prot · H409133 · 2017-08-31 00:00:00 — Går man in i en debatt och har bestämt sig exakt för vilket utfallet ska bli förstår jag att man inte lyssnar på det som sägs. efterfrågade exempel på vad som görs för att utveckla bruket, och jag gjorde tydligt att det, vilket är väl känt, ligger på min ministerkollega statsrådet bord. Jag gav exempel på att vi inom den sektorn arbetar väldigt intensivt med att i samarbete med branschen och forskare jobba med innovation – teknisk innovation, innovation i know-how och tillämpning av nya tekniker – så att vi utvecklar metoderna och förfinar dem i bruket av skogen så att vi ännu bättre kan kombinera målet om god produktion och gott miljöskydd. Det är ett ständigt utvecklingsarbete och också ett arbete där regeringen är väldigt aktiv. är förvånad över att en miljöminister som har ansvar för naturskyddet lägger ut orden mer i den delen. Jag räknar med att även kommande ministrar helt oberoende av partifärg gör det, och jag är helt övertygad om att känner till ansvarsfördelningen som vi har inom regeringen. Sammantaget har vi ett aktivt arbete med skogspolitiken och vidhåller och utvecklar den av fastslagna principen att vi ska ha både bra produktion och ett gott miljöskydd. Överläggningen var härmed avslutad. § 29 Svar på interpellation 2016/17:553 om myggbekämpning vid nedre 84 Miljöminister (MP): har ställt ett antal frågor till mig om den så kallade BTI-metoden för myggbekämpning och om jag avser att stödja utvecklingen av SIT-metoden mot översvämningsmygg. Jag besvarade exakt de här frågorna i , då hade förhinder att delta. Bekämpning av översvämningsmygg är till stor del ett regionalt ansvar. Det gäller exempelvis skötselåtgärder som slåtter och bete. Stöd för bekämpning har utgått bland annat från olika insatser i det svenska landsbygdsprogrammet som är förvaltande myndighet för. har på regeringens uppdrag studerat effekterna av bekämpningen med BTI för att säkerställa att denna bekämpning inte har negativa effekter i den känsliga miljön. Myndighetens slutsats var att en väl avvägd användning av BTI inte har några direkta effekter på fåglar, fiskar och däggdjur inklusive boskap och husdjur. Däremot är kunskapen om BTI:s effekter på andra taxonomiska grupper i ekosystemet bristfällig. Mot denna bakgrund har både den förra och den nuvarande regeringen uttalat att bekämpning med Vectobac G inte är en hållbar lösning och att det är viktigt att finna långsiktiga lösningar på problemen med massförekomst av översvämningsmyggor. Regeringen har utsett till ansvarig myndighet för att bevaka forskningsläget vad gäller bekämpning och andra långsiktiga åtgärder för att minska förekomsten av översvämningsmygg samt sprida information om sådana åtgärder. Regeringen följer med intresse utvecklingen av SIT-metoden för att bekämpa översvämningsmygg, men finns det inte något konkret förslag för regeringen att ta ställning till. 85 (KD): Tack för svaret, miljöministern! Det här är en fråga som jag har engagerat mig i under en lång rad av år. Det här är ett problem att faktiskt ta på allvar. kan man tänka: Mygg, vad är det för problem? Men om man tänker så behöver man besöka nedre . Jag vill säga på en gång till miljöministern att jag rekommenderar miljöministern att komma på besök och träffa lokalbefolkningen där. Det finns en speciell myggförening som jobbar med det här, och det är viktigt att få direktkontakt. Det finns ett noggrant arbete när det gäller det här. Låt mig ta ett exempel. När man gjorde den första bekämpningen hade man 22 000 mygg i en myggfälla efter . Man kan tänka: Hur mycket är 22 000 mygg? Jag kan tala om för miljöministern att 2 000 mygg är jobbigt, och är det 10 000 mygg i en myggfälla är det olidligt. Det här är alltså ett stort problem. En annan fråga som är viktig att komma ihåg är varför staten ska vara med och bidra. Jo, staten har ett ansvar eftersom staten är den största enskilda producenten av mygg i det här området. Man