utbudet stannar vid det förlorar vi möjligheten att exponera mer kultur för ännu fler barn. Vi har till viss del läst olika och gör olika tolkningar utifrån den. Regeringen är övertygad om att vi ska fortsätta att investera i den fantastiska kommunala verksamheten och att vi ska använda våra gemensamma medel för att göra det. Det gläder mig också att jag haft alldeles särskilda samtal med SKL. Det är så oerhört viktigt att vi gör det hand i hand med kommuner så att vi inte från statlig nivå investerar i satsningar som inte välkomnas. Då är det helt meningslöst. Det viktiga är att kommunerna känner att de får ett stöd i sitt viktiga arbete som de har bedrivit med kraft och engagemang runt om i hela landet men som de själva också vittnar om kan utvecklas än mer. 104 (M): Jag har absolut inte förringat musik- och . Jag tycker att det är en jättebra verksamhet, och jag tycker att den ska komma alla barn till del. Men det är också därför det är så viktigt med reformen Skapande skola i skolan. Där är alla barn, och där kommer mer kulturverksamhet alla till del. Det tycker jag är bra. Däremot undrar jag varför ni tycker att just kultur ska vara avgiftsfri. Det finns andra saker som jag ser som lika viktiga för barn och ungdomar och som har stora hälsoeffekter, till exempel idrott. Om kulturministern vill sänka avgiften i medan det kostar pengar att spela fotboll blir konsekvensen att barn får välja att spela musik. Lika viktigt och riktigt som att alla säkert inte vill spela samma instrument är det att alla inte heller vill spela instrument eller sjunga. Det tas gärna fram i debatten som att det är de bra kommunerna som inte har några, eller väldigt låga, avgifter. Men om man ser på skattesubventionen i alla kommuner märker man att den är hög på kultur- och oavsett vilken avgift kommunen har. Man kan snarare se en relation när det gäller de som inte har någon avgift och högre skatt. Jag tycker att kommunerna får välja. I de kommuner som vill ha avgiftsfritt har kommuninvånarna valt att rösta fram de företrädare som gör så. I andra, ofta mer borgerliga kommuner, har man valt att ha en högre avgift men också att ha lägre skatt. Det finns dock till och med socialdemokrater som höjer sina röster och säger att kommunalskatterna har blivit alldeles för höga och att det därför blir problem för människor när de inte har något utrymme kvar själva. Därför är mina frågor: Kan kulturministern se att det är ett problem när kommunalskatterna blir för höga genom att vi subventionerar vissa aktiviteter? Och varför ska just musik eller kulturaktiviteter ha låga avgifter men inte idrotten, som är lika viktig? 105 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag är kultur- och demokratiminister. Min främsta uppgift är att försvara den fria konsten och skapa bättre förutsättningar för den. Det gör att det nog inte finns något jag lägger så mycket kraft på som mina diskussioner med finansministern. Jag lägger kraft på att argumentera för och kämpa för att vi får fler kronor till svensk kultur. Det har resulterat i att vi sedan vi tillträdde som regering har ökat den svenska nationella kulturbudgeten med hela . Det är historiska summor, och det är jag väldigt stolt över. Vi visar med handling, med kraft och med kronor att vi vill investera i sammanhang. Vi vill investera i människors möjligheter – i barns möjligheter – att utföra kultur och konst men också att ta del av andras kultur och konst. är ett led i detta. Därför gör vi dessa investeringar. Prioriteringen att investera är helt synlig. Man ser den i och med att medlen pumpar ut just . Men när ställer detta mot idrotten vill jag betona att det inte är antingen eller. Vi har råd. är ett av de rikaste länderna i världen. Vi måste ha råd att tänka långsiktigt på vad som skapar sammanhang och också på vad som skapar hälsa och hopp. när skolan kanske är jobbig eller när man lever under förhållanden där man inte blir sedd hemma är det fantastiskt att det finns både idrottsverksamheter och kulturverksamheter. Så länge vi sitter i regeringen ska det märkas att vi investerar i och utvecklar detta alltmer. 