prot · H50943 · 2017-12-05 00:00:00 — begärde ett lagförslag för att rätta till de uppenbara felaktigheterna i det gamla lagförslaget om arbetskraftsinvandring, som skulle leda till orimliga konsekvenser. tog initiativ till ett lagförslag som underkändes av Lagrådet, och man får börja om eftersom man inte väntade ut en utredning. Vi ska väga in att om man tar fram ett lagförslag som inte är väl genomarbetat riskerar man att det drar ut ännu längre eftersom det inte är möjligt att genomföra. Det är den avvägningen man har att göra. Jag tycker att jag har svarat på de frågorna. Jag har som sagt bjudit in till ett möte med mig och utredaren . Jag hoppas att de kommer att tacka ja till den inbjudan. Då får vi fortsätta diskussionen och se om vi kan komma framåt på ett konstruktivt sätt så snart det bara är möjligt. 32 (M): Det har sagts förr, och det kan sägas igen: hamn är i särklass största hamn och helt avgörande för det svenska näringslivet och den svenska ekonomin. Det är på något sätt kärnan i att det är viktigt att resonera om detta och om vad det betyder för industri, handel och andra viktiga företag. talade om en del av de möten, besök och kontakter hon har haft. Även jag har haft möten med olika företrädare för enskilda företag – stora sådana och mindre sådana inom industri och handel – olika organisationer – som – , hamnbolaget och många fler. Efter alla de kontakterna gör jag åtminstone två genomgående reflektioner. Den ena är att alla är genuint oroliga över situationen i hamn. Man ser effekterna på kort sikt, men också på lång sikt och har hopp om att kunna lösa detta. Den andra är att det finns en kämpaglöd eller vilja att på lite sikt göra någonting åt det. Bortom hamnproblemen finns till exempel långsiktiga ambitioner för hamn, med en farledsfördjupning och idéer om att kunna stärka logistikklustret i västra . Det stöttas ganska brett av enskilda företag, företagarorganisationer och fackliga organisationer. Det finns en vilja att göra någonting bra. Jag hoppas att man kan ta fasta på det. Men grunden är att man före det måste kunna lösa hamnproblemen. För mig är det här en fråga där rött och blått borde kunna finna varandra. kommer naturligtvis att tacka ja till inbjudan. Det är så pass allvarligt att vi måste sitta ned och resonera för att se om vi kan lösa detta. Vi borde alla kunna enas kring att det behöver lösas, eftersom det är viktigt för det svenska näringslivet och jobben framöver. Vi går in med gott uppsåt och en vilja att lösa detta. 33 (M): Jag vill också tacka för en konstruktiv debatt. Jag är förvisso fortfarande kritisk till regeringens hantering av frågan. Det har gått för långsamt. Det måste finnas en vilja och ambition hos regeringen att agera snabbare, eftersom vi ser vilka effekter konflikten har fått – som sagt inte bara för utan för hela med indragen fraktlinje och ökade miljöutsläpp. Men viljan verkar finnas hos regeringen, och det är bra. Det är tråkigt att vi inte har fått fler kommentarer från arbetsmarknadsministern om missbruket av strejkrätten här. Förutom att utredningen har fått på sig – jag har inte påstått att det förhalas på något sätt – ska utredningen sedan på remiss, behandlas av regeringen, Lagrådet och sedan . Vi talar alltså om ytterligare kanske . Det är inte acceptabelt. Det drabbar svensk ekonomi. Då är det extra bra att få höra att man vill försöka hitta en snabbare lösning. Problemen i hamn behöver få ett slut, och de till buds stående medlen har prövats utan framgång. Jag är glad över att jag i alla fall kan känna mig lite mer hoppfull efter dagens debatt än jag gjorde när jag kom hit. 34 Arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Jag upprepar mig tyvärr. Situationen i hamn är mycket allvarlig. Konsekvenserna för svensk industri, för svensk tillväxt och för jobben är långtgående och mycket allvarliga. Det är därför oerhört angeläget att man kan komma till en lösning. Det är ingen pågående konflikt, men det är en fortsatt oro som drabbar hamnen och