prot · H409121 · 2017-06-08 00:00:00 — Men det är också konsekvenserna av årtionden av krig, brott mot mänskliga rättigheter och avsaknaden av demokratiska samhällen. Det är i dessa karga miljöer som terror göds och hämtar sin näring. Svenskt deltagande i Europeiska unionens operation () Sedan slår katastrofens effekter mångdubbelt mot befolkningen. Man hålls gisslan av terroristceller som som de hjälpsändningar som ska bistå befolkningen inte når fram eller decimeras på grund av sjöröveriet och piraterna till havs. De flesta känner säkert till captain och Pirates of the Caribbean. Vi kanske är många här som har skrattat åt hans dråpligheter. Men när det gäller dessa pirater finns det absolut ingenting att skratta åt. Det är tragik, död, brottslighet, fattigdom och svält som det handlar om. Handen på hjärtat borde vi inte behöva det plåster som våra militära insatser faktiskt är. I stället måste vi bekämpa fattigdomen och klimatförändringarna. Vi måste se till att det inte sker utfiske i , så att somaliska fiskare faktiskt kan livnära sig på det som de har livnärt sig på . Med detta sagt är den här insatsen oerhört viktig. Den kommer att hjälpa de sändningar som ska nå ut till befolkningen som svälter i området och där man behöver assistans av militärer för att hjälpsändningarna ska nå fram. Med stöd av 7 kap. i uppmanas stater och internationella organisationer att bidra till, förebygga, avvärja och bekämpa sjöröveri och väpnade rån utanför . Det är mot bakgrund av det som den här insatsen ska ses. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i det sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande om svenskt deltagande i Europeiska unionens operation . (forts. § 12) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 11 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde UFöU4 Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i Punkt 1 (Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i ) 2. res. 1 (SD) 42 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 71 M, 20 MP, 17 C, 18 V, 14 L, 13 KD 1: 1 M, 40 SD, 1 - Frånvarande: 16 S, 11 M, 7 SD, 5 MP, 5 C, 3 V, 5 L, 3 KD, 2 - (M) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 2 (Övriga frågor) 2. res. 2 (SD) 42 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 71 M, 20 MP, 17 C, 18 V, 14 L, 13 KD 2: 1 M, 40 SD, 1 - Frånvarande: 16 S, 11 M, 7 SD, 5 MP, 5 C, 3 V, 5 L, 3 KD, 2 - (M) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. UFöU3 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Mål och utvärdering) 2. res. 1 (M, C, V, L, KD) 134 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 39 SD, 20 MP, 1 - 1: 72 M, 17 C, 18 V, 14 L, 13 KD Avstod: 1 SD Frånvarande: 16 S, 11 M, 7 SD, 5 MP, 5 C, 3 V, 5 L, 3 KD, 2 - Punkt 3 (övriga bidrag till ) 2. res. 2 (SD) 40 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 72 M, 20 MP, 17 C, 18 V, 14 L, 13 KD 2: 39 SD, 1 - Frånvarande: 16 S, 11 M, 8 SD, 5 MP, 5 C, 3 V, 5 L, 3 KD, 2 - § 12 (forts. från § 10) Svenskt deltagande i Europeiska unionens operation () (forts. UFöU5) 135 (C): Svenskt deltagande i Europeiska unionens operation () Detta är ytterligare en viktig insats som kommer att delta i. Det handlar om ett internationellt åtagande för att säkra transporter i regionen runt . Med tanke på det säkerhetspolitiska läget i och på finns det all anledning att prioritera denna insats och föra resonemang om hur viktigt det är att säkra transporterna till och från med hjälpsändningar och förnödenheter. Just nu råder svår torka, och 20 miljoner människor är utsatta för svält eller riskerar att utsättas för kraftig svält. Egentligen ända från och hela vägen över till påverkas länder av den omfattande torkan. Det är viktigt att bidra till att på olika sätt garantera en fungerande, trygg och säker farled med handelssjöfart och persontrafik. Det är också viktigt att vara med och utveckla samarbetet vidare inom europeiska åtgärder och europeisk