prot · H50953 · 2017-12-19 00:00:00 — När det gäller stora företag som och är det klart att de påverkas av de skattehöjningar som regeringen har genomfört med 40 miljarder . Frågan blir på sätt och vis självklar: Varifrån ska egentligen tillväxten komma när äganderätten sätts ur spel? För övrigt vill jag önska en god jul och hoppas att ministern får njuta av mycket svenskt på julbordet. 90 Statsrådet (S): Jag hade inte tänkt tala om nationalekonomi, men jag blir illa tvungen efter ledamoten inlägg. Det fanns en regering som sänkte skatter och sänkte skatter, och det blev bara minus och minus. Det fanns minus 60 miljarder när vi tillträdde. finns det plus 80 miljarder, och man kan amortera 40 miljarder och investera 40 miljarder. Det är en fantastisk utveckling. När det gäller åtgärder nämnde jag laserskanning, där branschen vill dubblera det anslag som staten går in med. Man ser detta som en oerhört viktig del för att kunna öka produktionen. Det pågår omfattande teknikutveckling och forskning där staten är med tillsammans med branschen, väldigt nära branschutvecklingen. Detta stimulerar också produktion. Det pågår mycket inom svensk skog, och det händer väldigt mycket där. är en part i Århuskonventionen. Konventionen är också en del av EU:s rättsordning. Vi kan inte sticka under stol med att förhållandena är sådana. Den utredning som finns föreslår inte att en underrättelse om avverkning ska vara möjlig att överklaga, utan det utredningen föreslår är att det är i samband med tillstånd för fjällnära skog och ädellövskog som denna möjlighet ska finnas. Frågan är lämnad till regeringen från utredningen, och den bereds inom . Det är för tidigt att säga exakt var den kommer att hamna. Regeringen har ambitiösa mål för nyckelbiotoperna när det gäller biologisk mångfald och att skydda skogen. Det är därför också oerhört viktigt att inventeringarna håller hög kvalitet och bygger på ändamålsenligt kunskapsunderlag. Det är oerhört viktigt för att de ska få en acceptans hos branschen. Sedan varierar nyckelbiotoperna mycket över landet, och de är olika ute i naturen. Det är viktigt att man i inventeringarna gör avgränsningar som är transparenta. Objektiviteten och förutsägbarheten ska finnas med. Det är väldigt viktigt för att man ska få acceptans för detta. Vi avsätter ytterligare medel för att skydda det hela, och det är något vi gör för att inte markägare ska komma i kläm. När det gäller skogen är det precis som ledamoten säger: Den är oerhört viktig för svensk export. Den inbringar 120–125 miljarder i exportinkomster, och den sysselsätter direkt ungefär 100 000 personer och indirekt bortåt 200 000 personer. Skogen har också många andra värden. Den har sociala värden. Man kan gå ut i en skog och bedriva jakt, plocka svamp och plocka bär. Den har också stora värden när det gäller utvecklingen av besöksnäringen. Naturturismen ökar faktiskt dramatiskt i landet. Det är en viktig del. Där gör vi också en skattesänkning. När det gäller naturguidning sänks momsen från . Det görs en hel del. Jag vill bara påminna ledamöterna om det. 91 (M): Ja, att skogen bidrar med stora värden är vi helt överens om. Det finns sociala värden, miljövärden och produktionsvärden. Frågan som belyses i denna interpellationsdebatt och som jag vill sätta fingret på gäller de värden som man kan bedöma är hotade på något sätt och vilka problem och effekter det kan leda till framöver. Det gäller framför allt det som är kopplat till produktionen. Vi kan börja med nyckelbiotoperna. Det är ändå en rätt stor förändring. När man började med detta handlade det om en liten avgränsad del. Det skulle vara guldkornen, alltså de allra finaste och bästa områdena. Det handlade kanske om i ett avgränsat geografiskt område. ser vi hur det breder ut sig över mycket större områden. Regeringen lägger dessutom väldigt mycket pengar på att expandera detta. Det är klart att det skapar problem. Någonstans blir det en motsättning i förhållande till produktionen. Sedan gäller det frågan om