innehar av bekämpningsarealen och behöver såklart ta sitt ansvar för att det här ska fungera. Det är också viktigt att titta på hur det historiskt sett har löst sig med ekonomin. Miljöminister var ute på besök och såg att det inte var hållbart utan att man måste hjälpa till. Han såg till att det kom igång, och han hade som princip att finansieringen skulle vara fifty-fifty. gjorde sedan en utredning om det här. Och man såg till att det fram blev ett stöd på 4 miljoner . När företrädare, , tog vid minskades den statliga andelen , till 3 miljoner . Hon sa att vi får förlita oss lite grann på vädrets makter. Det blev tvärtom. Det blev så svåra problem att man i stället fick ge ett extratillskott på 5 miljoner. Hur ser miljöministern på det? Är det inte dags att gå tillbaka till den ursprungliga tanken att finansieringen ska vara fifty-fifty, eftersom staten står för en stor del av produktionen genom att man äger marken inom Natura 2000 och har nationalparker? har det stått i villkoret att man ska komma tillbaka med alternativa metoder. Vad är det egentligen miljöministern är ute efter? Vad är det hon ser framför sig? Det finns nämligen en metod som har lyfts fram . Det är den så kallade SIT-metoden. Hur ser miljöministern på den metoden? Den har använts med framgång på andra ställen i världen. Och WTO har godkänt den som metod mot stickmyggor. Hur ser ministern på finansieringen? Men jag undrar också hur hon ser på den alternativa metoden, som har efterfrågats år . 86 Miljöminister (MP): Jag vill inleda med att säga att jag tycker att sätt att hantera andra människors tid inte är särskilt respektfull. Jag har som sagt besvarat exakt denna fråga då inte dök upp. Men vi tar ändå diskussionen en gång till här. Jag kommer att säga samma sak som jag sa då. Jag sa det i inledningen och kommer att göra det igen, eftersom jag självklart inte har ändrat uppfattning sedan den gången jag var här i kammaren och debatterade frågan senast. Jag upprepar att ansvaret för myggbekämpningsfrågor i huvudsak ligger regionalt. Varför är det så? Förklaringen är väldigt enkel. Det är nämligen där man har kunskapen om de faktorer som är viktiga för att kunna ha en effektiv bekämpning. Man kan området och problematiken och har följt den . Metoden att staten i stället ska engagera sig ned på detaljnivå, värdera vetenskapliga fakta och exakt bestämma vilka metoder som är bäst och att detta ska göras genom att jag gör ett enskilt besök i området är en konstig vändning. Anledningen till att besluten ska tas regionalt, till att länsstyrelserna är en viktig aktör, är att det är där kunskapen finns. Det finns också samverkan mellan de länsstyrelser i olika delar av landet som har besvär med mygg. Men det är också viktigt att poängtera att förutsättningarna inom skiljer sig åt i de här frågorna. Man måste alltså ned lokalt för att verkligen hitta rätt metod. Det är också bakgrunden till att både den här regeringen och den förra regeringen har varit tydliga med att man efterfrågar andra metoder, alternativa metoder – som staten har tagit ett ansvar genom att man har sett till att det har funnits pengar för bekämpningen. Man ber dem som kan detta bäst, det vill säga ansvarig myndighet, , som har sakkunskapen på en övergripande nivå, och ansvarig länsstyrelse, att titta på detta, i stället för att vi ska sitta och göra den typen av val här i . Det är den ordningen vi tror på. Detta bör komma underifrån vad gäller val av metoder och utveckling av metoder. De ska komma från marken. Och staten har funnits med under en rad år , för att betala de kostnader som uppkommer när man har gjort dessa val. 87 (KD): När det gäller att det skulle vara en konstig vändning med det regionala ansvaret är det självklart – det vet väl miljöministern – att det finns engagemang och att man satsar pengar. Det jag var ute efter var pengarna som har minskat. Tydligen är miljöministern sur på mig för att jag inte kunde vara