prot · H40993 · 2017-04-06 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. Förste vice talmannen meddelade att (S) avsagt sig uppdragen som ledamot i näringsutskottet och som suppleant i finansutskottet. Kammaren biföll dessa avsägelser. § 3 Anmälan om kompletteringsval Förste vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält som ledamot i finansutskottet, som suppleant i civilutskottet och som ledamot i överklagandenämnd. Förste vice talmannen förklarade valda till § 4 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2016/17:394 Interpellation 2016/17:394 Ridning som friskvård av (M) Frågan kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att Sr hastigt fått förhinder och ej kan genomföra interpellationsdebatten som planerat. Därefter har han redan inbokade resor. Interpellation 2016/17:408 Interpellation 2016/17:408 Höjning av bostadsstandarden av Nooshi Dadgostar (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2016/17:413 Interpellation 2016/17:413 Regelkrångel på arbetsmarknaden av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade resor och engagemang som inte kan ändras. Interpellation 2016/17:414 Interpellation 2016/17:414 Byggande på jordbruksmark av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Statsrådet har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. § 5 Anmälan om faktapromemorior Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2016/17:FPM79 Översyn av förordningen om sprängämnesprekursorer KOM(2017) 103 till försvarsutskottet 2016/17:FPM80 Kommissionens meddelande om en förnyad handlingsplan för återvändande samt rekommendation om effektivare tillämpning av återvändandedirektivet KOM(2017) 200 till socialförsäkringsutskottet 2016/17:FPM81 framtid: (2017) 2025 till utrikesutskottet § 6 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2016/17:162 till finansutskottet 2016/17:168 till finansutskottet 2016/17:3661 och 3662 till utrikesutskottet 2016/17:3663 till justitieutskottet Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2016/17:MJU12 1 (M): debatterar vi miljö- och jordbruksutskottets betänkande 12. I betänkandet, som kommer från den allmänna motionstiden, finns 82 motionsyrkanden. Precis som föregående år behandlas de flesta av dessa förslag förenklat eftersom vi redan har debatterat och avgjort dem här i kammaren. Den här debatten kommer att bli lite tunn, och det är den eftersom vi alla väntar på regeringens utlovade djurskyddsproposition som ännu inte har kommit. Det är inte mycket nytt som har hänt vid ganska exakt när vi debatterade detta ärende förra gången. Regeringen har ju hänvisat alla frågor till den kommande propositionen. Visst finns det frågor som fortfarande hänger i luften, och visst har vi en massa saker som vi fortfarande vill, men eftersom allting beror på vad som kommer att stå i den kommande propositionen blir debatten lite haltande, medan djurägare och producenter runt om i väntar på att komma vidare. har på initiativ av Alliansen gjort ett tillkännagivande till regeringen om att intensifiera arbetet inom EU för att förbättra djurskyddet. Det är en otroligt viktig fråga som vi fortsätter att driva, eftersom vi tycker att det kan göras bättre, det kan göras mer och det kan gå mycket snabbare än det som regeringen gör . Av den anledningen kommer jag att ta upp frågan i debatten igen. Vi i är duktiga på att kombinera regler och lagar med en etisk syn på djurhållning, något som i sin tur leder till friska och välmående djur. Det ska vi fortsätta att göra men på ett ansvarsfullt sätt. Det gäller att hålla en bra standard för djuren som är till för djurens bästa och inte för vårt eget. utgångspunkt, nu precis som , är att alla djur ska må bra och ha möjlighet att bete sig på ett sätt som skapar en bra tillvaro. Det ställer höga krav på både vistelsemiljö och de människor som hanterar djuren i vardagen. verkar i en global värld, och då måste djurskyddsfrågorna hanteras globalt