talerätten och Århuskonventionen. Nej, min fråga gällde faktiskt inte vilken typ av förslag som regeringen eventuellt ska lägga fram när remissrundan är slut. Jag förstår att statsrådet kanske varken vill eller kan svara på det här och . Frågan gällde just Århusförordningen och vilka förpliktelser statsrådet och regeringen anser att den innebär för . Det får statsrådet gärna återkomma till. Det blir uppenbart, tycker jag, att det är väldigt lätt för landsbygdsministern att ge många exempel på åtgärder som regeringen vidtar för att stärka miljöintresset. Men när man ber om exempel på åtgärder som stärker ägandeperspektivet och produktionen är det väldigt tunt. Det kom ett exempel som handlar om laserskanning. Det handlar kanske om , efter att man har höjt skatten med 40 miljarder. Man lägger ut i utökade resurser till nyckelbiotopsinventeringar, till exempel. Det är väldigt tydligt att det är en slagsida i hur regeringen arbetar med detta, till nackdel för produktionen. 92 Statsrådet (S): Låt mig än en gång understryka att äganderätten när det gäller skog är grundlagsskyddad och icke ifrågasatt av regeringen. Den är grundlagsskyddad. Jag gav några exempel på där vi går in i fråga om produktion. Jag nämnde laserskanning. Jag nämnde teknikutveckling och forskning, där staten går in med ett betydande belopp för att gynna produktion. Jag vill kanske påminna om att den dieselskattereduktion som regeringen förbättrade från till också kom produktionen inom skogen till del. Det är viktigt att komma ihåg det. Vi har de två jämställda målen. Det finns säkert behov av att utveckla de målen. Det kommer vi också att göra när vi lägger fram ett förslag om ett nationellt skogsprogram. Sedan ska vi komma ihåg att det är väldigt viktigt att vi har ordning och reda inom detta område och att det är en långsiktighet i politiken kring dessa frågor. Det gröna guldet är en välfärdsmotor och betyder oerhört mycket för vår välfärd i landet, både historiskt och just nu men också . Därför måste detta hanteras på ett mycket klokt och seriöst sätt. Det kan ta tid. Det som är bra måste ibland få ta tid. Tack för en bra debatt! Överläggningen var härmed avslutad. § 19 Svar på interpellation 2017/18:241 om försörjningstrygghet avseende livsmedel 93 Statsrådet (S): har frågat mig på vilket sätt jag och regeringen avser att agera för att öka kunskapen om läget och förbättra situationen avseende livsmedelsförsörjning i händelse av en allvarlig kris och om jag och regeringen anser att det behövs ett samlat ansvar för dessa frågor hos exempelvis någon för ändamålet lämplig myndighet och i så fall vilken. I linje med den försvarspolitiska inriktningen för perioden –2020 har arbetet med den sammanhängande planeringen för civilt försvar återupptagits. lanserade regeringen en nationell säkerhetsstrategi som anger ramverk och inriktning för det arbete som krävs för att värna säkerhet, såväl inom som mellan olika politikområden. Tillgång till dricksvatten och livsmedel pekas i strategin ut som ett nationellt intresse. Livsmedelsförsörjningen är beroende av robusta försörjningssystem för bland annat energi, transporter och it-kommunikation. För att stärka förmågan hos bevakningsansvariga myndigheter och andra aktörer inom civilt försvar föreslår regeringen i budgetpropositionen att permanenta medel ska tillföras, vilket för återstoden av innevarande försvarsinriktningsperiod, 2018–2020, motsvarar totalt . Medlen ska tillföras kommuner, landsting, länsstyrelser, övriga bevakningsansvariga myndigheter och frivilliga försvarsorganisationer. och är ett par av de myndigheter som tilldelas medel för att förstärka planeringen för det civila försvaret. Förstärkningarna skapar förutsättningar att fullfölja den inriktning som anges i den försvarspolitiska inriktningspropositionen. Grunden för det civila försvaret är det arbete med samhällets krisberedskap som bedrivits av landets myndigheter . Livsmedelsförsörjning är en av de prioriterade samhällsfunktionerna i det civila