företagen allvarligt. De enda som kan lösa den pågående situationen är parterna. Men regeringen har ansvar för att säkra att vi har en ändamålsenlig lagstiftning. Min bedömning är att vi inte har en tillräckligt ändamålsenlig lagstiftning . Därför har jag tillsatt en utredning, och jag vill att utredningen ska komma fram till förslag på ändamålsenlig lagstiftning som blir möjlig att implementera. Överläggningen var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2017/18:146 om en djurskyddsproposition 35 Statsrådet (S): har frågat mig om jag avser att lämna en proposition om en ny djurskyddslag till innan mandatperioden är över och i så fall när. Tack för den koncisa frågan, ! Det här får kanske bli en kort och koncis debatt också. Svaret på frågan är helt enkelt: Ja. I propositionsförteckningen har regeringen aviserat sin avsikt att överlämna en proposition . Ett intensivt arbete pågår nu med att få på plats alla bitar som krävs för ett väl genomtänkt förslag till en ny djurskyddslag. Jag är glad att det finns ett stort intresse och engagemang för frågan om en ny djurskyddslag här i och hos . Jag ser verkligen fram emot att snart få chans att debattera denna viktiga fråga i igen och att då få debattera själva innehållet i förslaget till den nya lagen. 36 (M): Tack, ministern, för svaret och tack för ett svar ! Flera av ministerns kollegor har en svarstid vilket inte är helt okej. Jag skrev den här interpellationen efter att ha deltagit i en konferens där flera organisationer från djurhållning, djurskydd och konsumentorganisationer medverkade. På konferensen var det stora samtalsämnet den kommande djurskyddspropositionen och vad den skulle innehålla, alltså samma ämne som berörts så tidigare på liknande konferenser och ofta med ett stort missnöje över att den utlovats tidigare men sedan tagits tillbaka ur propositionslistan. Både ansvarig minister och hans samarbetspartner har haft ett väldigt högt tonläge i debatten, både under förra mandatperioden och i början av denna, om hur enkelt det skulle vara att lägga fram en ny proposition för och hur mycket som skulle inkluderas i den nya propositionen. Därför är både förväntan och rädslan stor bland de organisationer som berörs av det kommande beslutet. Det behövs en modern djurskyddslagstiftning anpassad till en modern tid, och det är bra om regeringen lägger ett sådant lagförslag på bordet i enlighet med livsmedelsstrategins ambitioner om att kan producera mer och smartare än . träffar jag djurhållare som vill bygga om eller göra tillbyggnader och unga blivande lantbrukare som inte vågar investera i nya stallar eftersom ingen vet vilka regler som kan komma att gälla efter beslut här i kammaren, eller om det kommer något beslut över huvud taget. Varje vår debatterar miljö- och jordbruksutskottet frågan här i kammaren. har debatten varit väldigt tunn med hänvisning till att det ska komma en proposition snart. Om det ministern nu säger är sant hoppas även jag på en mer konkret och fylligare diskussion om denna mycket viktiga fråga senare i vår. Jag hoppas att propositionen innehåller text om de förslag som har gett regeringen till känna, och jag tänker främst på det arbete som måste genomföras på Europanivå. Att se till att våra grannländer inom den europeiska unionen höjer sin ambitionsnivå till den gemensamt beslutande miniminivån borde vara en självklarhet, men man är långt därifrån. I många länder används undantagen som regel utan någon ambition om förbättringar. Min följdfråga till ministern blir därför: Vilka verktyg avser ministern att använda för att öka den svenska konkurrenskraften inom djurskyddsarbetet? 