prot · H50941 · 2017-12-01 00:00:00 — Det är klart att de 30 miljarder i skattesänkningar som vill genomföra skulle påverka sjuksköterskornas möjligheter till en god arbetsmiljö, god löneutveckling och betald vidareutbildning. Regeringen har under den här mandatperioden vänt de stora underskott i statsfinanserna som vi ärvde av till överskott, som vi har drivit en politik för att fler människor ska arbeta. Vi har ordning och reda i statsfinanserna igen, och vi ser också att fler människor arbetar. Resurserna vill vi använda till att stärka välfärden, inte minst sjukvården, och se till att kommuner och landsting har de resurser som krävs för att personalen som arbetar där ska kunna ha goda villkor och goda löner. Att sänka skatten kommer naturligtvis inte att ge landstingen förutsättningar att ge sjuksköterskor bra lön, bra arbetsvillkor och betald vidareutbildning. 65 (M): Socialdemokraterna har lämnat 1990-talets uppgörelse om hälften kvar långt bakom sig. Regeringen sätter gärna bilden av den högavlönade mannen vars plånbok med enkelhet rymmer ett större uttag av staten. Men den bilden, fru talman, är helt enkelt missvisande. av våra poliser, av våra gruvarbetare, av sjuksköterskor med specialkompetens, cirka var tredje heltidsarbetande har mindre än hälften kvar av den sist inarbetade hundralappen. Konsekvenserna av att ha världens högsta marginalskatter är att antalet arbetade timmar bland framför allt högkvalificerade människor sjunker. En opinionsundersökning från Skattebetalarna visar att många svenskar hellre vill byta till fler semesterdagar i stället för en löneökning. Särskilt intressant är att denna vilja ökar när man har inkomster som ligger vid brytpunkten för statlig inkomstskatt. Totalt anger i undersökningen att de i de senaste tre årens löneförhandlingar försökt att få någon annan förmån än höjd lön, och andelen ökar till nära tre av tio personer i gruppen som har inkomster vid den nedre brytpunkten. I en ny rapport gjord av nationalekonomen redovisar han hur hushållens inkomster har utvecklats i samtliga länder –2015. Resultatet visar att skatteintäkterna i genomsnitt har ökat i de EU-länder som har sänkt den högsta marginalskatten jämfört med dem som höjt den. och , som torde vara jämförbara länder med , är särskilt intressanta. Varför, fru talman, driver regeringen denna politik om höga marginalskatter påverkar människors vilja att jobba negativt? Höga marginalskatter ger faktiskt inte mer tillskott till skolan, vården och omsorgen. Vad motiverar då regeringen att ha världens högsta marginalskatter om vi inte får världens bästa välfärd? 66 Finansminister (S): Om det hade varit så att verkligen trodde på att man kan sänka marginalskatten utan att det har någon effekt på offentliga finanser, hade man naturligtvis gjort det då man sänkte skatten med . Men då valde man att inte röra marginalskatterna. Det visar att i praktisk handling inte tror på det som står och fantiserar om i talarstolen, nämligen att det går att sänka marginalskatterna utan att det får statsfinansiella konsekvenser. Det som vi får in på den statliga inkomstskatten i är naturligtvis någonting som finansierar polisernas löner och de bidrag som vi ger till landstingen, så att de kan anställa sjuksköterskor och ge dem bra lönevillkor och vidareutbildningsmöjligheter. Skulle vi ta bort den statliga inkomstskatten eller göra förändringar i när man ska börja betala statlig inkomstskatt måste vi naturligtvis skära någonstans. Då blir det mindre pengar till polisen, sämre utvecklingsmöjligheter för poliser, mindre pengar till landstingen och därmed försämrade villkor för sjuksköterskor. Sänker man skatten med 30 miljarder, som vill göra, blir det naturligtvis sämre villkor för dem som arbetar i skattefinansierad verksamhet. 