prot · H409103 · 2017-05-02 00:00:00 — Vad kommer att hända med de stora frågor som rör konkurrensrättsfrågor? Detta tycker jag är intressant. 41 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag delar den uppfattningen. Jag kan inte spekulera. Det kommer att vara en otrolig mängd ämnen som i sig, vart och ett, är komplexa. Det talar för att vi behöver ha en ordnad förhandlingsstruktur, och därför är dessa faser helt rätt, enligt min uppfattning. Jag tror att vi kan speeda på fas ett om vi gör som vi har gjort . Sedan får man naturligtvis ha koll på alla dessa frågor och ämnen och att de underliggande regelverken genomförs. Det är därför det finns en skrivning i riktlinjerna om det som inte kan förutses. Det kommer att bli sådana situationer också efter skilsmässan: Oj, det där tänkte vi inte på – hur hanterar vi det? Det gäller att ha både hängslen och livrem. 42 DAG KLACKENBERG (M): När man kommer långt ned på talarlistan har de kloka sakerna sagts, men jag vill tacka statsministern för de svar som jag har fått löpande på mina frågor. Till att börja med vill jag instämma i den kloka tanke som ledamoten hade – jag vill gratulera till att ha kommit fram till en EU-positiv inställning, som jag hoppas kommer att omfatta hela framöver. Jag vill också tacka statsministern för att han upprätthåller de principer som freden i innebär när det gäller vem bestämmer över vad. En svensk statsminister ska naturligtvis få en myndighet till och inte till något annat land, så tack för det! Jag vill ha två korta saker klarlagda så att jag förstår processen och vad som händer. har statsministern varit tydlig med att vi ska kunna fatta principbeslut om de framtida villkoren för EU-medborgare, alltså de 100 000 svenskarna och alla britter som finns i olika länder. svävar det lite. Hur ligger det till? Finns det någon möjlighet att komma fram till ett sådant beslut ? Det är min första fråga. Det ska vara kort. Den andra frågan är: Vilka möten har statsministern med partner som vi ser som strategiska, såsom , och , till exempel vad gäller att föra parallella processer? När kan vi få ett besked för alla de svenskar som finns i ? Hur väljer vi ut partner, och hur fungerar förmötena med dem? 43 Statsminister (S): Fas ett inleds när valet i är klart. Då inleds förhandlingarna om själva utträdesvillkoren, inklusive vad som ska gälla för medborgare. Då är det meningen att man ska komma så långt på principnivå när det gäller de huvudsakliga principerna för detta att fas två kan inledas. Där kommer detaljerna in. Jag tror att vi båda känner till komplexiteten i att förhandla om till exempel pensionssystem. I alla detaljer kommer det att ta lite , men vi ska vara så långt framme att vi kan säga: är det så lika som vi tror att det kan bli för medborgare, men det återstår ett antal saker att klargöra. Vi pratar därför om hösten som ett första steg när det gäller principerna för detta. Återrapportering från Europeiska rådets möte Som jag har sagt har vi ett antal olika möten. I dessa förhandlingar tror jag att det är viktigt att vi verkligen håller fast vid EU-27. Vi hade en del förmöten med like-minded när det gäller förhandlingarna med om migrationsfrågor. Vi var en grupp på ungefär 15 länder som träffades. Men här tror jag att det är viktigt att vi håller fast vid EU-27 på riktigt. Sedan kommer det ändå vid olika tillfällen – bilaterala eller andra möten – att bli diskussioner som rör detta, men jag tror att det är oerhört viktigt att vi alltid för tillbaka det till EU-27 så att vi inte börjar splittra oss. En form av förmöten som vi alltid har är med de nordiska och baltiska länderna. Vi träffas före och går igenom dagordningen och ser om det är något som vi har problem med eller som någon vill ha stöd för. De kommer alltid att finnas där, men sedan kommer andra bilaterala och ibland multilaterala möten att finnas. Jag tycker dock att huvudprincipen är att alltid föra tillbaka resonemanget till EU-27. 