och inte bara inhemskt. Den svenska livsmedelsindustrin är global, och marknaden är hårt konkurrensutsatt av produkter som kommer från djur som inte har samma skydd som svenska djur. För oss moderater är djurskyddet viktigt att prioritera inom det internationella arbetet även ur ett frihandelsperspektiv. lyfte jag fram att det är lika viktigt att reglerna inom unionen följs som att de är gemensamma. Tyvärr ser vi fortfarande att så inte är fallet, vilket snedvrider konkurrensen och ger laglydiga företagare i sämre konkurrensvillkor på både kort och lång sikt eftersom prisbilden och nationalismen går före kvaliteten och ett gott djurskydd. Jag säger det igen: Låt bli det goda exemplet på hur ett gott djurskydd också innebär en god djurhållning! Att vara lantbrukare med djuransvar är inte helt lätt. Jag har aldrig träffat en lantbrukare som medvetet velat sina djur illa. Det är snarare så att de gör allt i sin makt för att djuren ska ha det så bra som möjligt. Men verkligheten gör sig ibland påmind, och det är inte helt lätt att få ihop kalkylerna med pressade priser och ett regelverk som är en snårskog. Detta regelverk är inte alltid helt logiskt eller lätt att förstå sig på. Många av de regler som är uppsatta kan ibland tyckas bättre för oss människor än för djuren själva. Vi vill därför att detaljeringsgraden i regelverket sänks, ett förslag som också kommer från som föreslagit att det ska göras en noggrann avvägning i varje enskilt fall baserat på djurskyddsrisker, behov och förutsättningar. Enligt regeringen utreds även denna fråga på just . Vi känner dock att denna mycket viktiga fråga för den svenska konkurrenskraften inte får dröja mer, och osäkerheten om när den aviserade djurskyddspropositionen verkligen kommer gör att vi återigen vill lyfta denna fråga. Det är så lätt att saker och ting döljs i utredningar, och så kommer det aldrig någonting ut av det. Den här frågan är för viktig för det. Vi moderater står självklart bakom alla våra reservationer i betänkandet, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast på reservation 1 om djurskyddsarbetet inom EU och på reservation 3 om målstyrning i djurskyddslagstiftningen. 2 (SD): har vi återigen en djurskyddsdebatt i riksdag, och precis som föregående talare tog upp är det svårt att inte tala om det uteblivna föreslaget till ny djurskyddslagstiftning. Vi väntar fortfarande. Denna väntan präglar den svenska djurskyddsdebatten och såklart även detta betänkande, där de allra flesta motioner avstyrks just eftersom frågorna bereds i inom ramen för arbetet med att ta fram en ny djurskyddsproposition. Det var som fick den nuvarande djurskyddslagstiftningen. Den var internationellt banbrytande och är fortfarande något vi har anledning att vara stolta över. Grunden för lagstiftningen är att djuren har rättigheter. Särskilt viktigt är att understryka paragrafen om att alla djur ska ha rätt till ett naturligt beteende. Det är en väldigt fin paragraf. Däremot kan man ibland ifrågasätta om det verkligen fungerar så. Mycket har hänt på dessa . Något som hände 2011 var att det kom en utredning med förslag till en ny djurskyddslagstiftning. Den drogs dock i långbänk av alliansregeringen, och vi fick aldrig se något lagförslag vid makten. Sedan fick vi ett regeringsskifte, och den nya regeringen har kommit med löften om att den här lagstiftningen ska komma. Den har utlovats , sedan har det hetat våren, så har det blivit hösten igen, och så har det hållit på. Det senaste löftet är att den kommer . delar utredarnas ambitioner om att djurskyddet ska bli mer målstyrt än regelstyrt utan att man för den sakens skull ska göra avkall på de höga ambitioner som vi har med det svenska djurskyddet. Det tycker vi är en bra utgångspunkt, och vår ambition är också att den nya djurskyddslagstiftningen ska möjliggöra en högre ambitionsnivå i det svenska djurskyddet. är frågan komplex. Som stark anhängare av frihandel är det inte svårt