67 (M): Inför valet lovade att inga vanliga löntagare skulle beskattas hårdare. kan vi konstatera att av våra barnmorskor är höginkomsttagare i Socialdemokraternas . Vi moderater är tydliga med att vi behöver fler enkla jobb. Men behöver vi fler som utbildar sig, arbetar fler timmar och tar ansvar. Det finns ett brett stöd i för ett progressivt skattesystem, där den som tjänar mer betalar lite mer i skatt. Men att breda yrkesgrupper i normala lönelägen, såsom lärare, gruvarbetare, poliser och inte minst sjuksköterskor, ska betala hälften av en löneökning i skatt är varken rimligt eller moraliskt riktigt. Vårt mål är att befria så många sjuksköterskor som möjligt från att betala statlig skatt. Det första steget, som går att läsa i vår budgetmotion, är att brytpunkten höjs från dagens 37 900 till . Det är inte minst viktigt i då det faktiskt råder akut brist på utbildad personal i vården och i skolan. Då är det viktigt att inte avskräcka dessa grupper från att arbeta mer, för skatter styr beteenden. Vi har exempelvis höga alkoholskatter för att vi vill att konsumtionen av alkohol ska gå ned. Vi tror att det finns ett samband. Det motsatta borde ju gälla det vi vill ha mer av. Har vi råd med att breda yrkesgrupper inom välfärden väljer fritid före arbete? Vari ligger moralen att staten tar över hälften av den sista intjänade hundralappen för en sjuksköterska som valt att vidareutbilda sig, jobba fler timmar och tagit ansvar? 68 Finansminister (S): Jag kan återigen konstatera att talar för en politik som de inte bedrev som de satt i regeringsställning. Jag har inget principiellt emot att höja brytpunkten för den statliga inkomstskatten. Men det är klart att det måste vägas mot vilka besparingar man måste göra för att göra det. Och i ett läge, som vi har , när polisen lägger våldtäktsanmälningar på hög, när föräldrar oroar sig över om deras barn lär sig tillräckligt mycket i skolan, när kvinnor som är gravida oroar sig för om de får plats på förlossningen, ja, då är det naturligtvis inte skattesänkningar som ligger högst upp på agendan. Det skulle minska möjligheterna att ge de här verksamheterna de resurser som krävs för att vi alla ska vara trygga och barnen ska lära sig det som de behöver i skolan. Därför är det här min prioritering. I den budget som vi har lagt fram genomför vi stora satsningar på polisen, skolan och sjukvården. För oss socialdemokrater är det viktigare än skattesänkningar. Överläggningen var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2017/18:151 om effekterna av höjda skatter 69 Finansminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att undvika en upprepning av 1980-talets okontrollerade kostnadsökningar samt hur jag ser på förslaget att, med hänsyn till försiktighetsprincipen, redovisa dynamiska effekter av skattehöjningar. När regeringen tillträdde 2014 fick vi ärva ett underskott i de offentliga finanserna på . Det var tredje gången av tre möjliga som en borgerlig regering lämnade efter sig stora underskott i statsfinanserna. Regeringen har sedan den tillträdde vänt det stora underskottet till ett betydande överskott. Ofinansierade och orättvisa skattesänkningar har ersatts av angelägna investeringar i det hållbara samhällsbygget. Överskottet i de offentliga finanserna är inte enbart en konsekvens av en förbättrad konjunktur. Det är ett resultat av att regeringens åtgärder har lett till en strukturell förbättring av de offentliga finanserna. som de offentliga finanserna har stärkts har regeringens politik dessutom bidragit till en stark ekonomisk tillväxt, snabbt stigande sysselsättning och fallande arbetslöshet. När det gäller beräkningar av budgeteffekter vill jag betona att det inte skett någon förändring av hur de beräknas och redovisas sedan den förra mandatperioden. De budgeteffekter som redovisas i budgeten är, på samma sätt som tidigare, i regel statiska. erfarenheter visar att man bör vara försiktig med att inkludera dynamiska effekter i budgetsammanhang. Det lärde vi oss före budgetsaneringen under den dåvarande borgerliga regeringen. I regeringens prognoser görs däremot en samlad bedömning av hur regeringens reformer påverkar den makroekonomiska utvecklingen, kommunsektorns intäkter och kostnader samt de offentliga finanserna. 