44 DAG KLACKENBERG (M): Tack, statsministern, för svaret! Vad gäller den första frågan om svenskarna i tror jag att det är viktigt att så fort som möjligt ge besked och inte ge några löften som vi sedan inte kan infria tidsmässigt. Detta är om inte livsavgörande så i alla fall väldigt avgörande för deras yrkesmässiga framtid och bosättningsort. Vad gäller den andra frågan om vilka man träffar har statsministern, i likhet med mig, ägnat sig åt annat innan vi hamnade här. Vi har arbetat med förhandlingsdelegationer, och vi vet att i en sådan blir det alltid grupperingar. I det här fallet menar jag att det vore speciellt värdefullt om statsministern inför avrapporteringen kunde berätta hur det går i samarbetet med de oss närstående, till exempel , och . 45 Statsminister (S): Jag har absolut inget emot ett sådant samarbete. Det handlar om , men också som är en inte helt oviktig aktör. Det är också viktigt med samarbete med länder nere i södra . Det har varit min ambition . Det är en erfarenhet i den fackliga världen och i diskussioner mellan arbetsgivare och fack att inte bara titta på dem som är precis runt en utan även titta lite längre bort. Vi har bra relationer med andra länder som ligger längre ned i . Det är min ambition att ha detta kontaktnät och dessa diskussionsvägar öppna för att vi ska kunna påverka maximalt. Men just i denna fråga om förhandlingen måste vi alltid föra tillbaka detta till EU-27, så att vi inte successivt börjar att underminera detta. Då tror jag att vi har en riktigt farlig resa framför oss. Överläggningen var härmed avslutad. § 2 Meddelande om frågestund vice talmannen meddelade att frågestund skulle äga rum . vice talmannen meddelade att i (M) avsagt sig uppdraget som suppleant i civilutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. § 4 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2016/17:SfU19 Kompletteringar av den tillfälliga lagen för uppehållstillstånd rörande studier på gymnasienivå 2016/17:AU12 protokoll och rekommendation till konvention om tvångsarbete 2016/17:AU11 Genomförande av sjöfolksdirektivet 2016/17:FiU31 Arbetsrättsliga villkor vid upphandling 2016/17:KU15 Offentlighet, sekretess och integritet 2016/17:KU16 Minoritetsfrågor 2016/17:KU18 arbetsformer 2016/17:KU29 Allmänna helgdagar (förnyad behandling) 2016/17:JuU11 Redovisning av användningen av hemliga tvångsmedel 2016/17:JuU12 redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll 2016/17:JuU20 Våldsbrott och brottsoffer § 5 Svar på interpellation 2016/17:448 om funktionsnedsattas möjlighet till jakt 46 Statsrådet (S): har frågat mig om jag och regeringen kommer att presentera några nya förslag till lagstiftning i syfte att underlätta jakt för människor med funktionsnedsättning. Kvinnor och män med funktionsnedsättning ska ha möjlighet att verka i vardagen på så lika villkor som möjligt vad gäller delaktighet och tillgänglighet. För mig är detta en viktig fråga. fortsätter därför att bereda frågan om möjlighet att underlätta för människor med funktionsnedsättning att jaga. Jag är engagerad i frågan och ser fram emot resultatet. 47 (M): Jakt och viltvård är en viktig möjlighet till rekreation och friluftsliv i , som det ökar förståelsen för djur och natur och hur de samverkar. En svensk modell för jaktpolitiken, där det civila samhället genom samarbetar med berörda myndigheter, är på flera sätt framgångsrik. Genom frivilliga insatser från jägarna har vi livskraftiga viltstammar i hela landet. Den hållbara rovdjurspolitiken säkerställer att våra fem stora rovdjur har gynnsam bevarandestatus. Det är ett viktigt och välkommet framsteg. Men svensk jakt är tyvärr inte lättåtkomlig för alla. Jägare med funktionsnedsättning behöver ofta ha ett motordrivet fordon för att ta sig fram i terrängen. Det gäller ofta en fyrhjuling. För att få använda ett sådant fordon krävs i nästan alla fall dispens från terrängkörningslagen och från jaktförordningen. Detta system med dispenser som ordnas av är ganska tidskrävande och ganska kostsamt. Tiden