försvaret. Den återupptagna planeringen för civilt försvar har påbörjats, och i det arbetet involveras centrala, regionala och lokala myndigheter och också de privata aktörerna. har ansvar för nationell samordning när det gäller kris- och beredskapsplanering av livsmedelsförsörjning i leden efter primärproduktionen. Myndigheten har i samverkan med andra berörda myndigheter byggt upp kunskap på området. inrättade en privat-offentlig samrådsgrupp för att samla berörda aktörer för det fortsatta arbetet. En annan viktig del i regeringens politik är livsmedelsstrategin och det övergripande målet att den totala livsmedelproduktionen i ska öka. Ökad livsmedelsproduktion i leder till bättre förutsättningar för en god nationell försörjningsberedskap såväl i kris som under höjd beredskap och då ytterst i krig. ska Försvarsberedningen överlämna sitt första delbetänkande. I Försvarsberedningens uppdrag ingår att lämna en inriktning för det civila försvaret och att beakta och analysera ambitionsnivåer för olika beredskapsåtgärder, bland annat avseende försörjningsfrågor. Sammanfattningsvis är kunskapsläget och planeringen för livsmedelsförsörjningen i det nya säkerhetspolitiska läget under uppbyggnad. Den kraftiga resursförstärkning som regeringen med stöd av försvarsgruppen avsätter för att förstärka planeringsarbetet är av mycket stor betydelse för det fortsatta arbetet. Försvarsberedningens bedömningar kommer att vara en viktig utgångspunkt för regeringen i den fortsatta planeringen av det civila försvaret. 94 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Bakgrunden till den här interpellationen är att säkerhetsläget har försämrats i vår omvärld under en lång rad år. Det rör sig om händelser som ligger utom vår kontroll, och det har gjort att frågor om försvar och säkerhet har kommit allt högre upp på dagordningen i den svenska debatten. Som ett brev på posten följer därpå även andra frågor som handlar om vår säkerhet och hur vi klarar oss i händelse av en svårare kris, till exempel när det gäller livsmedelsförsörjningen. Här tvingas vi konstatera att det är väldigt bekymmersamt att den svenska konkurrenskraften för svensk livsmedelsproduktion har urholkats så kraftigt att vi i faktiskt bara producerar ungefär hälften av den mat som konsumeras här. Detta har vi berört lite grann tidigare, bland annat kopplat till livsmedelsstrategin. Där har vi nu ett gemensamt och brett mål om att öka livsmedelsproduktionen, vilket är positivt. Den svenska livsmedelsförsörjningen är väldigt beroende av importerade livsmedel. Om vi skulle skäras av eller råka ut för någon form av avbrott blir flera livsmedel relativt snabbt en bristvara. I sammanhanget vill jag ändå understryka att man inte ska betrakta det som ett problem om vi exporterar mer livsmedel, för kan vi öka vår produktion och också öka vår export bidrar det ändå till att minska vår sårbarhet om en kris skulle uppstå. I det läget kan nämligen råvaror och produkter som annars skulle ha exporterats användas i . En annan sida av saken handlar om tillgängligheten till dessa livsmedel, till exempel om drivmedel. Vi måste ha fungerande transporter för att livsmedlen ska komma ut. Drivmedlen behövs dock inte bara för att transportera de färdiga livsmedlen utan också i primärproduktionen, till exempel för att driva traktorer och andra redskap. Även här är det alltså viktigt att få ett samlat grepp kring hur det ser ut med vår sårbarhet på detta område. Vi behöver helt enkelt en bättre överblick över säkerhetsläget, och det behövs också en tydlig strategi för hur frågorna ska hanteras framöver. Man kan tolka statsrådets svar, tycker jag, som att regeringen anser att det finns ett samlat ansvar för frågan hos , som, vilket nämns i svaret, har haft ett ansvar åtminstone för de led som ligger efter primärproduktionen, alltså förädlingen efter själva jordbruksdelen. Min fråga är om detta är rätt, klokt och tillräckligt. är naturligtvis en viktig aktör, men som jag redan har varit inne på är frågan