med i den förra debatten. Den var halv elva. Jag är tyvärr ensam förälder fru har gått bort. Jag kunde inte vara med. Men eftersom du gör en sådan sak av det, , vill jag bara säga att du nog får räkna med fler debatter i frågan. Jag beklagar att det känns jobbigt att ta den här diskussionen en gång till. Men det kommer nog att bli fler. Det här gäller en metod som WHO har godkänt. Och ni har bett om alternativa metoder. Slåtter och bete, som och har tagit fram som långsiktiga hållbara lösningar, ger inte den reduktion av översvämningsmyggor som behövs för att människor och djur i området ska känna någon skillnad. Till exempel gjordes ett länsövergripande försök 1996 med älvängsslåtter. Det misslyckades totalt. –2016 försökte kommun, på inrådan av , att med hjälp av buskröjning, betande av kor, fågelholkar, fladdermusholkar och gasfällor begränsa myggproblemen i vid . Det blev ett totalt misslyckande. Det har sedan beskrivits av kommun. Det var faktiskt ett seminarium här i riksdag med , som är chef för en avdelning inom i som har utvecklat SIT mot stickmyggor. Även , som är verksamhetsledare för , riksdagsledamöter och andra intresserade deltog i seminariet. Mot bakgrund av att såväl som WHO förordar SIT som bekämpningsmetod mot stickmyggor tycker jag att det är märkligt om regeringen inte hakar på. Har man ett motstånd mot det? Det skulle vara intressant att klara ut det. SIT-metoden borde tilltala miljöministern eftersom den har en avsevärd potential att minska behovet av att använda Vectobac G, som vid bekämpningen av översvämningsmyggor vid nedre . Om blir först med att anpassa SIT-metoden till översvämningsmyggorna öppnar det för möjligheten att anpassa även för liknande arter i hela . skulle kunna ta täten när det gäller utvecklingen av en metod som kan leda till ett kraftigt minskat beroende av bekämpningsmedel i . När frågan har tagits upp med vill de inte prata om det. Det bemöts med tystnad. När det tas upp med vill de inte prata om det. ger jag miljöministern möjligheten att på bästa talartid lägga ut texten. Vad är det egentligen som ligger bakom att man ska komma med de alternativa metoderna? Vilka svar är det hon vill ha? Forskningsledarna pekar, även med stöd av WHO, på SIT-metoden. Hur ser ministern på det här? 88 Miljöminister (MP): Det blir en rundgång i resonemanget. verkar ha problem med att både nuvarande och föregående regering har, utöver att finansiera en specifik metod, efterfrågat att de som sitter på kunskapen om lokala förutsättningar också tittar på alternativa metoder. Sedan framhåller han just en sådan alternativ metod. Är den så bra som framhåller är det lämpligtvis den som dessa aktörer lyfter fram när de ska rapportera till ansvarig myndighet, vilket är . Det är den myndighet som har sakkunskap att göra en bedömning. Detta vill jag också vara väldigt tydlig med. Jag vågar påstå att inte på något sätt är rätt person att bedöma vilken av dessa metoder som är bäst. Jag själv är det definitivt inte. Det är helt enkelt inte en roll för politiker att välja bekämpningsmetod i en specifik del. Detta ska självklart sakkunniga göra. Regeringen har tydligt pekat på att har rollen att följa forskningsläget och agera. Finner de att det finns en ny metod som behöver regeringens godkännande för att kunna tillämpas i kommer de att lägga fram ett sådant förslag för regeringen. Då blir det en fråga för oss. Både denna och den förra regeringen har varit väldigt tydliga med att detta arbete är ett regionalt ansvar och att valet av bekämpningsmetoder är en fråga för våra fackmyndigheter, som har sakkunskap. Detta är en princip som vi vidhåller. Man gör inte människorna i de områden som är drabbade en tjänst om man gör detta till en fråga som vi i eller ska avgöra. Här har vi helt enkelt inte den fackliga sakkunskapen. 