för handläggning är lång – ofta – och skulle kunna användas till mer prioriterade ärenden om man exempelvis utökade giltighetstiden för varje dispens. Ett annat problem som många funktionsnedsatta jägare upplever är att det är en orimlig hantering som åläggs när man måste ha flera olika tillstånd för olika platser och dessutom måste bära med sig det fysiska tillståndet överallt för att man ska kunna visa upp det för polisen. Denna fråga som är viktig för Jaktsverige har uppmärksammats av många, däribland vår svenska landsbygdsminister, statsrådet . lovade ministern att ett förslag till lagändring skulle läggas på bord . Men det blev inte riktigt så. Det var ett välkommet besked när det kom, eftersom ambitionen för regeringen bör vara att alla människor oavsett funktionsnedsättning eller inte ska kunna delta så mycket som möjligt i alla delar av samhället. Men någon sådan lagändring eller ett effektfullt förtydligande av den nuvarande lagstiftningen har inte presenterats och inte implementerats. Problemet med olika tolkningar från olika länsstyrelser kvarstår. Jag vet att det är svårt att inom regeringen komma överens med i frågor som rör jakt och viltvård. Men givet att statsrådet redan har lovat att detta är prioriterat, och givet att det finns en bred enighet i miljö- och jordbruksutskottet och i riksdag för att genomföra detta, vill jag ändå passa på att fråga statsrådet : Kommer detta att läggas fram på bord ? Vad är det egentligen som dröjer så mycket när vi ändå är överens? 48 Statsrådet (S): Jag förstår att är otålig. Jag är också otålig och vill föra frågan framåt av den anledningen att jag som landsbygdsminister värnar om jakt och viltvårdsförvaltning. Jag värnar också om att funktionsnedsatta ska ha tillgång till samhällslivet i så stor utsträckning som det är möjligt. Det handlar om att funktionsnedsatta givetvis ska kunna besöka olika offentliga lokaler. Men det handlar också om att de ska kunna ta del av kultur och fritidsaktiviteter, och jakt är en viktig fritidsaktivitet som funktionsnedsatta också bör kunna ta del av. Man kan som rullstolsbunden bedriva jakt från motorfordon när det gäller älg, vildsvin, dovhjort och rådjur under förutsättning att motorn är avstängd när jakten pågår. Det som vi nu diskuterar är möjligheten att bedriva jakt på vilda fåglar och däggdjur som är skyddade enligt habitatdirektiven. Vi diskuterar nu denna fråga och ser över hur vi ska kunna anpassa svenska regler i jaktlagstiftningen till EU:s naturvårdsdirektiv för att se vilka lättnader som vi kan göra. Som här nämner är det flera lagstiftningar som berörs, och detta är en ganska komplex materia. Därför har regeringen planerat att ge i uppdrag att föreslå en modernisering av terrängkörningslagstiftningen. I detta uppdrag ingår också att se över att man kan underlätta för personer med bestående funktionsnedsättning att jaga. 49 (M): Jag tackar landsbygdsminister för detta svar. Som statsrådet nämner finns det möjlighet att använda sig av motorfordon om man har dispens när man jagar till exempel älg. Men många funktionsnedsatta får dispens bara för en förflyttning . Man har en såt, och när man har jagat denna såt är jakten för dagen över. Man får kanske jaga , och sedan är det bara att åka hem. Det är mycket tråkigt. Man kan fundera på om detta är ändamålsenligt. Förutom att man ofta har begränsningen att man får göra bara en förflyttning , kan det också vara så att man får göra bara 15 förflyttningar med motorfordon . Utöver att man får göra bara dessa 15 förflyttningar måste man också innan man ger sig ut ha en egen liten turtabell för vilka förflyttningar man tänker göra. Den ska man ha med sig under hela jakten, så att naturbevakare och polis kan läsa den. Utöver det får man inte heller alltid korsa en myrmark eller en liten bäck om den inte har någon bro. Jag har läst lite grann om detta ämne inför denna debatt, men jag ska erkänna att detta inte är ett ämne där jag är allvetande. Som statsrådet säger är det ganska komplicerad materia. Det är olika lagstiftningar som man vill peta i. På Svensk Jakt läser jag om en kille som heter , som är rullstolsburen efter en ryggmärgsskada som han fick vid en allvarlig trafikolycka. För honom handlar det om att han bara ska kunna jaga bäver och kanske hare. Det är ju märkligt att man inte kan komma i mål med de arterna när man i någon mening har kommit i mål med älgjakten. Älgen är ett betydligt större djur. Jag vill lyfta fram särskilt två citat i artikeln. Det ena kommer från själv, som har kommenterat en överklagan från efter att han har fått ett beslut. Man skriver: ”För övrigt anser att jaktlagstiftningen borde ses över med avseende på rullstolsbundnas lika rätt till småviltsjakt.” Det tycker jag är ett välkommet besked. Jag skulle även vilja ta upp sista citat i artikeln, nämligen: ”Man blir nerbruten av att ha med myndigheter att göra.” Det tycker jag är väldigt talande när det gäller just sådan här komplicerad materia. När det gäller ett uppdrag till tycker jag att det är välkommet. Jag tycker att det är bra om frågan fortsatt kan beredas i och kanske prioriteras upp där och på . Även innan man kommer i mål med komplicerade lagförändringar kan man nämligen försöka samtala med de länsstyrelser som är problematiska. En del länsstyrelser har ett helt okej arbete utifrån den lagstiftning ändå har lagt på deras bord, men länsstyrelserna i till exempel och gör helt andra tolkningar än övriga länsstyrelser i landet. Eventuellt kan man därför , innan man kommer i mål med översyn, förtydliga för dessa länsstyrelser hur det egentligen ska gå till. Det är kanske inte ett uppdrag som ligger främst på statsrådet själv, eftersom det vore ministerstyre, men man kan åtminstone förordna det eller lägga det i ett regleringsbrev till ansvariga myndigheter – att just förtydliga vad det är som gäller i nuvarande lagstiftning. 50 Statsrådet (S): När det gäller jakt ser jag det som en rättighetsfråga och en rättvisefråga för de funktionsnedsatta. Därför är jag precis lika angelägen som du om att få en ny lagstiftning på plats, . Som du säger är dock frågan väldigt komplex. Den är inte enkel, utan den ska anpassas till EU-nivå där det är flera olika lagstiftningar som berörs. Därför tar det också tid; så är det tyvärr. Frågan är inte heller ny, egentligen. lyfte fram den här frågan . Jag blev ansvarig för jaktfrågorna , alltså efter ungefär . Jag måste ändå fråga dig, : Varför gjordes ingenting tidigare? 51 (M): Jag tackar statsrådet för det korta svaret. Jag kan bara säga, som en generell kommentar till statsrådets inlägg, att det är klart att jag önskar att Alliansen hade gjort mer vid makten. Det gäller allt från jobbskatteavdragen till arbetsmarknaden och bostadsmarknaden. Jag tror att det fanns möjlighet till mer långtgående reformer än vad vi kanske hann med . Det ser jag inga problem med att erkänna i kammaren. När det gäller denna fråga och att det tar tid eftersom den är komplicerad hoppas jag att statsrådet kan ha lite högre ambitioner och visa lite mer engagemang än att bara säga att det är en gammal fråga. Det jobbar ändå ett antal hundra människor på och , och det är synnerligen kompetent folk. Det tycker jag att man ska vara ärlig med. Om det finns en vilja från politiken och ett brett stöd i riksdag och om statsrådet känner att han har uppbackning både från partierna och från Jägarsverige borde det gå att komma i mål med den här frågan . Man ska ju se detta i ljuset av att även statsrådet snart kommer att ha haft på sig. Det är bara kvar av mandatperioden, och ser man inte ljuset i tunneln än kanske man inte kommer att se det över huvud taget. Jag skulle vilja säga att jakt och viltvård är viktigt. Det är viktigt för rekreation och friluftsliv. För några är det ett intresse, för några är det en passion och för några är det ett yrke. Jag tycker att det är bra att människor kommer ut i markerna, och jag tycker att det är bra att det ökar förståelsen för hur djur och natur samverkar. Jag