70 (M): Jag vill tacka finansministern för svaret. Inte helt oväntat försöker hon som vanligt lägga skulden för allt som går dåligt på och borgerliga regeringar. Jag tror inte att någon går på det. Det gäller till exempel mantrat att S ärver underskott. och även Socialdemokraterna själva konstaterade att det var socialdemokratiska regeringar som orsakade den svenska 90-talskrisen. Att beskylla för det är både historielöst och magstarkt. Att Socialdemokraterna och kallar Alliansens skattesänkningar för ofinansierade och orättvisa har jag svårt att förstå, eftersom regeringen har behållit dem. Jobbskatteavdragen har dessutom varit och är inriktade på att sänka skatter för låg- och medelinkomsttagare, vilket kan tilläggas är en direkt motsats till Socialdemokraternas skattesänkningar , som inriktades direkt mot höginkomsttagare. Vidare sänker även skatterna, så även hon måste ju tycka att det är bra politik. Att regeringens åtgärder skulle ha lett till strukturella förbättringar är det nog bara regeringen själv som tycker. I princip alla expertmyndigheter anser snarare att högkonjunkturen slösas bort. Enligt , , och sköter inte de offentliga finanserna i enlighet med det finanspolitiska ramverket. Det nuvarande överskottsmålet om av bnp över en konjunkturcykel nås inte 2018, och 2019 nås inte det sänkta överskottsmålet om en halv procent. När det gäller dynamiska effekter var det ett tunt resonemang att bara säga att Alliansen gjorde likadant, vilket dessutom är fel. För det första väckte det stor uppmärksamhet att Socialdemokraterna tog bort redovisningen av sysselsättningseffekterna i sina budgetpropositioner. Det är anmärkningsvärt, inte minst utifrån det faktum att regeringen har sitt viktigaste mål kopplat till arbetslösheten, nämligen att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet. Det lyckas regeringen inte med. I går kom siffror från som visar att tappar i jämförelse med andra EU-länder. I motsats till nuvarande regering var Alliansen öppen och redovisade alla effekter olika åtgärder fick på sysselsättningen. Nuvarande regering har siffrorna men väljer att inte redovisa dem. Andra utredningar visar att regeringens åtgärder innebär negativa effekter på sysselsättningen. För det andra är argumentet inte relevant. Alliansen sänkte skatter i motsats till regeringen. Skattesänkningar förväntas medföra positiva dynamiska effekter, något vi alla är överens om inte ska tas med. styr Socialdemokraterna och . har vi haft en stark internationell högkonjunktur, en stor befolkningsökning och historiskt låga räntor. Dessutom har Alliansens reformer fått genomslag. Det är de faktorerna som förklarar tillväxten. , professor vid vid , kallar ekonomin för dopad. Det gör även den tidigare socialdemokratiska finansministern . I stället för att spara för sämre tider och ta tag i våra rejäla strukturella problem för att på allvar komma åt bostadsproblematiken, skolans brister och den höga arbetslösheten hos nyanlända vräker regeringen ut pengar. Ändå ökar antalet långtidsarbetslösa. Vårdköerna har fördubblats , poliser slutar och våldtäktsfall läggs ned. Det om något måste vara tydliga indikatorer på att regeringen gör fel. Vi kan nu se paralleller mellan 80-talets socialdemokratiska politik och den nuvarande mandatperiodens. Det torde vara i allas intresse att Socialdemokraterna inte upprepar samma misstag som då utan tar ansvar för landet. Instämmer finansministern i att Socialdemokraterna nu på många sätt kör på som ? Om ja: Hur tänker hon ändra på det, så att vi borgerliga slipper att åter ta hand om den av Socialdemokraterna sänkta ekonomin? 