väldigt mångfasetterad. Det handlar dels om transporter, dels om primärproduktionen, och det ansvaret har inte . I primärproduktionen finns ett beroende av insatsvaror inte bara i form av drivmedel utan även i form av till exempel proteinfoder och konstgödsel. Alla dessa olika delar i livsmedelskedjan måste man få ett tydligt grepp om. Jag hoppas därför att statsrådet kan utveckla sitt svar lite grann. Jag är också väldigt positiv till det uppdrag som Försvarsberedningen har i detta och hoppas att de kan bidra till att skingra en del moln och lämna förslag som gör att vi kan nå en större trygghet på det här området. 95 Statsrådet (S): Jag delar ledamoten uppfattning att export inte är något negativt. Ökad export driver på vår produktionsförmåga och säkerställer en bättre beredskap i sämre tider. Jag delar också uppfattningen att vi är beroende av många andra insatsvaror för att klara av detta. Det handlar inte bara om drivmedel utan även om gödsel, utsäde med mera. Detta är inte tillräckligt , och därför blir det väldigt intressant att se Försvarsberedningens betänkande och hur man ser på de här frågorna. Jag ser också med tillförsikt på att när vi har nått det övergripande målet i livsmedelsstrategin och ökat vår produktion kommer att vara betydligt mer robust. Vi måste öka vår självförsörjningsgrad i fredstid för att ha en bättre förmåga även i kristid. Det är många samhällsfunktioner som påverkar robustheten, och därför måste vi jobba brett. har ju en central roll i arbetet med livsmedelsförsörjningsfrågor, och man har i myndigheten också startat upp en dialog med de privata aktörerna. Det arbetet kommer att fortsätta att utvecklas, för de privata aktörerna är en viktig del i det här. Utan dem tror jag inte att vi klarar av att få en robusthet i systemet. och andra myndigheter har tagit fram ett kunskapsunderlag kring livsmedelsförsörjning som jag tror kan spela en stor roll när man går vidare i det här arbetet. Man har också tagit fram vägledningar som riktar sig till regionala aktörer, för livsmedelsberedskap sköts ju inte bara centralt utan måste finnas i hela landet. Man har också genomfört övningar. Bland annat har man genomfört en övning på där scenariot var uteblivna livsmedelstransporter och den påverkan det har. En sådan övning kan givetvis även andra regioner dra nytta av. Även har ett uppdrag att titta på försörjningsfrågorna, framför allt när det gäller kunskapen om handeln med jordbruksprodukter, där man är den myndighet som är längst fram med detta. Tillgången till livsmedel är grundläggande för oss alla, och vi har alla ett eget ansvar. Därför är det viktigt att vi har en god information om dessa delar. Budgetpropositionen pekar bland annat ut livsmedelsförsörjning som ett prioriterat område i beredskapsplaneringen som behöver fördjupas. Jag ser fram emot Försvarsberedningens betänkande innan vi kan utveckla mer hur vi går vidare. 96 (M): Landsbygdsministern redogör här för olika aktörers roll och tar ett antal exempel från och . Det går inte annat än att hålla med om att de här aktörerna har en väldigt viktig roll. De är nödvändiga aktörer när det handlar om att bygga upp en fungerande försörjningssäkerhet gällande livsmedel. Min fråga gäller egentligen inte det. Det är klart att såväl och som många andra aktörer har ett ansvar och behöver göra olika saker för att få hela pusslet att fungera. Men den springande punkten tycker jag är det samlade ansvaret, och det är detta samlade ansvar som jag tycker att vi ganska länge har saknat i . Efter och långt in hade man ett tydligare, samlat grepp kring det här. handlar det inte om att bygga upp eller göra om saker och ting så som man gjorde då, men jag tror att för att få en ordentlig överblick behöver man ha en myndighet som har ansvar för hela livsmedelsförsörjningen och hur vi ska hantera den i händelse av kris. Både och liksom andra aktörer behöver ingå i någon form av beredning eller arbete kring hur det här läggs upp. Jag tror dock att ansvaret måste samlas