89 (KD): Tack för svaret! Miljöministern tycker att det blir rundgång. Själv kan jag tycka att regeringen står för den riktiga rundgången när den efterfrågar alternativa metoder. När den får svar tar den inte till sig det hela. De som har gjort bekämpningen har ju faktiskt föreslagit denna metod. Även WTO är med på och rekommenderar den . Jag säger inte att det är precis så här vi ska göra, utan jag har talat mig varm för att detta är en viktig sak för att man ska kunna leva, bo och verka som enskild och som företagare i den här bygden. Det finns en metod, Vectobac G, som fungerar men som regeringen tyvärr har dragit ned stödet till. Det fanns en ersättningsnivå på fifty-fifty, som man borde hålla fast vid. Jag har också påpekat att regeringen vill att det ska finnas alternativa metoder. Jag har visat på att man tittar på slåtter och bete. Det är trevligt, och jag är jättemycket för detta, men det verkar inte ge de resultat som behövs för att kunna vara ett alternativ till Vectobac G. Vad jag var inne på när vi hade ett seminarium här i var att detta skulle kunna bli en lyckad kombination. Det finns ett förslag om en pilotstudie för att testa om metoden fungerar mot stickmygg i ett område vid Huddunge. Det var förresten där man gjorde den stora mätningen då man fick 22 000 mygg i en myggfälla. Tack vare bekämpning fick man ned det till nära noll. Frågan är var rundgången egentligen finns. Kan regeringen och ministern tänka sig att vara med på att stötta ett pilotprojekt på detta vis? 90 Miljöminister (MP): säger att han inte har tagit ställning eller förordar specifika metoder. Men när jag läser hans interpellation ser jag att det där är väldigt detaljerat vilka metoder som ska prövas av vilka aktörer och på vilka ställen i landet. Sådana uppgifter har vi överlämnat till våra myndigheter. Det är så vi styr landet. Anledningen till att jag inte svarar på vad jag tycker om olika metoder är att jag inte har vare sig uppdraget eller sakkunskapen att avgöra frågan. Detta har vi heller inte på . är utpekat som den myndighet som ska följa forskningsläget. Det är den myndighet som får de rapporter som följer upp de satsningar som görs på olika försök med olika metoder samt det internationella forskningsläget. Om det framkom intressanta resultat vid ett riksdagsseminarium föreslår jag att ni överlämnar det till , som är den myndighet som kan granska det hela och kan ta det vidare. Finner de en ny metod som de ser behöver regeringens godkännande för att kunna tillämpas kommer de att lämna över ett sådant förslag till regeringen. Då blir det en fråga som vi kommer att ta ställning till. Överläggningen var härmed avslutad. § 30 Svar på interpellation 2016/17:572 om grön rehabilitering 91 Miljöminister (MP): har frågat socialförsäkringsministern om regeringen avser att verka för att verksamheter och projekt inom området grön rehabilitering ska få ökade resurser och därmed uppmuntra nya initiativ. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Inledningsvis anser regeringen att staten har ett ansvar att skapa förutsättningar för ett rikt och varierat friluftsliv. har fastställt det övergripande målet för friluftslivspolitiken, och tio mätbara mål för friluftslivet har beslutats av regeringen och redovisats till . Dessa mål omfattar bland annat Friluftsliv för god folkhälsa samt Ett rikt friluftsliv i skolan, där det sistnämnda fokuserar på barn och unga. Jag konstaterar att verksamhet som riktar sig till barn och unga med olika former av ohälsa eller utanförskap bör ingå i dessa mål. Regeringen anser att förutsättningarna för människor att utöva friluftsliv fortsatt bör utvecklas. Tillgång till friluftsliv är centralt för att nå flera av miljökvalitetsmålen inklusive generationsmålet. En rik tillgång och mångfald på natur, allemansrätten, individens intresse och ideella organisationers engagemang är grunden för människors möjligheter att bedriva friluftsliv i alla delar av landet. Vistelse i naturen bidrar till att nå det övergripande folkhälsomålet att skapa samhälleliga förutsättningar för god hälsa på lika