samverkan för att tillsammans främja säkerhet och stabilitet. Det visar hur vi får vara med och utveckla arbetet inom ramen för FN. Tillsammans med bland annat nederländska insatser får vi utveckla vår förmåga och också hjälpa människor i nöd. De förebyggande insatserna kan man inte alltid mäta effekterna av. Men vi kan vara överens om att de har betydelse. Det är mycket viktigt att vi i alla partier står enade bakom den fortsatta insatsen. Det var vi senast gjorde insatser som denna, och även då fanns ett antal personer involverade. handlar insatsen om en bordningsstyrka med stridsbåtar och stödpersonal på 35 personer som ska involveras. Det här ska minska kapningarna och förhoppningsvis garantera att det inte blir några kapningar eller attacker alls. Det är även ett förebyggande led i terrorismbekämpning. Jag vill yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Jag ser fram emot att fortsätta detta arbete och följa upp hur insatserna kommer att genomföras och få höra om erfarenheterna från de personer som kommer att delta i den kommande insatsen, som ska ske . Vi har all anledning att ta vara på dessa erfarenheter och även i övrigt följa förebyggande arbete i och för att se vilka ytterligare insatser som krävs. Det gäller både rent militärt och biståndspolitiskt. Det gör att vi kan bidra till att skapa goda förutsättningar för stabilitet men också ekonomisk utveckling och fredligare samvaro mellan olika provinser, folkgrupper och länder i regionen. Svenskt deltagande i Europeiska unionens operation () Jag vill även rikta ett tack till dem som tar på sig uppgiften och går in i uppdraget. Jag önskar att det blir en lyckad och fortsatt bra operation. 136 (V): Det forngrekiska Lakonien och min barndoms lär ha en sak gemensam: Man uttrycker sig kortfattat. Därför, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag om den operation som lyder under namnet . är för övrigt en hjältinna i den grekiska mytologin. Kopplingen mellan insatsen och mytologin ter sig dock dunkel, även för en norrbottning – eller kanske särskilt för en sådan. Till dem som gör detta fantastiska jobb vill jag säga: on that good work! 137 (L): Jag trodde att möjligen skulle bli något mer mångordig i talarstolen. Jag erinrar mig nu att i en tidigare debatt efterlyste exempel på fungerande internationella militära insatser. Den insats som vi nu diskuterar måste anses vara extremt framgångsrik i jämförelse med mycket annat. Men det är viktigt att erinra om att insatser i Bosnien, Kosovo, och har verkat stabiliserande. Även om man inte har löst problemen har man återskapat säkerheten. Det är viktigt att få detta sagt. Det blir nu femte gången vi far till och . Det är precis så här, herr talman, jag tycker att man ska bedriva internationell militär insatsverksamhet. Man ska se till att återkomma gång efter annan. Det skapar trovärdighet, ger uttryck för solidaritet och innebär effektivitet när man har upparbetat ett erfarenhetskapital, som försvarsministern uttryckte saken tidigare. har vi varit med i , och vid ett av de tillfällena ledde operation . Det har, herr talman, , även i denna kammare, talats en del illa om något som kallades Genomförandegruppen – en grupp som arbetade under Alliansens tidiga år. Det känns viktigt för mig att få säga att just aldrig hade kommit till om inte den gruppen hade funnits. Förslaget då var nämligen att marinens största fartyg skulle bli signalspaningsfartyg, och det hade varit mycket tråkigt. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 138 (KD): Låt mig börja med att yrka bifall till utskottets förslag i dess helhet. Bakgrunden är bland annat att vi har fått en uppmaning från FN:s generalsekreterare om att det internationella stödet måste öka för att förhindra en svältkatastrof i och de övriga länderna kring . Detta är helt nödvändigt för att skydda hjälpsändningarna från så att de når fram till . Det svenska bidraget kommer att bestå av 35 personer – en bordningsstyrka och två stridsbåtar – som kommer att operera från ett fartyg från den nederländska marinen. Svenskt deltagande i Europeiska unionens operation () Som har sagts här förut är detta inte första gången ställer upp. Det har skett tidigare vid fyra tillfällen: 2009, 2010, 2013 och 2015. Detta har varit en viktig del i att stoppa den omfattande piratverksamhet som har hotat väldigt många fartyg och också hindrat biståndsinsatser från att nå fram. Kort sagt, herr talman, är detta en viktig insats som gör rätt i att fortsätta vara med i. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 13 Förstärkt skydd av kulturegendom vid väpnad konflikt och under ockupation Förstärkt skydd av kulturegendom vid väpnad konflikt och under ockupation betänkande 2016/17:KrU12 Förstärkt skydd av kulturegendom vid väpnad konflikt och under ockupation (prop. 2016/17:109) 139 (MP): Jag blir förbryllad över att inte före mig har presenterat syn på detta ärende; jag har många frågor att ställa till honom. Har han möjlighet att besvara dem senare får han göra det. Annars får jag nu redovisa vad övriga partier har för syn på denna fråga. I övrigt är nämligen alla partier ense om att detta är en viktig proposition, som vi ska bifalla. antog en museilag i stor enighet. Även då gick som ensamt parti emot övriga partier. Museilagen är en lagstiftning som jag hoppas kommer att tillämpas i stor omfattning för att sprida kunskap och engagemang kring kulturarvsfrågor. Dagens lagstiftning, som handlar om att ge ökat skydd åt kulturarv i händelse av krig, hoppas jag däremot naturligtvis att vi aldrig någonsin ska behöva tillämpa i . Likafullt är det en viktig lagstiftning att få på plats så att också kan godkänna, ratificera, andra protokollet till om skydd av kulturegendom i händelse av väpnad konflikt. Lagstiftningen måste vara på plats för att ska kunna godkänna tilläggsprotokollet och på det sättet också medverka till att skydda kulturarv runt om i världen. Tyvärr har förstörelse av kulturarv vid krig återigen hamnat på den internationella dagordningen, på grund av IS framfart. IS tydliga syfte är att utplåna förislamisk kulturtradition från de områden man försöker ta kontroll över. Man förstör byggnader, kulturarvsföremål och böcker – inte för att de hamnar i vägen för militära aktioner, utan de är själva målet för aktionerna. Detta är inget man gör i smyg, tvärtom. Man sprider bilder där man slår sönder assyriska och babyloniska kulturföremål, skulpturer och annat, för att visa på makt och för att rekrytera – precis samma fenomen som vi såg , när härjade i . Man sprängde bland annat de stora buddastatyerna i landet och uppmanade sina anhängare att förstöra all icke-islamisk konst. Förstärkt skydd av kulturegendom vid väpnad konflikt och under ockupation I detta sammanhang är det väldigt viktigt att kunna sin historia och veta att detta inte på något sätt bara är förknippat med islamistiska extremister. Förstörelse av kulturarv har funnits i krig. Det värsta exemplet är faktiskt , där Förintelsen, utöver folkmordet på människor, syftade till att radera ut det judiska kulturarvet. Även de allierade under förstörde kulturarv medvetet, till exempel vid bombningen av . Åtminstone har man internationellt försökt hantera dessa frågor. Då kom de upp på bordet efter fransmännens plundring av kulturarvsföremål runt om i under . och växte det fram internationella juridiska principer för hur man ska hantera kulturarvsbrott. Första gången personer kom att dömas för denna typ av brott var vid efter . Efter det dröjde det ända till krigen i innan personer återigen blev dömda för denna typ av brott. Krigen i handlade i väldigt stor utsträckning just om att radera ut kulturarv för att kapa människors känsla av tillhörighet till vissa geografiska områden. önskar jag att kommer på plats så att jag kan fråga vilket som är det egentliga skälet till att nu bromsar möjligheter att agera internationellt för att bevara kulturarv. Det är det som blir konsekvensen när man nu inte vill godkänna det förslag till lag som regeringen har lagt fram och övriga partier ställer sig bakom. Jag hoppas att , som har tagit plats i salen, kan svara på den frågan. 