att se problemen med detta . Länder som värnar djurs välbefinnande är förlorare. Länder som bryr sig mindre blir vinnare. Vi har problem i , men vi kan ju se på och den thailändska kycklingen som offentlig sektor importerar till och som är fullproppad med antibiotika. Det är klart att det blir en tuff konkurrenssituation för svenska lantbrukare. På grund av EU-regler har vi också begränsade möjligheter att begränsa införseln av dessa produkter, och vi har också svårigheter att tackla problemen med att svenska bönder tappar i konkurrenskraft. Vi kan inte fullt ut kompensera våra bönder. Men trots den här problematiken kan vi ändå se ljusglimtar i . Vi kan se att priset på svenska produkter har ökat . Det är en positiv utveckling, och det är till gagn för såväl djur som svenska bönder att det går bättre för svenskt kött. Jag vill understryka att vi måste fortsätta arbeta för ett stärkt svenskt djurskydd som vi arbetar för att öka producenternas konkurrenskraft. Fokus måste ligga på båda ställena. Det är viktigt att understryka att fokus inte får ligga på ett försvagat svenskt djurskydd för att stärka konkurrenskraften. Vi vill hellre se att man fokuserar på de alltför låga djurvälfärdsersättningarna, på en undermålig företagspolitik från den rödgröna regeringen som gör det tufft att bedriva näringsverksamhet i det här landet och på skatter och andra pålagor som slår mycket hårt mot bönderna. Om vi kan komma till rätta med de här sakerna ska det inte behöva finnas lika stora konflikter mellan en levande och välmående svensk animalieproduktion och ett ännu starkare djurskydd. All denna problematik måste naturligtvis vägas in när man bestämmer sig för var ambitionsnivån ska hamna när nu lagförslaget kommer, och vi får väl även räkna med att propositionen kommer och att nya förseningar uteblir. När det gäller kontrollprogram ser positivt på att näringarna tar fram egna djuromsorgsprogram där djuromsorgen förstärks som de senaste vetenskapliga och tekniska landvinningarna kan tas till vara. Djurvälfärdsprogrammen är även ett sätt att förbättra konkurrenskraften för det svenska lantbruket. Programmen kan bidra till ökad djurvälfärd, förbättrad djurhälsa, en ökad investeringsvilja samt stimulera nya innovationer och teknikutveckling. finns det en oro bland vissa, och det är därför viktigt att understryka att de här kontrollprogrammen aldrig får bidra till att minska djurskyddet. Med det sagt vill jag yrka bifall till reservationer 4 och 5. 3 (C): I det här betänkandet tycker jag att riktigt många angelägna saker behandlas, och i likhet med många andra saker ska vi behandla och tala om dem på ett seriöst sätt. Jag ska emellertid begränsa mig eftersom det är många delpunkter i det här betänkandet som man skulle kunna tala mycket och länge om. Jag ska avstå från det för tids vinnande, men jag vill ändå börja med att konstatera att jag tycker att alla djur som är i människors vård ska ha det bra. Det gäller djur i vårt land men också djuren i Europeiska unionen, som vi är del av. Därför tycker jag att det är angeläget att den nuvarande regeringen följer upp det arbete som påbörjades av den tidigare alliansregeringen för att höja djurskyddsnivån och djurvälfärden i hela den europeiska unionen. Med detta sagt vill jag verkligen instämma i anförande i denna del och också i det bifallsyrkande som hon har till reservationen i denna del. Att höja nivån i alla delar av EU är först och främst viktigt för djurens skull, men det är också viktigt ur konkurrenssynpunkt. Har inte primärproducenterna, bönderna, lika villkor blir ju konkurrensförutsättningarna olika, och det ska de inte vara inom en union. Vissa vill sänka standarden i vårt land. Jag tycker inte att vi ska göra det. Jag tycker att vi ska se till att hjälpa till så att djur får det bra i alla delar av unionen genom att unionen sätter en minimistandard, och jag tycker dessutom att vi ska vara angelägna om den och se till att den