106 (M): Det finns en stor ideologisk skillnad mellan oss. Konsekvenserna av kulturministerns syn är just att man snörper åt valmöjligheten. Jag ska inte gå in på idrott, men vi kan ta ett annat exempel. har kulturministern bestämt att det ska vara gratis att gå på statliga museer för alla familjer. Men så höjer ni biomomsen. Om man har begränsade resurser i en familj kan man ta med sig sina barn och gå på museum. Det är viktigt att göra det; det kan jag också tycka. Men man kanske inte alltid vill gå på museer, och ni snörper tillgången till att gå på en bioföreställning. Det blir mycket dyrare. Det är stor skillnad mellan att gå in gratis på ett museum och att betala biobiljetter för en familj på fyra eller fem personer. Jag kommer aldrig att kunna tävla om utgifter. Jag vill inte heller göra det, för vi har en annan idé om vad vi ska göra med skattepengarna eller medborgarnas pengar – för det är ju inte våra pengar. Det är varje person som har jobbat ihop dem, och jag tycker att man ska få använda en större del själv. Vår idé är i så fall att vi vill ge stöd där det verkligen behövs. Därför hade vi föreslagit den fritidspeng som man skulle kunna använda såväl till att betala som till att betala en annan fritidsaktivitet. Det handlar om att sätta in stödet just till de familjer som behöver det. Det är bättre att rikta stödet än att ge det brett till alla, som kanske inte alltid behöver denna avgiftssänkning. Varför är det ministern som ska bestämma vilken kulturaktivitet en familj ska gå på? Varför ska ministern bestämma att man ska gå på museum och inte på bio? Varför inte låta familjerna bestämma själva? 107 Kultur- och demokratiminister (MP): Det tål att påminnas om att det inte finns någon korrelation mellan priset på en biobiljett och antalet biobesök, . Jag har inte heller sett någon studie som visar att biljettpriserna har höjts radikalt . Jag tror att vi ska vara försiktiga när vi slänger oss med vilken effekt som har vilka grundorsaker. Som kulturpolitiker ska vi hellre satsa på mer kultur till fler. Vi ska skapa de möjligheter som gör att fler tar del av kultur, och våga prioritera det. Men precis som riksdagsledamoten sa har vi olika ideologiska ingångsvärden i diskussionen. Jag kommer att fortsätta att kämpa för och för att vi investerar i sammanhang, upplevelser och underhållning – sådant som skakar om och provocerar. Jag kommer att fortsätta att försvara den fria konsten. Överläggningen var härmed avslutad. § 21 Svar på interpellation 2016/17:324 Talmannen meddelade att interpellation 2016/17:324 av (M) om fusket kring de nationella proven hade återtagits och därför inte skulle besvaras. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2016/17:129 Tillgång till betalkonto med grundläggande funktioner 2016/17:132 Genomförande av tobaksprocedurdirektivets bestämmelser om e‑cigaretter 2016/17:134 Komplettering av barlastvattenlagen 2016/17:146 Ett klimatpolitiskt ramverk för 2016/17:147 Bemyndigande om avfallsförebyggande åtgärder och sanktioner avseende otillåten insamling av elavfall med anledning av prop. 2016/17:107 Nya utstationeringsregler 2016/17:3630 av m.fl. (V) 2016/17:3632 av m.fl. (M, C, L, KD) med anledning av prop. 2016/17:112 Godstrafikfrågor 2016/17:3629 av Per Klarberg m.fl. (SD) 2016/17:3633 av m.fl. (L) 2016/17:3634 av m.fl. (M, C, KD) med anledning av skr. 2016/17:110 om statens styrning genom riktade statsbidrag inom hälso- och sjukvården 2016/17:3631 av m.fl. (KD, M, C, L) KOM(2016) 798 Förslag till och rådets förordning om anpassning till artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt av ett antal rättsakter på området rättsliga frågor som föreskriver tillämpning av det föreskrivande förfarandet med kontroll KOM(2016) 799 Förslag till och rådets förordning om anpassning till artiklarna 290 och 291 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt av ett antal rättsakter som föreskriver tillämpning av det föreskrivande förfarandet med kontroll KOM(2016) 819 Förslag till och rådets förordning om ömsesidigt erkännande av beslut om frysning och förverkande KOM(2017) 2025 om EU:s framtid: Tankar och scenarier för EU‑27 § 23 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2016/17:347 ekonomi av (M) till statsrådet (S) 2016/17:348 Åtgärder mot bilmålvakter av (M) till statsrådet (S) 2016/17:349 Regeringens jämställdhetspolitik av (M) till statsrådet (S) 2016/17:350 Stöd av Arbetsförmedlingen för att starta eget av (M) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2016/17:351 Nya utstationeringsregler och bostadsbyggandet av (M) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2016/17:352 Praktik genom Arbetsförmedlingens garantier av (M) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2016/17:353 Statsrådets uttalande om skolidrotten av (M) till statsrådet (S) 2016/17:354 Friskvård för egenföretagare av (M) till finansminister (S) 2016/17:355 Statliga jobb i nordöstra av (M) till statsrådet (S) 2016/17:356 Viltförvaltningsdelegationerna av (M) till miljöminister (MP) 2016/17:357 Begränsning av vinster och höga kommunala skatter av (M) till finansminister (S) 2016/17:358 Barnäktenskap av (M) till statsrådet (S) 2016/17:359 Långtidsarbetslösas sysselsättning av (KD) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S) 2016/17:360 Tudelningen på svensk arbetsmarknad av (M) till arbetsmarknads- och etableringsminister (S)