skulle önska att statsrådet och regeringen i alla fall öppnade dörren på glänt för fler grupper, och då är funktionsnedsatta prioriterade. Detta är som sagt en gammal fråga, men kanske det är dags att vi ändå kommer i mål. 52 Statsrådet (S): Jag har varit verksam , . Vi har hanterat och fått ordning på många jaktfrågor under dessa , inte minst älgjakten och fjälljakten. Jag vill göra en korrigering, : Något tillstånd behövs inte för att jaga älg, vildsvin, dovhjort och rådjur från motorfordon om du har en funktionsnedsättning. antog om rättigheter för personer med funktionshinder, och detta är en viktig fråga. Det är en rättighetsfråga, och när jag hör det säger blir det tydligt att vi är eniga i den frågan. Det råder i alla fall ingen oenighet mellan våra partier i den frågan. Egentligen borde politiken ha gjort någonting . Jag får väl ha viss självkritik i att tog upp detta 2010. Då var vi i opposition, och vi borde nog ha pressat alliansregeringen mycket hårt för att den skulle ta tag i frågan. Tyvärr gjorde alliansregeringen ingenting , och så är det. Men okej – nu är frågan här, och det är jag som hanterar den. Det är en komplex fråga. Jag kommer att göra mitt yttersta för att få en förändring i frågan. Överläggningen var härmed avslutad. § 6 Svar på interpellation 2016/17:449 om en EU-plattform för djurskydd 53 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att verka för ska ingå i den föreslagna plattformen. Frågan gäller även vilka konsekvenser på nationell nivå och unionsnivå jag anser vara möjliga till följd av plattformens införande. I interpellationen tas även frågan upp om hur säkerställer viktiga allianser inom jordbruks- och fiskerådet efter brexit. har haft ett nära samarbete om djurskyddsfrågor inom EU. Samarbetet med , , och även med har varit framgångsrikt. Ett konkret resultat är att kommissionen har fattat beslut om att inrätta en EU-plattform för djurskydd. Plattformen är ett initiativ från oss och har fått stöd från en klar majoritet av medlemsstaterna samt från berörda aktörer. Syftet med plattformen är att bidra till ett stärkt djurskydd. Det kommer att ske bland annat genom att underlätta kommunikation samt utbyte av erfarenheter och bästa praxis mellan berörda parter. Plattformen kommer att bestå av omkring 75 personer. Dessa ska representera behöriga myndigheter, olika näringsgrenar och det civila samhället. Utöver detta kommer oberoende vetenskapliga experter att ingå i plattformen. Ett första möte i plattformen är planerat till . När det gäller djurskydd på EU-nivå anser jag att det är av största vikt att vi arbetar tillsammans. Djurskyddet inom EU behöver stärkas, och vi måste gå fram på bred front och utnyttja hela verktygslådan. Plattformen kommer att sätta fokus på frågan och öka medvetenheten om betydelsen av ett gott djurskydd. Det är värdefullt och nödvändigt att ta del av varandras erfarenheter. Plattformen kommer att öka möjligheten till samarbete olika aktörer emellan. Det gäller att utnyttja de goda krafter som finns och sprida information om lyckade initiativ och samarbeten, vare sig de finns på lokal nivå, regional nivå, nationell nivå eller på EU-nivå. Jag har föreslagit en rad konkreta frågeställningar för plattformens arbete. Exempel på detta är arbete som syftar till att svanskupering av grisar, näbbtrimning av fjäderfä och obedövad kastrering av smågrisar upphör. Långa djurtransporter är en annan central fråga. Ett annat angeläget område är att utveckla system för att kommunicera mervärden i djurhållningen till konsumenter. Vi har också vidtagit åtgärder för att stärka djurskyddssamarbetet inom landet. har i detta syfte bjudit in aktörer från myndigheter, akademin, näringen och berörda organisationer som på olika sätt är aktiva på EU-arenan till ett rundabordssamtal . Syftet är att vi genom att arbeta tillsammans ska ge extra tyngd åt den svenska rösten inom EU. Arbetet med likasinnade medlemsstater på djurskyddsområdet är väl etablerat och under ständig utveckling, som ambitionen är att utvidga denna krets. Den arbetar kontinuerligt och aktivt för att utvidga och fördjupa EU-samarbetet inom olika områden, däribland djurskydd. har inom EU-kretsen ett gott anseende och trovärdighet vad gäller djurskyddsfrågor. Detta visar inte minst det pågående samarbete som lett fram till inrättandet av en plattform för djurskydd. De formella utträdesförhandlingarna för påbörjades . EU och kommer inom många områden att behöva ha ett väl fungerande samarbete med även när landet står utanför EU. 54 (M): Jag tackar statsrådet för inlägget. Innan vi går vidare med denna interpellation vill jag säga något angående det tidigare inlägget om jaktfrågor, som jag tyvärr inte hade möjlighet att svara på. Visst är det så att regeringen har kommit i mål med vissa jaktfrågor , men när nu ändå är på plats och är så pass ödmjuk kan jag passa på att säga att det är med blandad framgång som man har kommit i mål med dessa jaktfrågor. Nog om detta – nu är det att tala om denna interpellation, som rör det svenska djurskyddet och en eventuell EU-plattform för djurskydd. Jag vill inleda med att säga att svenskt djurskydd är omfattande och håller en hög nivå. Den konsument som väljer svenskt i hyllan eller i disken kan känna sig trygg i att man har valt hållbart producerad mat, och detta gäller vare sig man väljer konventionell mat eller ekologiskt odlad mat. Detta är viktigt att slå fast redan i början. På EU-nivå finns, i brist på annat ord, ett golv för djurskyddet, och ligger ganska högt över detta golv. talas det om att ligger lite för högt över det och att vi får en konkurrensnackdel, eftersom vår mat helt enkelt blir dyrare. Det är klart att det kommer att kosta mer om vi har krav på att grisarna ska ha en större box än i andra länder, särskilt som vi bor i ett land med höga mark- och fastighetspriser, vilket spelar roll i en konkurrenssituation. Vad gäller framtiden är jag övertygad om att det så kallade EU-golvet långsiktigt måste höjas, vilket också är anledningen till att jag ställde denna interpellation. Dagens nivå på svenskt djurskydd är god, och bristerna handlar inte om regelverk utan om tillsyn. Men i samband med att man höjer nivån på djurskyddet inom unionen tror jag att man behöver titta på just tillsynen. De långa djurtransporterna, som uppmärksammades av flera partier , var helt enkelt inte lagliga – inte ens med detta EU-golv. Därför är det välkommet att statsrådet tar initiativ till den här EU-plattformen. Den har potential att bli någonting riktigt bra. Jag vill också säga att jag är imponerad av vilka länder som ingår – det rör sig inte om länder som jag typiskt förknippar med en hög nivå på djurskyddet. Därför vill jag fråga statsrådet hur han ser för denna plattform. Blir det här ett diskussionsforum, eller får det någon legal status? Hur går förhandlingarna med länder som eventuellt vill ingå? I interpellationssvaret nämns att man har goda diskussioner med flera länder – kommer detta att formaliseras på något sätt? Hur säkerställer statsrådet att goda allianser byggs nu när en viktig allierad i EU-samarbetet, i form av , väljer att lämna EU? Vilka lärdomar – om några – kan man dra av detta? 55 Statsrådet (S): Det är en stor framgång för att vi har fått denna plattform på plats. Det är ett arbete som har bedrivits intensivt under de som jag har varit statsråd, och väldigt mycket kraft har lagts på att gå i land med denna fråga. Sedan gick in i EU har vi talat om vikten av djurskydd inom unionen, men kanske har vi inte riktigt blivit hörda förrän . Detta är en jättebra sak för att stärka djurskyddet inom hela EU, och det är också en arena för samverkan. Förslaget fick ett starkt stöd i EU. Det fick en bred majoritet, och just därför kommer det, som jag bedömer det, att bli ett mycket viktigt instrument med en hög status. Detta är ingenting som kommer att kunna negligeras av EU-länderna. Vi har haft höga ambitioner när vi har jobbat med vår nationella strategi på detta område.