villkor. Alla ska ha möjlighet att vistas i naturen och utöva friluftsliv med allemansrätten som grund, oavsett funktionshinder, ohälsa eller utanförskap. Friluftsorganisationernas verksamhet är mycket viktig för möjligheten att bedriva friluftsliv i . Därför är det också en angelägenhet för staten att stödja organisationer och enskilda i friluftsarbetet. I företräds de ideella friluftsorganisationerna av paraplyorganisationen , som också fördelar och betalar ut statsbidrag till sina medlemsorganisationer. Svenskt Friluftsliv samlar nära 2 miljoner medlemmar från 25 olika ideella friluftsorganisationer, där ungefär 300 000 av medlemmarna är barn och unga. höjde regeringen anslaget 13:4 Stöd till friluftsorganisationer med till nära 48 miljoner . Syftet med höjningen är att stärka friluftsorganisationernas möjligheter att ge stöd till verksamheter som bland annat har barn och ungdomar som målgrupp. Här ingår också stöd till skolans verksamheter med friluftsdagar och utomhuspedagogik samt satsningar på utevistelse för barn och unga, naturkontakt, information, fysisk aktivitet, mångfald och integration. Verksamheter som berör barn och unga har prioriterats . beskriver i sin fråga verksamheten Äventyrliga dagen, som finansieras av donationer och bidrag samt stöd från och sponsorer. Denna verksamhet vänder sig till ungdomar som på något sätt har eller haft en tuff och kämpig vardag och ger dem möjlighet att ta sig ut i naturen på ett äventyr som sträcker sig över . Regeringen anser att denna verksamhet är ett av många goda exempel på hur friluftsorganisationerna kan bidra till förbättrad hälsa för människor genom att skapa möjligheter till friluftsliv. är en av de organisationer som får störst bidrag från anslag 13:4, både till organisationens verksamhet i stort och till specifika projekt. Regeringen avser att fortsätta att utveckla politiken, följa upp målen och se över åtgärder för att nå målen. Regeringen avser också att följa upp effekten av de höjda statsbidragen till friluftsorganisationerna. Regeringen anser att det behövs en fortsatt hög ambitionsnivå för att nå friluftslivsmålen. I detta arbete är barn och ungdomar även fortsatt en prioriterad grupp. 92 (SD): Jag får börja med att tacka ministern så mycket för svaret. Naturen spelar en otroligt viktig roll när det gäller folkhälsa och rehabilitering. Genom att tillgängliggöra och öppna för fler kan rehabilitering med och i naturen nyttjas ur flera aspekter. Men det handlar också om miljömedvetenheten och om barns och ungas positiva upplevelser av naturen. Det man lär sig och är med om som liten värnar man ofta om som vuxen. Precis som ministern säger är friluftsorganisationernas verksamheter otroligt viktiga. Även om regeringen har höjt anslaget något har Svenskt Friluftsliv uttryckt att man behöver mer för att nå alla mål. Hur ser ministern på det? Kommer det att finnas utrymme för en ny anslagshöjning framöver? 93 Miljöminister (MP): Jag tackar så mycket för en viktig debatt. Det är viktigt att vi pratar om de friluftspolitiska målen, om huruvida vi ser ut att klara dem och om vad som händer. Jag vill upprepa att den ökning av stödet till friluftsorganisationer som vi har gjort var från 28 miljoner till 48 miljoner. Det är en väldigt kraftig ökning. Jag har fått förmånen att träffa flera av medlemsorganisationerna inom Svenskt Friluftsliv, och jag ser exempel på vad de gör med de här pengarna. Lite anekdotiskt: En av de saker de gör är att vända sig till skolor och stötta deras arbete med att få ut barn i naturen. Svenskt Friluftsliv hjälper sina medlemsorganisationer att nå nya grupper och ”öppna upp”. Det är ofta verksamheter som inte kräver att man är medlem, utan det kan vara öppet – en specifik dag kan man dyka upp ganska spontant. Det tror jag är väldigt viktigt, inte minst för barn i utanförskap, där medlemskapet annars kan vara en tröskel. Fokus nu måste vara att vi följer utvecklingen med de nya pengar som har kommit. Vilken verksamhet blir det? I vilken mån bidrar den verksamheten till att nå de mål som har satt upp? Vi måste låta det gå ett tag innan vi fattar nya beslut om eventuella ännu större tillskott. 