140 (SD): har en tradition av att värna kulturarvet och har motionerat om att förstärka skyddet och försvaret av vårt kulturarv i händelse av krig eller kriser genom ett kulturellt driftvärn som en del av ett återupprättat civilförsvar. Vi välkomnar därför också en ratificering av denna fråga i . Andra protokollet i konventionen anger att en ny högre skyddsnivå för kulturarv av stor betydelse för mänskligheten ska inrättas och att vissa gärningar ska kriminaliseras i avtalsparternas nationella rätt. Enligt protokollet ska en mellanstatlig kommitté upprättas för att följa upp arbetet och efterlevnaden av konventionen. Kulturegendom avser fast och lös egendom av stor betydelse för varje folks kulturarv, såsom böcker, konstverk, vetenskapliga samlingar, arkiv, grupper av byggnader samt utställningsplatser för kulturegendom som museer och bibliotek. Protokollet klargör också att konventionen ska tillämpas i fredstid liksom vid väpnad konflikt, och de påskrivande parterna åtar sig att vidta förberedande åtgärder för att förbereda skyddet av kulturegendom inom sitt territorium. anser att skyndsamt bör ratificera andra protokollet till om skydd av kulturegendom. Det är positivt att regeringen föreslår en ratificering, men vi menar att regeringen inte fullt ut beskriver hur ska leva upp till de åtaganden som ratificeringen innebär. Förstärkt skydd av kulturegendom vid väpnad konflikt och under ockupation Ett flertal remissinstanser delar inte regeringens bedömning att kostnaderna för ratificeringen blir marginella. Bland annat uttrycker i sitt remissvar att en ratificering kommer att innebära betydande arbetsinsatser såväl för dem som för länsstyrelserna. Utöver detta inrättas genom artikel 29 en fond till skydd av kulturegendom vid väpnad konflikt som vid en ratificering har att förhålla sig till. Även om det är tillåtet att exempelvis låta fonden bestå av medel donerade av privata organisationer anser vi att det är rimligt att regeringen tydliggör hur som stat ska bidra ekonomiskt. Det finns anledning att från regeringens sida se över och redovisa i vilken omfattning medel kan behöva avsättas för att ska leva upp till de internationella åtaganden en ratificering innebär. menar att genomförandet av förslagen kommer att innebära omfattande arbetsinsatser och att det därför måste tillföras resurser. Även andra remissinstanser, såsom och , menar att det krävs resurser för inventering, urval och märkning av kulturegendom, framför allt eftersom ett urval enligt bestämmelserna i konventionen ännu inte har gjorts. Vi menar att regeringen bör tillföra nödvändiga medel till berörda myndigheter samt till fonden för att ska kunna fullfölja de åtaganden som en ratificering av konventionen ålägger oss som stat – därav vår reservation. anser också, likt Försvarsmaktens remissvar, att det är mer naturligt att de bestämmelser som regeringen avser att placera i kulturmiljölagen i stället förs in i 22 kap. eller i ett annat lämpligt kapitel i . Med hänsyn till det förändrade säkerhetsläget i världen och vårt närområde anser vi att det är av yttersta vikt att en ratificering sker skyndsamt. Även om regeringen inte uttryckt att en ratificering kommer att dröja vill jag påpeka att framfördes en uppmaning att ratificera. Jag yrkar bifall till reservation i betänkandet. I detta anförande instämde (SD). 