37 Statsrådet (S): Regeringen planerar ju för en ny uppdaterad och moderniserad djurskyddslag. Vi bygger vårt förslag på . Att förbereda en helt ny djurskyddslag har faktiskt tagit än vad vi ursprungligen trodde att det skulle ta. Utredningen var mycket omfattande, och det var många remissinstanser. Det kom in ett stort antal synpunkter på utredningens förslag. Det har givetvis tagit tid att analysera alla synpunkter och att seriöst behandla alla remissyttranden. Det har varit viktigt för regeringen. Vi har också varit tvungna att komplettera utredningens förslag i vissa delar, bland annat när det gäller de sekretessbrytande reglerna. Det har också tagit tid. För att det ska bli ett bra förslag var det nödvändigt att det fick ta . Ett annat skäl till att det har tagit tid är att detta är en mycket komplicerad fråga. Alliansregeringen tillsatte utredningen. Man hade på sig att genomföra förslagen, men alliansregeringen genomförde bara ett förslag. Resten lade man i byrålådan. har vi plockat upp tråden, och vi befinner oss nu på upploppssträckan. Jag tror att det kan bli ett riktigt bra förslag som är genomtänkt och där många har fått komma till tals. Jag hoppas att vi kan få ett brett stöd och att det kan bli en bra debatt om förslaget . 38 (M): ska ha en hög, god och ändamålsenlig djurskyddslagstiftning. Det har vi varit överens om länge i . Men med tanke på det höga tonläge som varit i debatten från den nuvarande regeringskoalitionen känner jag en liten farhåga för att denna samsyn är på väg mot sitt slut. Hur den kommande propositionen kommer att se ut vet bara ansvarigt statsråd, men jag hoppas verkligen inte att han låter regeringens samarbetsparti få alltför mycket inflytande i denna mycket viktiga fråga. Jag hoppas inte att regeringen kommer att föreslå nivåer för svenskt djurskydd som är långt över dagens nivå eller som inte fyller ett riktigt syfte. Djurskyddsfrågorna måste vara skapade för djurens bästa och inte för den bild många har av en romantiserad landsbygd som finns i sagoböcker och på tecknade filmer. Vi i är duktiga på att kombinera regler och lagar med en etisk syn på djurhållning som leder till friska och välmående djur, och det ska vi fortsätta göra men på ett ansvarsfullt sätt. Att vara lantbrukare med djuransvar är inte lätt . Jag har aldrig träffat en lantbrukare som medvetet velat göra sina djur illa, det är snarare så att de gör allt i sin makt för att djuren ska ha det så bra som möjligt. Men verkligheten gör sig ibland påmind och det är inte alltid helt lätt att få ihop kalkylerna med pressade priser och ett regelverk som är som en snårskog. Vi vill därför att detaljeringsgraden i regelverket sänks i stället för att den höjs. Det är därför mycket bra att har kommit med nya föreskrifter och att dessa inte tas här i kammaren. Beslut ska fattas där de hör hemma. Min fråga till ministern var vilka verktyg han avser att använda för att öka den svenska konkurrenskraften i livsmedelsindustrin. Jag tror faktiskt att ministern är mig svaret skyldig. 39 Statsrådet (S): Vår ambition är att ska fortsätta att vara ett föregångsland när det gäller djurhälsa, djurskydd och djurvälfärd. Det är väsentligt för djurens skull, men det är också väsentligt för samhället i stort. En god djurhållning med friska och välmående djur där antibiotika används endast när djuren är sjuka är oerhört viktigt. Så ser det inte ut i alla länder. Det är av grundläggande betydelse att vi hanterar detta på ett klokt sätt. Det är av vikt för folkhälsan och för att vi ska kunna bibehålla en modern sjukvård. Antibiotikaresistensen är ett globalt hot mot hälsan, mot ekonomin, mot tryggande av livsmedförsörjning och ett hot mot minskad fattigdom. Parallellt med den nya lagen har regeringen beslutat om flera åtgärder för att stärka djurskyddet. Vi har bland annat satsat mer resurser till djurskyddskontrollen. I årets budgetproposition föreslås bland annat en helt ny förstärkning med till länsstyrelserna. En lika stor satsning görs på 3R-frågorna. Där ligger budgeten också på . Ett annat viktigt fokusområde är att höja djurskyddet inom EU. tillbaka samarbetar vi med , , och för att höja djurskyddet också på EU-nivå. Det samarbetet har resulterat i bland annat en deklaration om välfärd för grisar och i rekommendationer för hållande av unghöns. Det har också resulterat i ett inrättande av en plattform för djurskydd inom EU. beslutade kommissionen att inrätta en djurskyddsplattform, och det arbetet har påbörjats. Till att börja med kommer djurtransporter och grisproduktion att prioriteras. Detta är frågor som har fört fram som särskilt viktiga. För att nå framgång på EU-arenan behöver vi kraftsamla oss och söka samarbetspartner med andra länder för att skapa kraft i det arbetet. För att möjliggöra detta också på nationell nivå har startat upp ett nationellt nätverk för djurskydd. Allt detta och en hel del annat arbete pågår parallellt med arbetet med propositionen. 