kontrolleras. Ett exempel på det här är transporttiderna. Vi är ett av de mer glest befolkade länderna inom Europeiska unionen och har därmed långa transporter. Trots detta har vi strikta regler och kontroller vad gäller djurtransporter i vårt land. Så är det inte vad beträffar tidslängden på transporterna i andra delar av Europeiska unionen. De tillåtna tidslängderna är inte så korta som här, och de kontroller som görs är inte så rigorösa som de är i vår del av . Detta måste regeringen, tycker jag, ständigt och jämt arbeta för att det ska bli ändring på. Jag går över till nästa punkt som jag tycker är angelägen, och det är att vi ska ta vara på de goda exempel som finns. Svensk Fågel har bedrivit ett förtjänstfullt arbete i ett djurvälfärdsprogram för att få upp standarden för alla de djur som den organisationen har i sin värld. Jag tror att många liknande intresseorganisationer för en bransch skulle kunna ha nytta av att arbeta med djurvälfärdsprogram. Jag tror att man på så sätt kan komma betydligt mycket längre vad gäller djurvälfärden än om vi eller någon myndighet ska lägga lag eller bestämmelse på och kring saker och ting, för då tar det tid och det är svårt att skriva allting i lagtext på ett sätt som uppfyller alla de krav som vi vill ska uppfyllas. Djurvälfärdsprogram ser jag som ett bra sätt att komma längre i det arbete som jag hoppas och tror att vi alla är angelägna om att vi kommer längre i. Därmed vill jag, herr talman, yrka bifall till vår reservation nr 6 i det här avseendet. Slutligen vill jag också nämna något ord om djurkontrollerna. måste det fattas beslut om djurförbud för någon som innehar djur. Det är tyvärr en nödvändighet. Att få själva förbudet prövat i en domstol är emellertid svårt i vårt land. Att få bestämmelsen och beslutet i sig prövat går alldeles utmärkt i förvaltningsrättssystemet, men man prövar ju inte lämpligheten i att utfärda förbudet för någon. Det är ett väldigt ingripande beslut oavsett om det handlar om lantbruksdjur eller om sällskapsdjur, och det är ett väldigt ingripande för individen. Att få detta prövat av en rättsinstans är på gränsen till omöjligt i vårt land. Av det skälet vill jag verkligen också vurma för den skrivning som vi har i en reservation som innebär att tingsrätten och det vanliga domstolssystemet borde ha hand om de här sakerna. Jag avstår från att yrka bifall i denna del för tids vinnande men vill ändå fästa kammarens uppmärksamhet på just den här frågeställningen. 4 (V): Djur är levande och kännande individer. I och med det borde djur också ha vissa grundläggande rättigheter. Vissa av de rättigheterna kan vi hitta i vår djurskyddslag där det står att djur ska behandlas väl och ges möjlighet till ett naturligt beteende. Ger vi verkligen djuren inom lantbruksindustrin i möjlighet till ett naturligt beteende? Jag tänker på de närmare 3 miljoner grisar som föds upp och slaktas i . De står på betonggolv i bås inomhus. De här grisarna får aldrig gå utomhus och böka i jorden. Det finns ett fåtal undantag i alternativ produktion, men den absoluta massan av dessa nästan 3 miljoner grisar står inlåsta i bås på betonggolv. Vi kan också titta på hur de ungefär 80 miljoner kycklingar som föds upp i för att bli kycklingkött har det. De föds upp under extremt intensiva förhållanden med tusentals fåglar i hangarliknande byggnader, där de erbjuds vatten och föda nästan dygnet runt för att de ska äta och uppnå slaktvikt inom blott . Dessa fåglar växer så fort att många av dem får benbrott och problem med skelettet. De får så mycket tyngd på sin kropp att skelettet inte hinner med. Vi kan ta en titt på de ungefär 2 miljonerna kossor och kalvar. Hur har de det? Kossorna föder ständigt nya kalvar, så att de ska producera ny mjölk. Kalven tas nästan bort från kossan, trots att vi vet att en ko och en kalv vill stå nära varandra . Vi är vana att se kossor som går utomhus och betar. Det gör de ; det har vi reglerat. Men står