71 Finansminister (S): När man tittar på offentliga finanser tittar man både på det faktiska sparandet och på det strukturella sparandet. Tittar man på det strukturella sparandet försöker man ta bort konjunktureffekterna på sparandet. Den här regeringen har kraftigt förbättrat det strukturella sparandet jämfört med det som min företrädare lämnade efter sig. Utöver att konjunkturen har förstärkt de offentliga finanserna har den här regeringen bedrivit en väldigt medveten politik för att stärka det strukturella sparandet, så att vi återigen har ordning och reda i statsfinanserna. Det är också så att regeringens politik har lett till en minskad arbetslöshet och till en förbättrad tillväxt. Det är beräkningar som vi har gjort på , men även har tittat på effekterna av regeringens politik. Man har kommit fram till att investeringar i utbildning, infrastruktur och annat är ett effektivare sätt att snabbt få upp tillväxten än breda och generella skattesänkningar, som jobbade med . Dessutom lånade man till dessa skattesänkningar och skuldsatte hela svenska folket för att kunna vidta de här dyra och ineffektiva åtgärderna. Vi har i stället lagt om politiken. Bedömningen är också att över hälften av den sänkning av arbetslösheten som skett beror på regeringens politik. Vad gäller dynamiska effekter och redovisning av sysselsättningskonsekvenser per förslag är min bedömning att de beräkningarna är så osäkra att de i praktiken är meningslösa att använda. Däremot gör vi en samlad bedömning av vad politiken har för effekter. säger att denna förändring har rönt stor uppmärksamhet. Det har förvisso skrivits många interpellationer av moderata riksdagsledamöter till mig i den frågan, men i övrigt har jag inte sett att detta skulle ha rönt någon större uppmärksamhet. 72 (M): Det är inte bara vi i oppositionen som reagerar på att effekterna inte redovisas. Att de skulle vara osäkra kan andra få bedöma. Men vi får ju inte ens möjligheten att bedöma det, utan det är ni på och i regeringen som gör den bedömningen åt oss, vilket inte riktigt är passande i en öppen demokrati. Jag måste ändå återkomma . Visst finns det skillnader mellan 80-talet och . Då hade vi en hög och stigande inflation, medan vi nu har en oberoende centralbank och är medlemmar i , för att bara nämna några exempel. Men att en alltför expansiv politik i högkonjunktur leder till överhettning och kostnadskris är vedertagen ekonomisk kunskap. Därför är det oroande att vi nu bara har ungefär 1 procents sparande som andel av bnp. Inför lågkonjunkturen 2008 hade vi . Därför hade Alliansen rejäla muskler när finanskrisen kom. Finansministern skulle behöva spara i ladorna. Det finanspolitiska ramverket kom till med erfarenheter av 90-talskrisen för att säkerställa en statsfinansiellt hållbar politik. är ett stöd för regering och riksdag och behövs för att sparandet annars tenderar att bli systematiskt lägre än vad som är önskvärt, vilket vi nu ser i regeringens budget. Överskottsmålet definieras som av bnp i genomsnitt över en konjunkturcykel. Att inte spara mer i en högkonjunktur och därmed inte leva upp till överskottsmålet är kortsiktigt tänkt och riskerar att vältra över kostnader på framtida generationer. Det är olyckligt, eftersom framtida generationer med tanke på bland annat befolkningsutvecklingen redan står inför tuffa utmaningar. Att regeringen dessutom inte tar tag i de rejäla utmaningar står inför blir tydligt när man ser budgeten. Jag blir lite konfunderad över vilka analyser Socialdemokraterna gör över och hur man ska komma till rätta med de problem som finns. Regeringens retorik hänger ofta inte samman med de åtgärder man föreslår. undrar jag om det kanske är så att man själv tror på det man säger och sedan nöjer sig med det. Att ha ett mål om EU:s lägsta arbetslöshet men sedan endast föreslå ineffektiva jobbsatsningar och höjda skatter på jobb och företagande hänger helt enkelt inte ihop. De dynamiska effekterna kan bli en bonus om de är positiva. Men att inte räkna med att till exempel skattehöjningar får effekt även på människors beteende är kortsiktigt tänkt. Och eftersom nuvarande regering höjer skatterna rejält, med uppskattningsvis 60 miljarder, varav på jobb och tillväxt, används pengar som förutsätter att människor jobbar som om skatterna inte