141 (MP) replik: Jag tror att jag aldrig har hört värre undanflykter. säger att han vill ha en ratificering skyndsamt, men vad han gör är att i praktiken bromsa den ratificering som vi andra partier föreslår. anger två svepskäl. Det ena svepskälet är att det finns en budget kopplad till frågan. Det är något som måste hanteras i ordinarie budgetprocess; det är inte ett lagstiftningsärende. Det andra svepskälet innebär att pekar på att han vill ha lagen placerad i en annan del än vad våra jurister föreslår. Jag tycker att vi överlåter åt juristerna att hitta en lämplig placering i lagen och att vi ägnar oss åt politiken. Det innebär att vi ska få fram en lagstiftning så att kan godkänna det andra protokollet till om ökat skydd för kulturegendom vid väpnad konflikt. När vi debatterade kulturarvsfrågor påstod att historia aldrig har skapat krig. Jag menar att det är ett påstående som visar stor brist på kunskap och utgör en farlig inställning. Historia har tvärtom i högsta grad utnyttjats för att legitimera krig och för att mobilisera och skapa hat. Förstärkt skydd av kulturegendom vid väpnad konflikt och under ockupation Se till exempel på 1389. Mer än utnyttjade serbiska nationalister det slaget för att mobilisera de egna. En viktig sak att inse är att det kollektiva minnet kan vara selektivt. Vissa händelser betonas och förs fram. Andra händelser glöms bort. Kvar står man med ett skevt perspektiv. Därför är det så viktigt att öka kunskapen om historia och kulturarvsfrågor. Därför är det så viktigt att vi har fått museilagen på plats, som också gick emot. Jag är övertygad om att med verklig kunskap om kulturarvsfrågor skulle nog också vända kulturpolitik ryggen. 142 (SD) replik: Det är smått komiskt och ironiskt när från anklagar för att förhala och fördröja en lagstiftningsprocess. Jag måste påpeka att redan i en statlig utredning framfördes att en ratificering av den fördröjda konventionen bör ske. Det har dröjt – även under den här regeringen. När man väl nu väljer att föreslå en ratificering välkomnar vi den. Det har vi naturligtvis också uttryckt i utskottet och i betänkandet. är det viktigt att ta ett ordentligt helhetsgrepp. Berörda remissinstanser och expertmyndigheter, till exempel Försvarsmakten, hävdar att krig, kris och väpnad konflikt sällan sker under ordnade former, och därför är det bra att händelser begångna vid en väpnad konflikt finns samlade i ett lagrum i snarare än i kulturmiljölagen eller i andra lagar för extraordinära händelser. Det är fullt rimligt att vi lyssnar på Försvarsmakten och den myndighet som sitter med expertkunskapen. Detta är i sig ingen motsättning till att ratificera konventionen. Snarare handlar det om att göra ratificeringen på rätt sätt. yrkar bifall till propositionen under punkterna 2 och 3. Vi ser många goda delar i propositionen. Däremot tycker vi att vi måste dels lyssna på berörda myndigheter, dels göra rätt och riktigt från början och dels kompensera de myndigheter som i remissrundan menat att ratificeringen kommer att medföra ett merarbete. Om man ålägger myndigheterna ett utökat ansvar måste man också kompensera med resurser. Det är att ta ansvar, och det gör inte regeringen. 143 (MP) replik: Om fick som de ville skulle de fördröja ett godkännande av protokollet, med innebörd att inte skulle bidra till det internationella arbetet att skydda kulturarv. hänvisar till ett remissvar från Försvarsmakten. Men från juridiskt håll säger man att man inte vill belasta med den typen av regleringar, som inte är tänkta att användas så ofta och som naturligtvis inte kommer att tillämpas så ofta i . Den här regleringen har en bättre placering i kulturmiljölagen. Jag överlåter åt juristerna att göra den juridiska bedömningen av var regleringen bäst hör hemma i lagstiftningen. Däremot anser jag att det är viktigt att skyndsamt få lagstiftningen på plats. Förstärkt skydd av kulturegendom vid väpnad konflikt och under ockupation väljer att inte kommentera den andra frågan jag tar upp om den historiska utvecklingen. Vi måste komma ihåg att folkmord, tyvärr och tragiskt nog, är ett återkommande tema i mänsklighetens historia. Folkmord följer ofta samma mönster. Små kulturella skillnader överdrivs. En kultur framställs som mer legitim än en annan. Man värderar kulturer och säger att en är