de instängda, och en del av dem är också uppbundna . I föds det upp 1 miljon minkar enbart för att minkindustrin ska kunna ta deras päls och sälja den dyrt på internationella auktioner för att tjäna pengar. Dessa 1 miljon minkar står instängda i minimala nätburar oavsett om det är extrem kyla eller extrem hetta. I det fria skulle antagligen ha rört sig över flera mil för att söka föda, dra sig undan i skuggan om det blir varmt eller simma i åar och vattendrag. Inget av detta kan minkarna göra i den svenska pälsindustrin. Så gott som alla djur jag talat om här transporteras, när de har uppnått en viss ålder eller en viss vikt, till ett slakteri. Det är miljontals djur som transporteras runt om i . Vi är ett stort land. Vi har en åttatimmarsgräns för djurtransporter, men transporterna blir ändå väldigt långa. Jag har själv bevittnat många av dessa transporter, hur man lastar på djuren, transporterar dem och lastar av dem vid slakteriet. Jag kan berätta att det inte var någon trevlig upplevelse. Det var inte heller någon trevlig upplevelse att besöka slakterier och se dessa tusentals djur som stallas upp och får vänta många timmar innan de ska slaktas på löpande band. Jag och vi i undrar: Kan vi göra något åt detta? Ja, vi tror det. Vi har väckt en motion som heter Respekt för djuren. Den motionen går i korthet ut på att alla djur som föds upp i ska ha möjlighet till ett naturligt beteende, som lagen föreskriver. Det innebär att vissa av de företeelser som jag nu har beskrivit helt och hållet måste upphöra och ersättas med en annan form av uppfödning. De kan också ersättas med en annan föda, baserad på vegetabilier. Måste vi verkligen konsumera så mycket kött som vi gör i ? Pälsindustrin är en produktion av helt onödiga produkter. Pälsproduktionen, sådan den ser ut , borde absolut inte vara tillåten i . Jag är väldigt besviken på att den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen inte har lagt fram förslag för att avveckla denna verksamhet. Jag är också besviken på både den sittande regeringen och den föregående, borgerliga regeringen. Det är synd att den tidigare landsbygdsministern nu har lämnat salen, för han var den ansvarige ministern när det gällde utredningen om en ny djurskyddslag. Han gjorde ingenting alls . har vi en ny regering, som inte heller har gjort någonting . har det gått vi fick utredningen om en ny djurskyddslag. Vi i hoppades att denna utredning och ett förslag till ny djurskyddslag skulle lösa en del av de problem som jag har talat om. Det är av svek mot djuren i . Ansvaret vilar tungt på den tidigare borgerliga regeringen och på den nuvarande socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen. Jag vill fråga de socialdemokrater och miljöpartister som finns här i salen : När får vi se en ny djurskyddslag? Blir det en djurskyddslag som just står på djurens sida och som formuleras på ett sådant sätt att flera av de problem som jag har tagit upp kommer att få en lösning? Jag skulle också vilja säga något om de ungefär 990 000 djur som används i djurförsök i . Jag pratar om möss, marsvin, råttor, apor, fåglar och så vidare. 990 000 djur innebär ungefär 2 700 nya djur . Jag tror att vi skulle ha alla möjligheter i världen att bringa ned antalet djur som utnyttjas i djurförsök till ett minimum. behöver vi kanske inte ens göra djurförsök över huvud taget. Det finns flera moderna, avancerade, alternativa metoder. En del av dem sägs vara mer effektiva och precisa än de ibland gammalmodiga djurförsöksmodeller som finns . Därför är det positivt att vi i har fått med oss regeringen på att inrätta något som kallas för 3R-center för att ersätta, förfina och förbättra djurförsök i . Jag hoppas att vi snart får se detta 3R-center inte bara som en formulering med pengar i budgeten utan också som ett aktivt arbetande organ i praktiken när det gäller att ersätta djur i djurförsök och att hitta alternativa metoder. Men mycket mer än så måste göras. En sak som vi ganska snabbt skulle kunna få en lösning på är att se till att alla som studerar vid utbildningar där man sysslar med djurförsök också ska få lära sig grunderna i alternativa metoder, så att de ser de mängder av alternativa metoder som finns. Detta är något som vi tar upp i reservation 11 om djurförsök inom medicinsk forskning. Jag vill härmed yrka bifall till reservation 11. 