94 (SD): Det är såklart glädjande att det är en höjning. Det är klart att vi ska se hurdan utvecklingen blir i och med anslagshöjningen. Men måste man också titta på vad organisationerna själva behöver , enligt vad de har uttryckt. Svenskt Friluftsliv har i sina rapporter presenterat både vad de gör och vad de har som ambition att göra framöver. Med tanke på de här verksamheternas viktiga arbete på så många olika områden är det viktigt att man prioriterar medel till detta, inte minst ur folkhälsoperspektivet. Jag har pratat mycket med generalsekreteraren för Svenskt Friluftsliv. De är tacksamma för en höjning, men har de ännu större mål än vad den höjningen räcker till. 95 Miljöminister (MP): Även jag har haft flera diskussioner med organisationen , dels för att följa upp vad som händer med pengarna, dels för att se hur det ser ut i arbetet med de friluftspolitiska målen. I de diskussionerna är det tydligt att anslagen är en viktig del men att det också handlar om flera andra delar. En del är att det behövs infrastruktur ute för att man ska kunna bedriva verksamheten. Där är de tillskott som regeringen gjort till drift och underhåll och skydd av natur väldigt viktiga. Det handlar om att upprusta leder och skydd men också om väldigt basala saker som att upprusta toaletter och se till att de är handikappanpassade. Det kan vara en väldigt viktig förutsättning för en förening som ska ta ut barn, inte minst barn som är ovana vid att vara i naturen. Svenskt Friluftsliv är även involverat i den diskussion som förs kring att öka barnens rörlighet under skoltid och inspirera till rörligheten under skoldagen. Det handlar inte bara om anslag utan även om att engagera den kunskap som finns inom organisationen i flera olika delar men också skapa förutsättningar i form av infrastruktur för att man ska kunna växa. 96 (SD): Jag håller med om det. Det är jätteviktiga delar i de här frågorna. Jag får tacka ministern så mycket för svaret. Jag ser fram emot hur utvecklingen kommer att ske på området. 97 Miljöminister (MP): Jag vill avsluta med att säga att jag är väldigt glad för att det finns ett stort engagemang i Svenskt Friluftsliv. Det är fråga om stora organisationer med många medlemmar som gör mycket nytta för folkhälsan och livskvaliteten och möjliggör för många svenskar att förverkliga sin kärlek till den svenska naturen. Jag är väldigt glad att få diskutera det här i , som har fastslagit de viktiga friluftspolitiska målen. Överläggningen var härmed avslutad. § 31 Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Följande dokument anmäldes och bordlades: 2016/17:198 Utökat sekretesskydd i verksamhet för teknisk bearbetning och lagring 2016/17:209 En utvidgad möjlighet till uteslutning av advokater 2016/17:210 Ekonomiskt partnerskapsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de avtalsslutande SADC-staterna, å andra sidan. 2016/17:214 Effektivare lagstiftning mot vuxnas kontakter med barn i sexuellt syfte 2016/17:215 Sveriges sjöterritorium och maritima zoner 2016/17:216 Åldersdifferentierat underhållstöd och höjt grundavdrag för bidragsskyldiga föräldrar 2016/17:217 Genomförande av ändringar i förnybartdirektivet – ILUC 2016/17:218 Nya regler om bevisinhämtning inom EU 2016/17:220 Utvidgat skydd mot diskriminering i form av bristande tillgänglighet 2016/17:196 samlade politik för internationell civil och militär krishantering 2016/17:213 Nationell strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för ovanstående propositioner och skrivelser skulle förlängas till och med . KOM(2017) 276 Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv /62/EG om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer vad gäller vissa bestämmelser om fordonsbeskattning