någonstans, och det är inte alls säkert att det ska vara på någon av de här enheterna, utan det kanske finns andra myndigheter som skulle vara bättre skickade att hantera detta. De rena produktionsfrågorna hanteras med fördel av , och så vidare. Så har vi distributions- och lagerhållningsfrågorna, som kan verka banala eller enkla. Men det är de långt ifrån; dessa frågor är tvärtom en stor utmaning. hade vi stora beredskapslager uppbyggda. Det har vi inte , och inte minst när det gäller våra större städer blir det här väldigt snabbt ett problem. Det finns siffror som pekar på att om vi skulle skäras av från omvärlden skulle de större städerna vara utan livsmedel eller kanske inom – i bästa fall. Det är väldigt allvarligt. Människor känner nog inte till vare sig detta faktum eller att man själv förväntas ha livsmedel hemma så att man kan klara sig i utan att hämta in någonting utifrån. Det är också ett ansvar som jag tror att vi behöver få in i det här samlade greppet: att tydligare kommunicera till medborgarna i vad som förväntas av dem och att man ska kunna leva upp till 72-timmarsregeln. Poängen är alltså inte att bygga upp nya beredskapslager och särskilda lagerutrymmen som vi gjorde . Det tror jag inte att någon förespråkar, utan det här går ju att lösa på annat sätt, till exempel genom lagerhållning i befintliga butiker. Genom ett tydligt samlat grepp kan vi ge ett uppdrag till de privata aktörer som redan finns där ute – till handeln – att sköta lagerhållningen. Detta kräver säkert någon form av regeländringar och kanske någon form av ekonomisk kompensation om man ska stå med varor som man annars inte skulle lagerhålla, men det är sannolikt väldigt mycket billigare och mer effektivt än att från statligt håll bygga upp separata lagerutrymmen. Det jag framför allt efterlyser och hoppas att statsrådet tar med sig är behovet av ett samlat grepp om hela paketet med frågor som handlar om primärproduktion, livsmedelsförädling, distribution, lagerhållning, handel, det vill säga hela kittet. 97 Statsrådet (S): Jag är inte beredd att peka ut någon myndighet som skulle ha ett samlat grepp om detta. Jag tror inte att någon är beredd att göra så , utan jag tror att vi alla måste invänta Försvarsberedningens delbetänkande som kommer att beröra bland annat dessa frågor. Ledamoten tar upp frågan om de större städernas sårbarhet. Vi ska inte glömma bort att är ett avlångt och geografiskt stort land, vilket gör att kommunikationer är en oerhört viktig del i att säkerställa livsmedelsberedskap. Det måste finnas fungerande kommunikationer. Det är inte bara städerna som kommer att få stora problem vid en krissituation, utan det finns också många andra ställen där det finns hög risk. Livsmedel måste nå ut till hela landet. Det här är inget som kan åstadkomma på egen hand. Jag tror också att privata aktörer tillsammans med myndigheter är oerhört viktiga. Det måste vi poängtera när vi jobbar med dessa regionala frågor. Här har länsstyrelserna ett viktigt ansvar att jobba med dessa frågor. Det finns all anledning att återkomma i frågorna längre fram efter det att det nya året har börjat och när vi har fått titta på vad Försvarsberedningen säger i sitt delbetänkande. 98 (M): Det låter som att vi är hyfsat överens om vikten av att koppla ett brett grepp och fånga in helheten i problemen. Det är uppenbart och självklart att utmaningarna är olika för de större städerna och för glesbygden, men vi är överens om att de finns. Det är lätt att instämma i det statsrådet tog upp om att vi bör invänta Försvarsberedningens förslag. Det väntas komma , och vi hoppas att det finns ett samlat grepp från deras sida. Jag ska inte förlänga debatten ytterligare. I stället avslutar jag med att önska statsrådet, fru talmannen och övriga en god jul och ett gott nytt år. 99 Statsrådet (S): Tack för möjligheten att belysa denna mycket viktiga fråga. Den är mycket angelägen för vårt land. Vi är överens i de flesta frågor, och det är viktigt att inte fastna i de lösningar