40 (M): Lönsamheten i svenskt jordbruk och svensk animalieproduktion måste öka. Detta har vi debatterat och beslutat i den livsmedelsstrategi som regeringen har tagit fram. Vi ser lite olika på hur detta ska gå till, men vi är helt överens om att produktionen i måste öka. Vi ska ha en smartare produktion för att öka omfattningen och en bättre konkurrenskraft som står sig på den europeiska marknaden. I förlängningen krävs att en kommande djurskyddsproposition går hand i hand med detta och inte hämmar den produktion vi har i . har ett av världens bästa djurskydd, och jag hoppas att vi kommer att ha det också. Det är dock viktigt att ha en realistisk bild av vad djurskyddet innebär, inte den romantiserade fantasibild som många på vänsterkanten tyvärr har visat upp. Jag tackar ministern för debatten. Det är en viktig fråga, och jag tror att ministern och jag är överens om att vi ska fortsätta att ha en god animalieproduktion i . Jag ser fram emot våren och en fortsatt dialog snarare än debatt så att vi tillsammans kan jobba fram något som är bra för . har också visat att ett gott djurskydd ger en låg antibiotikahalt i våra djur. Friska och starka djur är ett tecken på gott djurskydd. 41 Statsrådet (S): De beslutade om den nationella livsmedelsstrategin, så nu finns det långsiktiga mål för livsmedelskedjan som är fastslagna ända . Regeringen är mycket glad över detta och att vi också kunde ta besluten om de övergripande målen och strategiska områdena i stor politisk samklang. Arbetet med att genomföra den nationella livsmedelsstrategin är igång. Vi har redan presenterat 35 åtgärder i en handlingsplan för livsmedelsstrategin. Jag har också tillsatt ett nationellt råd där representanter för civilsamhälle, industri och akademi finns samlade. Det är också viktigt att vi fortsätter dialogen och förankrar vårt arbete ute i och att myndigheterna jobbar för att nå strategins mål. Vi har också mycket aktiviteter med regionala livsmedelsstrategier. Regeringen är också mycket glad över att detta arbete är i gång. Regeringen har presenterat fyra åtgärdspaket för att stärka hållbarheten och konkurrenskraften i hela livsmedelskedjan. Totalt har regeringen avsatt drygt 1 miljard för genomförandet av livsmedelsstrategin. I åtgärdspaketet har flera uppdrag med fokus på djuromsorg presenterats, bland annat kunskapsutveckling för kostnadseffektivt byggande inom animalieproduktion, rådsgivningsmodeller inom animalieproduktion, vetenskapligt råd för djurskyddsfrågor samt studier och försöksverksamhet som kan bidra till att utveckla konkurrenskraftig djurhållning med bibehållen djurvälfärd. Detta är inte romantik. Detta är mycket konkreta åtgärder i vardagen som gör att vi förbättrar konkurrenskraften och säkerställer djurvälfärd och djurhälsa i vårt land, vilket är bra för hela livsmedelskedjan. Tack för debatten! Överläggningen var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2017/18:124 om konsekvenser av slopad skattefrihet för hälso- och sjukvård 42 Socialminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att kompensera för det ökade tryck som kan tänkas uppstå då flera av de privata sjukvårdsförsäkringarna försvinner och fler i stället måste gå över till den offentliga vården, som upplever ett stort tryck. Förmån av privat hälso- och sjukvård är, i motsats till vad som gäller för de flesta andra löneförmåner, skattefritt för arbetstagaren som arbetsgivaren inte