höjs. Därför riskerar man att stå utan finansiering – men med höjda kostnader. Att hänvisa till att Alliansen gjorde detsamma är inte relevant, eftersom vi inte höjer skatter på det sätt som Socialdemokraterna gör. satsar i sin budget mer på att stärka statens kärnuppgifter som försvar och polis men även på välfärden. tar vi tag i integrationsproblemen på allvar. Vi satsar på fler i sysselsättning med bland annat ytterligare jobbskatteavdrag, inträdesjobb och reformerade nystartsjobb. Regeringen tar inte chansen att i denna högkonjunktur stärka . Man försummar möjligheten att få kakan som fördelas att växa och ägnar sig i stället åt att fördela kakan. Men man är så upptagen med att fördela kakan att man inte ser att man glömt lägga i jästen, så kakan blir inte så stor som man tänkt. Tyvärr finns det alltför många likheter mellan nuvarande regerings politik och den politik som Socialdemokraterna förde och som ledde till den svenska 90-talskrisen. Ser inte finansministern likheterna mellan nuvarande politik och den som drev fram 90-talskrisen? 73 Finansminister (S): har ägnat sig åt att stå här i talarstolen och beskriva att Socialdemokraternas förslag till skatt på jobb och företagande kommer att få väldigt negativa effekter. har det gått . Det blir allt lättare för mig bemöta de påståendena genom att visa på den utveckling som har varit . Det vi ser är att har en hög tillväxt. Det är en god tillväxt jämfört med andra länder. Det är inte bara så att det handlar om en allmänt god internationell konjunktur som kan glida med. Tvärtom är det så att tillväxten är stark i , betydligt starkare än i andra europeiska länder. har kommit fram till att en del av det kan förklaras av regeringens ekonomiska politik. Vad gäller sysselsättningen har sysselsättningsgraden ökat. Det är också under denna regering som sysselsättningsgraden har uppmätts vara den högsta i hela EU, faktiskt den högsta som man någonsin har uppmätt i något EU-land. Något rätt tycks det vara med regeringens politik. Är man som bara fokuserad på skatter och tror att det enda som spelar roll för jobb, företagande och tillväxt är vilken skattenivå man har och att sänkta skatter är svaret på allt blir ekvationen kanske lite för simplifierad. Det handlar också om hur man använder de skatteintäkter man får in. Här har regeringen konsekvent arbetat med att använda skatteintäkterna för att stärka jobb och företagande i . Det tycks ha varit tämligen framgångsrikt. 74 (M): Vi moderater är tacksamma för att vi har sluppit en ny internationell finanskris och att ekonomin går bra generellt i världen. Men före valet lovade att han skulle kräva besked av varje statsråd och myndighetschef inför varje beslut om besluten innebär fler jobb eller inte. Även det löftet har säkerligen brutits, eftersom regeringen lägger fram budgetar utan att den vågar redovisa vilka sysselsättningseffekter de olika förslagen har. fortsätter antalet långtidsarbetslösa att öka, trots högkonjunktur, och vi tappar fart jämfört med andra EU-länder. Regeringen slösar bort en högkonjunktur med budgetar som inte klarar överskottsmålet. Den har inte tagit lärdom. Överskottsmålet har sedan 90‑talskrisen bidragit till en statsfinansiellt hållbar politik. Regeringen lägger som då fram expansiva budgetar under en högkonjunktur i stället för att spara för kommande sämre tider. Ekonomin går som tåget, precis som finansministern säger. Men det är tack vare alliansreformer och ett lågt ränteläge. Det betyder att regeringen i mångt och mycket upprepar samma beteende som Socialdemokraterna hade och som både de själva och har konstaterat orsakade 90-talskrisen. 90-talskrisen var, i motsats till den internationella finanskris som Alliansen hanterade väl, en svensk kris. Med berått mod tar regeringen risker, och det är risker som kommer att belasta dem som behöver samhällets stöd. Det är bara att beklaga och hoppas att Alliansen får möjlighet att reda upp det hela efter valet . Med det vill jag tacka finansministern för debatten. 75 Finansminister (S): Tack, , för interpellationsdebatten! Jag uppskattar naturligtvis möjligheten att få stå i talarstolen och berätta om regeringens ekonomiska politik där det är tydligt vad vi har gjort. Det är som vi har haft borgerliga regeringar i . Alla har de regeringarna lämnat efter sig stora underskott i de offentliga finanserna. Senast låg man väldigt långt ifrån överskottsmålet när vi tog över. Man hade ett strukturellt underskott i statsfinanserna snarare än det överskott som man bör ha. Det berodde på att man hade lånat till mycket omfattande skattesänkningar, mest till dem som tjänar mest. har vi för tredje gången gillt tagit itu med de stora underskotten. Vi har sett till att vi för en stram och ansvarsfull ekonomisk politik så att det är ordning och reda i statsfinanserna igen. Det kan man inte göra genom att sprätta i väg pengar på ofinansierade skattesänkningar på det sätt som vi såg under tid i . Det går naturligtvis inte heller att utveckla välfärden och ta tag i de verksamheter som pekar på är så viktiga – polis, skola, sjukvård och annat – genom att sänka skatten med 30 miljarder på det sätt som föreslår. Vi kommer att fortsätta att ta ansvar för de offentliga finanserna så länge vi har den möjligheten och se till att vi genomför ansvarsfulla reformer för att stärka tillväxten i . Vi sparar rejält i ladorna i budgeten genom att betala av på statsskulden. Därmed ser vi till att har den lägsta statsskulden . Det är så man bygger skyddsvallar för sämre tider, inte genom att sprätta i väg pengar på ofinansierade skattesänkningar på det sätt gör när de har chansen i regeringsställning. Överläggningen var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2017/18:98 om fallande intresse för lärarutbildningen 76 Statsrådet (S): har frågat utbildningsminister vilka åtgärder han avser att vidta för att göra det mer attraktivt att vara lärare och vilka åtgärder han avser att vidta för att öka antalet sökande till lärarutbildningarna. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Lärarbrist är en högt prioriterad fråga för regeringen, och regeringen har sedan dag ett arbetat för att stärka läraryrket och för att få fler att vilja bli och förbli lärare. Antalet behöriga förstahandssökande till utbildningar med inriktning mot pedagogik och lärarutbildning har under de senaste årens höstterminer legat på 20 000–21 000 personer. Att Universitets- och högskolerådets siffror nu visar att antalet sökande till förskollärar- och grundlärarutbildningarna minskar är såklart bekymmersamt. Vi behöver fler studenter som söker sig till dessa utbildningar. Glädjande nog har antalet sökande ökat på andra lärarutbildningar. För ämneslärarutbildningarna är ökningen marginell, men för utbildningarna till specialpedagog är den . Regeringen genomför en utbyggnad av lärarutbildningarna för att möta den stora lärarbristen. För exempelvis grundlärarutbildningarna har det inneburit att ca 270 fler studenter kunnat antas till utbildningarna jämfört med föregående år. Det är en ökning . Det är också viktigt att nå dem som är mitt i yrkeslivet och som vill ställa om till läraryrket. Här satsar regeringen bland annat på fler platser på de kompletterande pedagogiska utbildningarna, så kallade KPU, och på en särskild KPU för dem som har en examen på forskarnivå. I budgetpropositionen avsätter vi dessutom särskilda medel till projekt som ska skapa fler vägar in i lärar- och förskolläraryrkena. Vi satsar också på sommarkurser inom lärarutbildningarna, och regeringen har beslutat om en ny flexiblare ämneslärarutbildning för årskurs 7–9. Lärarbristen måste också mötas med ökad attraktivitet i läraryrket. Fler måste vilja bli lärare, men fler verksamma lärare behöver också stanna kvar i skolan. Här ser vi nu positiva siffror. Kvarvaron ökar, och fler lärare än 2014 återvänder nu till läraryrket. Regeringen har genom lärarlönelyftet bidragit till att över 65 000 lärare i genomsnitt fått ca mer i lön .