som fanns tidigare. Det finns en del debattörer som brukar hänvisa , men jag tror inte att lösningarna finns där. Vi måste utgå från den värld vi lever i . Arbetet är påbörjat, men det finns mycket kvar att göra. Tack vare uppgörelsen i försvarsgruppen kan man nu stärka och bygga upp ett civilförsvar igen. Jag tycker också att är en viktig part i uppgörelsen. Det uppskattar jag mycket. Tack för en bra debatt! Jag vill tillönska såväl ledamoten som fru talmannen en god jul och ett gott nytt år. Överläggningen var härmed avslutad. § 20 Svar på interpellation 2017/18:132 Förste vice talmannen meddelade att socialminister (S) på grund av sjukdom var förhindrad att vid dagens sammanträde besvara interpellation 2017/18:132 av (M) om specialistsjuksköterskor. § 21 Svar på interpellation 2017/18:169 Förste vice talmannen meddelade att socialminister (S) på grund av sjukdom var förhindrad att vid dagens sammanträde besvara interpellation 2017/18:169 av (V) om ensamståendes rätt till assisterad befruktning. § 22 Svar på interpellation 2017/18:223 Förste vice talmannen meddelade att socialminister (S) på grund av sjukdom var förhindrad att vid dagens sammanträde besvara interpellation 2017/18:223 av (-) om patientsäkerhet kring psykofarmaka och självmord. § 23 Svar på interpellation 2017/18:232 Förste vice talmannen meddelade att socialminister (S) på grund av sjukdom var förhindrad att vid dagens sammanträde besvara interpellation 2017/18:232 av (M) om dödfödda barn. § 24 Svar på interpellation 2017/18:247 Förste vice talmannen meddelade att socialminister (S) på grund av sjukdom var förhindrad att vid dagens sammanträde besvara interpellation 2017/18:247 av (M) om psykisk ohälsa och sjukskrivningar. § 25 Svar på interpellation 2017/18:116 om en tioårig grundskola 100 Utbildningsminister (MP): har frågat mig när jag avser att lämna ett förslag om en tioårig grundskola i enlighet med tillkännagivanden så att våra elever får mer tid tillsammans med sina lärare i . Jag har i tidigare interpellationssvar informerat om regeringens ställningstaganden i denna fråga. Regeringen anser att en skolstart kan och ska genomföras utan drastiska förändringar i skolsystemets grundläggande struktur. förslag om en obligatorisk förskoleklass (SOU 2015:81) fick också ett stöd av remissopinionen. Regeringen gör i propositionen Skolstart (prop. 2017/18:9) bedömningen att det huvudsakliga syftet med tillkännagivanden om en tioårig grundskola, med beaktande av förslagen i propositionen och andra viktiga reformer, är tillgodosett. utbildningsutskott har i sitt betänkande (bet. 2017/18:UbU7) instämt i de förslag och bedömningar som regeringen har gjort i propositionen, bland annat att det viktiga är att det tidigare lärandet blir likvärdigt och att alla elever utvecklas så långt som möjligt. Utskottet betonar att förändringstakten i skolan har varit hög under en relativt och att förändringar på skolområdet måste göras med urskiljning för att ge huvudmän och personal rimlig arbetsro. Utskottet delar regeringens bedömning att förskoleklassen har en viktig roll i skolväsendet, men det är viktigt att förskoleklassens pedagogiska uppdrag stärks betydligt. Utskottet konstaterar att regeringen har initierat och genomfört flera reformer i detta syfte samt att det pågår ett arbete med kompetensutveckling för personalen utifrån förskoleklassens förstärkta uppdrag. Mot denna bakgrund har utskottet ställt sig bakom regeringens proposition utan tillkännagivanden. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut . 101 (M): Tack, statsrådet, för att han ansluter till oss i , och tack för svaret. Vi har sett , och egentligen , hur internationella jämförelser från Timss, , Pirls och så vidare visar att kunskapsfokus och investeringar i lärares kompetensutveckling och karriärvägar lönar sig. Den utveckling vi har sett där svenska elever har tappat i skolresultat är förhoppningsvis något som vi nu har lyckats vända. Vi har åtminstone bromsat den utveckling som har rått.