får dra av kostnaden för vården. Detta gäller även när arbetsgivaren betalar för en privat sjukvårdsförsäkring. Reglerna innebär att privata sjukvårdsförsäkringar subventioneras av skattebetalare som inte har sådana förmåner från sin arbetsgivare. Regeringen och har, som berör, kommit överens om att förmån av privat hälso- och sjukvård ska beskattas. Vissa privata sjukvårdsförsäkringar har inslag av rehabiliteringsåtgärder som inte kommer att vara föremål för förmånsbeskattning. Avsikten är att de nya reglerna ska träda i kraft . Förslaget har remitterats, och remisstiden gick ut . Målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Den som har det största behovet av hälso‑ och sjukvård ska ges företräde till vården. har ställt sig bakom den etiska plattformen för prioriteringsbeslut, som syftar till att förstärka och fördjupa hälso- och sjukvårdslagens mål. De privata sjukvårdsförsäkringarnas betydelse i förhållande till det gemensamma hälso- och sjukvårdssystemet har i mycket begränsad utsträckning varit föremål för djupare analys eller forskning. Privata sjukvårdsförsäkringars påverkan på och konsekvenser för det gemensamma sjukvårdssystemet är en fråga som diskuteras i många länder. Enligt en rapport från tenderar privata sjukvårdsförsäkringar att generera en ökad total vårdefterfrågan snarare än en avlastning av den offentliga vården. Effekten kan bli fler besök hos specialistläkare eller att läkemedelskonsumtionen ökar. slutsats är att privata sjukvårdsförsäkringar ger vården mer resurser och förbättrar tillgängligheten för dem som är försäkrade, men de medför inte kortare köer för dem som är utan försäkring. Mot bakgrund av detta vill jag vidhålla att det inte finns underlag som stöder att privata sjukvårdsförsäkringar skulle avlasta den landstingsfinansierade vården. Det är också värt att notera att regeringen gör historiskt stora satsningar på vår gemensamma skattefinansierade hälso-och sjukvård. Jag avser givetvis att följa utvecklingen på området. 43 (M): Jag tackar ministern för svaret. Det är intressant när man börjar gräva lite djupare i denna fråga. Antalet personer som har en sjukvårdsförsäkring har ökat radikalt . är det 638 000 som har en sjukvårdsförsäkring, och 429 000 försäkringar är betalda av arbetsgivaren. Det kan finnas olika motiv till att privatpersoner köper sjukvårdsförsäkring. Svensk Försäkring har gjort en tydlig modell av hur den offentligt finansierade vården och sjukvårdsförsäkringarna kompletterar varandra. Många företag är i remissvaren mycket kritiska till förslaget och menar att beskattningen kommer att leda till att arbetsgivare avstår från att teckna försäkring och att anställda kommer att vilja avstå från försäkringsskyddet, och det är därför jag har ställt denna interpellation. Detta riskerar i sin tur att leda till ökad sjukfrånvaro och ökad belastning på den offentliga vården. Låt mig återgå till ministerns svar. Jag har en del tilläggsfrågor. Bland annat sa ministern att vissa privata sjukvårdsförsäkringar har inslag av rehabiliteringsåtgärder som inte kommer att vara föremål för förmånsbeskattning. Hur ska denna gränsdragning göras? Vad är rehabiliteringsåtgärd i förhållande till faktisk hälso- och sjukvård eller förbyggande insatser? När jag har läst remissvaren och försökt förstå denna fråga har jag sett att det är många företag som tecknar denna sorts försäkringar för sina anställda och använder dem i förbyggande syfte för att människor inte ska gå in i sjukförsäkringen. Vidare sa ministern i svaret att skriver i en rapport att effekten kan bli fler besök hos specialistläkare. Har vi en överkonsumtion av hälso‑ och sjukvård i ? Ministern sa också att det inte finns underlag som stöder att privata sjukvårdsförsäkringar avlastar den landstingsfinansierade vården. Hur är den analysen gjord? Är beräkningen gjord avseende återgång till arbete? Det måste finnas ett mörkertal när det gäller dem som inte behöver komma in i den landstingsfinansierade vården och tack vare förebyggande