5 (KD): Jag yrkar bifall till reservationerna 2 och 7 Jag är stolt och glad över alla våra svenska bönder som gör ett fantastiskt arbete – våra bönder som producerar livsmedel för oss konsumenter. Till detta har vi en djurhållning som präglas av höga djurskyddsambitioner. En bra skötsel och en god hygien i djurhållningen ger inte bara ett bättre djurskydd utan också en hög livsmedelskvalitet. I en internationell jämförelse har en bra djurskyddslagstiftning. Detta är givetvis bra men medför att djuruppfödare i har högre kostnader än sina konkurrenter i andra länder. Därigenom kan bönderna i vissa andra länder, till följd av lägre djurskyddskrav, sälja sina produkter till en lägre kostnad. För att svenska bönder inte ska missgynnas är det viktigt att djurskyddslagstiftningen harmoniseras inom EU genom att EU-kraven skärps. Strävan måste vara att svenska bestämmelser på djurskyddsområdet ska tjäna som vägledning för arbetet inom EU. Det är inte minst viktigt att befintliga regler också efterlevs. blev rutinmässig bortklippning av grisarnas svansar förbjuden inom EU. Trots detta skriver EU:s livsmedelsmyndighet att den allra största andelen av grisarna inom EU fortfarande får sina svansar bortklippta. är det enda land där grisarna fortfarande kan slå knorr på sina svansar. förbjuder EU-reglerna att antibiotika används i tillväxtfrämjande syfte. Denna regel efterlevs . har behandlat ett förslag från kommissionen om en förordning om medicinerat foder och ett förslag till förordning om veterinärmedicinska produkter. Det är viktigt att både och ligger på i denna fråga. uppfattning är att all förebyggande gruppbehandling med antibiotika ska vara förbjuden. Däremot kan förebyggande behandling göras av enskilda djur, till exempel vid sjukdom. I har det länge funnits branschregler som förbjudit all förebyggande gruppbehandling. Frågan om hur vi använder antibiotika är en av de viktigaste frågor vi har . vill se över beteskravet för mjölkkor i lösdrift. är svenska mjölkbönder förhindrade att ansöka om betesstöd från EU på grund av de nationella reglerna om att mjölkkor måste gå ute och beta . Med ett slopat nationellt beteskrav kan svenska mjölkbönder få betesstöd från EU på samma sätt som europeiska kollegor. Det är viktigt att mjölkkorna får utöva sitt naturliga betande under årets varma månader. De kor som går i lösdrift kan röra sig fritt och utöva sitt naturliga betande året om. De väljer själva när de ska äta och vila och i många fall också när de ska mjölkas. Kor som har det bra mjölkar också bra. Därför har alla mjölkbönder incitament att öka djurens välbefinnande. Det är värt att påpeka att det har skett en stor förbättring av djurvälfärden för kor i lösdrift inomhus jämfört med då beteskravet infördes . Utvecklingen av alternativa djurförsök går framåt. Datasimuleringsprogram och cellodlingar kan helt eller delvis ersätta djurförsök i många lägen. Inom högre utbildning i förekommer fortfarande djurförsök enligt rutin eller därför att kursansvarig lärare inte har tillräcklig kunskap om alternativen till djurförsök. För användare av försöksdjur finns djurförsöksvetenskapliga utbildningar, där forskaren får en inblick i viktiga frågor kring djuranvändningen. Studenterna får även en introduktion om alternativ, men denna information är långt ifrån tillräcklig för att studenten ska hitta möjligheter att använda alternativ i sin forskning, nu och . Alla studenter på de utbildningar där djurförsök traditionellt förekommer borde få grundläggande utbildning om alternativa metoder. 6 (V) replik: