prot · H40953 · 2017-01-12 00:00:00 — Därför har vi försökt att både stärka äldreomsorgen och stimulera bostadsbyggandet på det här området genom de här medlen. 72 (L): Tack, statsrådet, för detta! Pengar är i och för sig bra, men pengar som kommer på det här sättet innebär ofta väldigt kortsiktiga lösningar. Kommuner och landsting säger till och med att det är förgiftade pengar. Det styr fel. Vad finns nu i kappsäcken när det gäller att få igång åtgärder som är långsiktiga? 73 Statsrådet (S): Det handlar om ett väldigt flexibelt investeringsstöd som är skapat just för att man ska kunna använda det för de behov som finns hos äldre på den ort det gäller. Det ska kunna användas för dem som väntar på boende, helt enkelt. Detta är ett ansvar för kommunerna, men det här är ett rejält stöd från regeringen för att man ska kunna samarbeta i den här viktiga frågan. Vi har detta för ögonen. Vi följer det. kommer jag också att ta emot förslag från den utredning som tittar på kvalitet i äldreomsorgen . Detta är också en del av det. Följderna av gräns- och id-kontroller i 74 (MP): har vi id- och gränskontroller vid . En sak som har hänt är att integrationen i har stannat av. Många gränspendlare har sagt upp sig, restiderna har förlängts, och många företag vittnar om omfattande problem. Tågoperatörerna har fått ersättning för de direkta kostnaderna för kontrollerna, men man har inte fått ersättning för de påtagligt minskade resandevolymerna. har sitt internationella kontor i , söder om . Man vittnar om problem, och man är beroende av flygplatsen , Airport. Min fråga går till näringsministern: Vad avser regeringen att göra för att förbättra Öresundsintegrationen? 75 Närings- och innovationsminister (S): Tack, , för frågan! Vi vet ju om att med id‑kontrollerna och gränskontrollerna uppstod det både problem och en del tidsförluster för människor som pendlar. Det underlättar naturligtvis inte integrationen över . Även om vi var medvetna om det var det dock nödvändigt att dessa åtgärder med den situation som var inne i. Det har också fått effekt. Vi ser nu att kan hantera den situation vi hade med migrationen. diskuterar vi hur vi ska ta den frågan vidare. Det har just gjorts ett försök med en ny rutin för id-kontroll på , där kontrollerna kan ske i ett steg i stället för två. Förhoppningen är att detta, om det faller väl ut, ska kunna minska problemen med kontrollerna, så att det ska gå smidigare, och därmed ska det kunna gå ännu fler tåg. Det är ett exempel på åtgärder vi nu vidtar. Vi försöker hitta samarbeten med den danska sidan för att göra det så smidigt som möjligt. 76 (MP): Tack, ministern, för svaret! Jag hoppas att kontrollerna snart kommer att upphävas. finns det inget behov av dem för att minska antalet asylsökande eftersom det har gått ned så pass mycket i hela . Jag vill på nytt ställa en fråga utifrån integrationen i : Vilka konkreta gränshinder avser regeringen att jobba med för att underlätta näringslivet och integrationen i ? 77 Närings- och innovationsminister (S): Det absolut viktigaste är att de kontroller som sker går så smidigt som möjligt. Skulle vi hamna i en situation där det är möjligt att avveckla dem skulle det naturligtvis vara bra, men jag tror att man måste se frågan i ett större perspektiv än så. Det är väldigt mycket forskning och utveckling som sker gemensamt mellan och . Vi hade ett initiativ på livsmedelssidan, där vi tyvärr inte vann, som hade kunnat betyda mycket. har vi ESS och , som kommer att betyda väldigt mycket för inte bara svensk forskning utan också europeisk forskning, som vi kan göra tillsammans. 3:12-reglernas effekter på jobben 78 (M): En vanlig dag är det över 900 000 människor som inte går till jobbet. Enligt regeringens egna siffror kommer det att vara bortåt 1 miljon människor i utanförskap i . För att bryta utanförskapet behöver vi fler jobb och växande företag. Vi vet att fyra av fem nya jobb kommer i de mindre företagen. och regeringen har ett förslag om att chockhöja skatten för småföretagare och entreprenörer i , det som kallas 3:12‑reglerna. Det innebär för en bagare, en bilverkstad eller en blomsteraffär att nu vill höja deras skatt med i storleksordningen . Därför vill jag fråga näringsministern: Hur kan denna Dambergsskatt på småföretagare och entreprenörer leda till fler jobb? 79 Närings- och innovationsminister (S): Tack för den frågan, ! Det är lite otursamt för att tala om jobbtillväxt eftersom Arbetsförmedlingen har kommit med nya siffror som visar att arbetslösheten återigen sjunker i . Det är där arbetslösheten sjunker mycket och sysselsättningen fortsätter att växa. Varslen är de lägsta . Det är lite otur med tajmningen av frågeställningen, för vår jobbpolitik levererar ju. Vi ser nu ett minskande utanförskap i . hade vi ett växande utanförskap i . Vi kommer att fortsätta pressa tillbaka arbetslösheten och utanförskapet i genom aktiv politik. Regeringen har inte lagt fram något förslag om ny beskattning. Däremot har det funnits en utredning som har varit ute på remiss. Den behandlas nu av regeringen. Regeringen kommer att återkomma när och om vi har ett förslag färdigt. 80 (M): Alliansen tillsatte en utredning som hade fokus på att underlätta generationsskifte i mindre företag. Det var de så kallade 3:12-reglerna man skulle titta över. valde att ge denna utredning ett nytt uppdrag. Förslaget har kommit, och om man skulle genomföra det innebär det faktiskt en chockhöjning för småföretagare och entreprenörer. vet vi att det finns ett enormt utanförskap. Det är en jätteutmaning. Det behövs fler jobb, och vi vet alla att det är just i de minsta företagen de nya jobben kommer. Därför ställer jag frågan: Varför vill med kirurgisk precision skjuta in en skattehöjning på dem som kan skapa jobben? 81 Närings- och innovationsminister (S): 3:12-frågan förföljde också den förra regeringen med alla ändringar som inte ledde till att någon blev glad. har vi ett förslag från en utredning. Det är inte regeringens förslag utan en utrednings förslag. När regeringen kommer med sitt förslag kan vi diskutera 3:12-frågan igen. Annars fortsätter jag som näringsminister att underlätta finansieringen. Vi diskuterar nu hur vi kan korta betaltiderna, så att inte minst små och medelstora företag fortsatt kan växa och expandera i utan att agera bank åt stora företag. Regeringens politik för personlig assistans 82 (SD): Jag har väntat på att regeringen ska bättra sig i frågan om personlig assistans. kunde jag läsa det nya skönskrivna regleringsbrevet till , där regeringen skriver att man värnar en hållbar utveckling av assistansersättningen. Hållbar för vem? Är det för regeringen, som framtvingar besparingar på området? Är det för alla dem som inte kan leva sina liv till fullo även om de har assistans , då de lever i skräck för vad ska få för sig härnäst? Regeringen, med i spetsen, skyller sina tillkortakommanden på brukarna när man framhåller att assistansmedlen inte ska användas för att betala för jurister. Det är regeringen och myndigheten som urholkat möjligheten för vanligt folk att söka och få assistans. Det handlar om besparingskrav och om att lusläsa lagar som fan läser i jakten på kryphål. Det är anledningen till att det behövs jurister för att man ens ska kunna få assistans. Skyll inte på brukarna! Jag vill veta om regeringen ska fortsätta att spara på de svaga med personlig assistans. Eller kommer något konkret att göras snart? 83 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Regeringen har inte ändrat lagstiftningen. Regeringen är mån om att medlen till personlig assistans – det är 30 miljarder – går just till personlig assistans; det handlar om brukarnas rättigheter och behov. Vi vet genom ett antal rapporter, minst fem stycken, att en rätt stor andel går till annat än det som det var tänkt för. Jag tycker att – det är vad själv uppskattar det till – är en stor andel av 30 miljarder. uppskattar att det ligger någonstans där. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att skattebetalarnas pengar används till andra saker. Det vill jag komma åt. Jag tycker att jag har ett ansvar för det, för människornas skull och för reformens skull. Därför har vi sett till att i sitt arbete ska se till att medlen verkligen går just till människornas behov. 84 (SD): Det handlar om att motverka överutnyttjande och brottsligt nyttjande med ett särskilt fokus på den ökande timutvecklingen. Det är en skönskrivning av det gamla direktivet och ett misstänkliggörande av alla. Nybeviljandet av assistans har sjunkit från till . De som fått avslag har alltså inget behov. Detta handlar om verkliga människor med verkliga liv. Deras rättigheter tas ifrån dem. Tillsätt en , och hedra LSS genom att spara pengar någon annanstans! Kan regeringen göra det? 85 Statsrådet (S): tycker inte att det är viktigt att beivra brottslighet – det var en intressant information. Jag tycker att det är det. Jag tycker att de välfärdspengar vi har ska användas för dem som har rätt till dem. Det ska göras så , och det är viktigt för förtroendet , både brukarnas och allmänhetens förtroende för reformen. I det regleringsbrev som vi har skrivit vill vi säkerställa att medlen går till det som det var tänkt och till dem som det var tänkt. Vi vill också säkerställa, genom en rad uppdrag som vi ger till olika myndigheter, att människor inte hamnar mellan stolarna. 86 (S): Jag vill ställa en fråga till närings- och innovationsminister . presenterade sitt betänkande, där de lyfte upp vikten av arbetstillfällen och en bransch som är oerhört viktig för landsbygden och för jobben, nämligen besöksnäringen. Olika utmaningar som presenterades var bland annat persontransporter, tillgång till rätt arbetskraft och svårigheter med att ha sysselsättning året runt. Därför är min fråga: Hur arbetar regeringen med att säkerställa att utmaningarna eller, om man talar klarspråk, problemen blir så små som möjligt, helst obefintliga, så att vi har möjlighet att bo och leva i hela landet? 87 Närings- och innovationsminister (S): Tack för frågan! Besöksnäringen är en enormt viktig bransch i hela . Den är viktig i stora städer. Vi fick en rapport om att rankas jättehögt som resmål i de globala mätningarna och drar folk till . Men vi ser att besöksnäringen skapar jobb och tillväxtmöjligheter i hela . växte nätterna dubbelt så snabbt i som i övriga . Det ska vi fortsätta med. Regeringen har jobbat med att marknadsföra utomlands. Det är 110 miljoner mer för att marknadsföra utomlands. Vi ser en positiv utveckling av det. Vi har jobbat med destinationsutveckling för att få fler destinationer att vara redo att ta emot inte minst internationella besökare. Vi har också tillsatt en SOU för att på väldigt länge ta ett samlat grepp om hela besöksnäringens utveckling. Det är som utreder och leder det arbetet för att vi ska få ett samlat underlag när det gäller hur vi strategiskt kan jobba med besöksnäringsutveckling i . 88 (S): Jag tänkte just ställa en följdfråga om destinationsutveckling. Jag kommer själv från , som ligger i , som är ett väldigt starkt varumärke. Men jag tror att det finns många destinationer i som skulle kunna vara än större varumärken. Kan du mer detaljerat gå in på hur man jobbar med just destinationsutveckling eller varför det är viktigt? 89 Närings- och innovationsminister (S): Destinationsutveckling är viktigt för att marknadsföra spännande och unika destinationer – har väldigt varierande destinationer som gör spännande internationellt. Men det handlar också om att lyfta. Det räcker inte med att man är unik. Det gäller också att det finns en företagskultur med boenden, mat, transporter och andra kringtjänster för att inte minst internationella turister ska våga och vilja göra beställningar och för att man ska kunna driva en besöksnäring vidare på en ort. Det är därför man jobbar ihop nationellt med regionerna. Man jobbar med starkare destinationer i inte bara för att marknadsföra dem utan också för att få dem att blomstra. 90 HANS (M): Jag vänder mig till minister . Han kan slå upp fliken F, som i försvar, i sin inläsningspärm. Vi har precis haft försvarskonferens i . Där talade bland annat statsminister . Han sa att svenska folket kräver att vi är vuxna uppgiften. Det är klokt, rätt och riktigt. Försvarsminister talade dagen därefter och hade på många sätt ett ganska raljant inledande stycke i sitt anförande. Han attackerade – det var egentligen en retorisk tjurrusning. Han duckade dessutom för eget ansvar. Jag tycker att vi kan vara många som självkritiskt kan se tillbaka på den försvars- och säkerhetspolitik som har bedrivits tidigare, men gäller det att göra saker. Vi ser också att omvärldsvillkoren försämras. Från sida har vi pekat på satsningar här och för en total summa om 8 ½ miljard. Mina frågor är: Hur avser regeringen att slå vakt om en fortsatt samarbetsanda givet de här två olika sakerna? Avser regeringen att gå från ord till handling när det gäller satsningar på försvaret här och ? 91 Närings- och innovationsminister (S): Jag var inte med i , så jag kan inte exakt recensera vad som hände där. Men jag noterade att också hade talat om den förra regeringens försvarspolitiska agerande. Man gjorde under förra mandatperioden kraftiga besparingar på försvaret. Dessutom avvecklade man värnpliktssystemet. Under den här mandatperioden bestämmer vi oss för att vända den utvecklingen och satsa mer på försvaret pengamässigt men också återinföra värnpliktsarmén i . Det innebär de facto ett skifte i förhållande till den förra regeringens utveckling. Vi vill gärna bygga detta på samarbete, men man kan inte vara så stött, även om man är moderat och tycker om försvar, att man inte kan ta en viss kritik i fråga om hur man agerade under förra mandatperioden. Jag tror att svensk försvarspolitik skulle tjäna på mer långsiktighet och på att man värnar uppgörelser och vågar stå för dem. Men det handlar också om att diskutera de utmaningar vi står inför här och . 92 HANS (M): Under de två föregående alliansmandatperioderna, 2006−2014, var det aldrig så att man lade ett högre bud i kammaren än vad regeringen hade presenterat. Jag tycker att vi alla kan vara självkritiska, men det gäller även socialdemokrater på besök i . Jag återkommer till min fråga. Givet det försämrade säkerhetsläge som vi befinner oss i undrar jag: Vill regeringen på något sätt medverka till ytterligare satsningar på svensk försvarsförmåga här och ? 93 Närings- och innovationsminister (S): Det är bra att utgår från försvarsförmåga. Det är ju det vi talar om, hur vi stärker svensk försvarsförmåga . Då brukar vi i utgå från försvarsberedningar och analyser och faktiskt se vilka behov som finns. Vad gör vi för prioriteringar? Sedan diskuterar vi ekonomin. Jag konstaterar att långsiktigheten inte sträcker sig längre än , då röstade på försvarsöverenskommelsen och den budgetförstärkning som vi gemensamt hade kommit överens om. Det var så sent som . Det går alltså snabbt i de här utspelstiderna, också för . Välfärd i hela landet 94 (S): Jag har en fråga till landsbygdsminister . Det är väldigt glädjande att det nu går bra för , att vi har en sjunkande arbetslöshet och att vi har en tillväxt. Men det finns också människor som känner oro och som upplever att glider isär. har vi pratat om förslag, med 75 programpunkter, som kom . Men det finns också fler områden. Det finns en väntande livsmedelsstrategi, och det finns andra saker som man skulle kunna göra för att landet ska hålla ihop. När det gäller att män och kvinnor ska kunna leva på landsbygden och kunna utbilda sig – det handlar om kompetensförsörjning – så att de kan ta de jobb som faktiskt finns på landsbygden gäller det att kanske agera redan innan remissinstanserna har sagt sitt på vissa områden. Även om har svarat till viss del vill jag alltså ändå ställa frågan om hur vi ska klara en bra välfärd i hela landet framöver. 95 Statsrådet (S): Anledningen till att vi tillsatte den här kommittén och gav dessa direktiv till den var just det som frågar om, nämligen att kunna vända den utveckling som finns på svensk landsbygd. I det här landet har stad och landsbygd dragits isär på många sätt. Därför är det viktigt att vi nu har fått det här förslaget. Som jag sa tog det för regeringen för att ta det första steget till att titta på det här med landsbygdslån, som ingår i uppdraget. Jag utesluter inte att vi kommer att komma med fler åtgärder under detta år, men den samlade politiken utgår jag från att vi kommer att ta i en proposition . 96 (S): Det är jättebra att det kommer en samlad politik på området, som det faktiskt också griper in i alla andra politikområden. Det handlar ju om kompetensförsörjning, service, posttjänster, bredbandsutbyggnad och bostäder, alltså väldigt många politikområden. Trots att det ska vara samlat måste man ändå se till att det implementeras på andra områden. ska komma till – välkommen! Jag vill skicka med kravet att livsmedelsstrategin snart kommer och att den utvecklar även . 97 Statsrådet (S): Jag ser fram emot besöket i . Det är framför allt diskussion kring jordbruksfrågor som kommer att beröras på det mötet, men givetvis är livsmedelsstrategin en del i det. Livsmedelsstrategin är ett helhetsgrepp som regeringen har tagit som berör både primärproduktion och jordbruk, fiske och trädgård men också den småskaliga och storskaliga livsmedelsindustrin. Den berör export, handel och även besöksnäringen, matturism och så vidare. Det är ett helhetsgrepp, och jag hoppas att vi kan komma överens med oppositionen i den frågan. Inriktningar på gymnasiets naturbruksprogram 98 (M): Min fråga går till näringsminister . Besöksnäringen har vi talat om här . Den är en av mest livskraftiga näringar med företag som sysselsätter många människor. Det är en näring som har behov av olika kompetenser, och det är vanligt att många unga och nyanlända får sina första jobb här. Värdet av turismexporten var 2015 större än läkemedels‑, stål- och järnindustrin. har fått uppdraget att lämna förslag om nya inriktningar inom gymnasieskolans naturbruksprogram. lämnades betänkandet in, där föreslår att naturbruksprogrammet ska smalna av till fem inriktningar. Det skulle innebära att inriktningarna för naturturism, jakt, viltvård, fiske och vattenvård, rekreation och upplevelser ska utgå – inriktningar där de flesta får jobb eller startar eget. Min fråga till minister är därför om regeringen har för avsikt att ställa sig bakom förslag att smalna av naturbruksprogrammet. 99 Närings- och innovationsminister (S): Regeringen har tagit emot förslag men inte landat i ett eget förslag. Vi får titta på de synpunkter och åsikter som förs fram. har också framfört sina synpunkter på detta, och det tar jag med mig i det fortsatta arbetet. Jag tror inte att intentionen, vare sig från eller någon annan, är att den nya gymnasieskolan ska strypa eller smalna av jobbmöjligheterna i . Syftet måste vara det motsatta. Jag måste ta med mig frågan eftersom jag inte jobbar så nära den att jag exakt och detaljerat kan beskriva hur arbetet kommer att bedrivas framöver. Jag vet dock att regeringen ännu inte har tagit ställning. 100 (M): Det låter positivt och lovande när minister säger att det här är väldigt viktigt. Jag hoppas verkligen att regeringen tar till sig vad många har sagt, både här och på andra ställen, eftersom naturturism är väldigt intressant för besöksnäringen. Kanske jag kan få ministern att lova att han verkligen återkommer i frågan när besluten är tagna. 101 Närings- och innovationsminister (S): Jag lovar att följa upp frågan, inte minst med mina ministerkolleger som jobbar lite närmare med just den specifika ändringen av gymnasieskolan, framöver. Bostadsbyggande som ett medel för minskad segregation 102 (S): Min fråga går till bostadsminister . uppnådde vi i den högsta byggtakten sedan miljonprogrammet. Vi ser att det byggs överallt i hela landet, både på landsbygd och i storstad. bedömer också att byggandet fortsätter att öka även . Det är en positiv trend, och vi vet att det behövs, eftersom näst intill alla kommuner uppger att de har bostadsbrist. När fokus blir att bygga bort bostadsbristen så snabbt som möjligt är dock risken att man inte tar det tillfälle som finns att bygga bort problem på bostadsmarknaden och till exempel motverka segregation. Jag undrar därför hur regeringen arbetar med att skapa förutsättningar att bygga bort segregationen. 103 Statsrådet (MP): Tack för frågan! Vi har i statsbudgeten ett särskilt stöd som är riktat till de områden där det nu behövs stora renoveringar, bland annat i miljonprogramsområdena. Det är till för att stärka dessa områden för att vi ska kunna minska segregationen. Jag tänker också på den så kallade bosättningslagen som har kommit nu och som också handlar om att stödja kommuner som och andra som har fått ta ett väldigt stort ansvar tidigare när det gäller bostadsförsörjningen. ser vi till att fler är med och tar ansvar så att hela är inbegripet i detta arbete. 104 (S): Min följdfråga är: Finns det fler incitament som ministern kan tänka sig att ta till för att bygga bort segregationen även i enskilda samhällen? Vi talar om det stora, men om vi även talar om det lilla. 105 Statsrådet (MP): När vi nu bygger i den omfattning som vi gör handlar det om att se till att bygga samhällen och inte bara bostadsområden. Det är otroligt viktigt att man ute i kommunerna runt om i inte gör om samma misstag som vi gjorde utan i stället bygger riktiga samhällen, där arbetsplatser och andra funktioner är inbegripna i lokalsamhället så att det inte bara blir områden utanför städerna med bostäder som är isolerade från annan verksamhet. Utbildningspolitiken och matchningen på arbetsmarknaden 106 (S): Min fråga går till . Vi har en situation med ungefär 100 000 lediga jobb. misslyckas näringslivet med ett av fem rekryteringsförsök. Välfärden har väldigt svårt att hitta personal. Fyra av tio företag skjuter upp en planerad expansion. Arbetsförmedlingen och beskriver en skriande brist på yrkesutbildad personal. kan vi se att intresset för våra yrkesutbildningar minskar. beräknar SCB att det kommer att saknas 34 000 gymnasialt utbildade inom teknik och tillverkning, varav 26 000 inom industri. Det kommer att saknas 9 ½ tusen inom fordon och över 80 000 inom hälso‑ och sjukvård och den sociala sektorn. Hur tänker regeringen möta upp detta och se till att matchningen sker? 107 Närings- och innovationsminister (S): Tack, , för en väldigt viktig fråga! Vi har en situation där utbildningspolitik blir en allt viktigare tillväxtfaktor för . Det vill säga: Lyckas vi få utbildningssystemet att matcha de behov som finns både i offentlig sektor och i näringsliv kan vi hålla igång men också utveckla svensk tillväxt och jobbtillväxten framöver. Utbildningspolitiken har därför fått en större jobbdimension . Vad är lösningen på detta? Eftersom vi underutbildar folk i har vi 70 000 fler utbildningsplatser som vi rullar ut på universitet, yrkeshögskola, komvux och i arbetsmarknadspolitiken. Den andra frågan är hur vi får attraktionskraften i gymnasieutbildningen att öka. Samverkan är absolut viktigast. När branscher och sektorer är med och planerar och bedriver utbildningen blir kvaliteten högre. Jag tror också att är inne på någonting väldigt spännande och tittar på gymnasiekompetensen, som ger möjlighet för studenterna att också göra andra val framöver. Jag tror att det är en viktig fråga för att öka statusen. 108 (S): Tack för svaret! Jag lyssnade intresserat på partiledardebatten i går. målade upp en dyster bild av företagen. Hon beskrev inte problemen utifrån vad jag gick in på i mitt inlägg, utan hon sa bara: Skatt, skatt, skatt! Hon antydde att vissa människor inte vill jobba. Jag hörde inte något om satsning, och jag hörde inte något om framtidshopp för unga, för våra nyanlända och andra som behöver en adekvat utbildning för att ta de jobb som de behövs till för vårt gemensamma samhällsbygge. Vad skulle en borgerlig regering innebära för välfärden, och vad kan deras politik göra för att möta behoven? 109 Närings- och innovationsminister (S):