åtgärder i försäkringen inte behöver bli sjukskrivna. Det är mina följdfrågor på ministerns svar. Sedan kan man ju ställa sig frågan hur det här förslaget förhåller sig till regeringens mål om minskad sjukfrånvaro. För mig låter det kontraproduktivt. Hur ser regeringens analys ut avseende detta? Jag vet att ministern har ett program för hur man ska kunna minska sjukfrånvaron och sjukskrivningarna. Då måste ju privata sjukvårdsförsäkringar vara en viktig del i att människor inte behöver komma in i den vanliga sjukförsäkringen, eftersom man i de här försäkringarna arbetar mycket förebyggande och mycket med rehabilitering. Man måste också ställa sig frågan varför de här försäkringarna ökar så radikalt. Det måste ju bero på att den landstingsfinansierade hälso- och sjukvården inte stöder återgång i arbete på ett bra sätt och att företagarna därför tecknar de här försäkringarna för sina anställda. 44 Socialminister (S): Det finns mycket man kan säga när det gäller skattefrihet för de här försäkringarna. Men jag måste vara ärlig och säga att jag inte ser detta som den största frågan när det gäller utmaningarna inom hälso‑ och sjukvården. Jag har på ganska nära håll följt ökningen av de privata sjukvårdsförsäkringarna. Det blev lite av en snöbollseffekt när det här började. Vad som sedan skedde var att hela större arbetsplatser tecknade detta för alla sina anställda. För många arbetsgivare har det varit en konkurrensfördel att kunna erbjuda en sådan här försäkring för de anställda, till exempel. Man har tecknat dem av konkurrensmässiga skäl. Jag noterade också att väldigt många fackförbund tecknade den här sortens försäkringar, egentligen som en konkurrensfördel gentemot andra fackförbund när man konkurrerade om medlemmarna. Jag är inte helt säker på att det alltid är behoven eller bristen på tillgång till den landstingsfinansierade vården som har drivit på den här eskaleringen. Man får inte glömma att det är lite udda att det just när det gäller de här privata hälso- och sjukvårdsförsäkringarna finns en särskild skattefrihet och en särskild regel kring detta. Jag kan verkligen ifrågasätta det. Jag vill också mena att ett slopande av den här skattefriheten innebär att skattesystemet blir likformigare och neutralare. Jag har passat på att sätta mig in lite grann i detta. Jag tror inte att det normalt sett är den vanliga kommunalaren som har en privat hälso- och sjukvårdsförsäkring. Faktum är att man kan konstatera att nästan två tredjedelar av de försäkrade är män. Precis som du säger, , är av de här försäkringarna arbetsgivarbetalda. Medelåldern ligger nära den som gäller för arbetskraften i dess helhet, omkring . Bland dem som har den här sortens försäkringar finns det en kraftig överrepresentation av personer som bor i och . En mycket större andel är högskoleutbildade i den här gruppen. De har i genomsnitt betydligt högre inkomster än arbetskraften i övrigt. Framför allt ligger de i den högre delen av inkomstfördelningen. Medelförvärvsinkomsten för dem med privat sjukvårdsförsäkring är . Jag är inte säker på att det är just den här gruppen som andra skattebetalare ska subventionera privata hälso- och sjukvårdsförsäkringar för. Jag är inte heller säker på att de här privata hälso- och sjukvårdsförsäkringarna nyttjas för den sorts vård som är allra mest nödvändig. Till exempel vet vi att bland annat operation av närsynthet ingår i de här försäkringslösningarna. Jag är inte säker på att andra skattebetalare ska stå för det, om jag ska vara riktigt ärlig. 45 (M): Jag tackar ministern för hennes inlägg. Jag tror att hon har tagit del av analys. Jag känner igen siffrorna. Det här är väldigt intressant. gjorde SVT, eller om det nu var , en undersökning angående den kraftiga ökningen av sjukvårdsförsäkringar. Där kom det också fram att många kommuner tecknar sådana försäkringar för hela arbetstagarkollektivet, till exempel därför att man inte har möjlighet att få in vikarier. Man behöver få människor att komma tillbaka fortare.