mer högtstående än en annan. Människor som definieras som tillhörande den lägre stående kulturen avhumaniseras. Begrepp som kackerlackor eller ohyra dyker upp. Folkmordet lurar runt hörnet. Vi har hört retorik, och vi ser vad som ligger i tangentens riktning. Det är dags att vi människor lär av historien så att det inte händer igen. 144 (SD) replik: Jag börjar, för ovanlighetens skull, med att instämma med . Ja, det är dags att vi lär av historien. Jag har påstått att brist på kunskap om historia och brist på bildning skapar krig och konflikter, inte motsatsen. Det har vi sverigedemokrater uttryckt tydligt. Det är också därför som vi, i motsats till regeringen i sin kulturarvsproposition, till exempel har velat föra in i den nya museilagen att museerna ska ha som främsta och primära uppgift att vara samlingsvårdande bildningsinstitutioner för vetenskapligt samlande, forskning och visning av våra historiska spår och lämningar. De ska inte bli en form av debattmuseer som anlägger någon form av nutida normkritiskt, integrationspolitiskt eller jämställdhetspolitiskt raster. De ska vara just bildningsinstitutioner. Det framgår tydligt svart på vitt i vår följdmotion. har drivit frågan om ett utökat skydd av kulturegendom och ett unikt kulturarv i händelse av krig och konflikter, och jag utgår från att även framöver kommer att stödja motioner och förslag om till exempel ett kulturellt driftvärn som en del av civilförsvaret för att värna och vårda det kulturella arvet i händelse av extraordinära skeenden, inte bara genom den internationella konventionen. Jag ser fram emot att kunna göra ett gemensamt avstamp i frågan. Vi har den glädjen att se fram emot, hoppas jag – att det här kan komma på plats just skyndsamt, som vi också uttrycker det i vår följdmotion. Liksom regeringen vill vi göra det, men vi vill göra det rätt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 14 Ökad kärnsäkerhet betänkande 2016/17:FöU13 Ökad kärnsäkerhet (prop. 2016/17:157) 145 (V): Enligt ett beslut från ska svenska kärnkraftsbolag ha genomfört åtgärder för så kallad oberoende härdkylning, det vill säga ett kylsystem som fungerar för reaktorer även om elen skulle slås ut – vilket kan hända, har vi ju märkt. Det är ett mycket viktigt krav. Men – ett stort men – de äldre reaktorerna som planeras att tas ur drift ska kunna få dispens från det här kravet. Man ska då i stället sätta in ”kompensatoriska åtgärder”. Detta är en mycket märklig ordning, menar jag. Om man har kommit fram till att oberoende härdkylning är ett mycket viktigt krav för säkerheten på kärnkraftverken borde detta krav ställas även – kanske rent av framför allt! – på de äldsta och farligaste reaktorerna. Jag anser att alla svenska reaktorer bör omfattas av kravet och yrkar därför bifall till reservation. Jag kan förresten nämna att jag har testat tanken bakom detta undantag. Det är nämligen så att jag har en bil. Som alla gamla bilar har den en del skavanker, men inspirerad av beslutet från brydde jag mig inte om att göra någon genomgång före besiktningen. Jag försökte däremot förklara för besiktningsmannen att visst har bilen diverse fel och brister – den är ju gammal och så. Men den är ju så gammal att jag nog troligen, med största sannolikhet, kanske ändå snart ska ställa av den. Då borde jag väl i konsekvensens namn klara mig med att göra några ”kompensatoriska åtgärder”. Silvertejp runt avgasröret. En större golvmatta över rosthålen i durken, alternativt större hål så att jag skulle kunna fotbromsa bokstavligen eftersom bromsskivorna är väldigt slitna. Men det gick inte alls! Bilinspektören menade att det är gamla bilar som det är särskilt viktigt att både besiktiga och åtgärda. Tänk så olika man kan resonera! Och ibland får jag för mig att ett kärnkraftverk kan vara rent av farligare än en bil. Därför yrkar jag bifall till reservationen. 146 (S): Jag yrkar bifall till förslaget i betänkande FöU13 och avslag på reservationen.